bet · H201NU7 · 2015-02-13 00:00:00 — befolkning ökar, och många delar av landet upplever en positiv befolkningstillväxt och en växande attraktivitet. finns det utmaningar, med ökande skillnader mellan å ena sidan städer med en stark växande privat tjänstesektor och å andra sidan områden med en hög sårbarhet och lokala utmaningar i form av t.ex. en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. Därför är det viktigt för oss att understryka betydelsen av att det förs en politik som gynnar jobbskapande i nya och växande företag som kan skapa goda förutsättningar för hela landet att utvecklas väl. Allianspartierna arbetar medvetet för att förbättra företagsklimatet, inte minst genom att påtala vikten av utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2014/15:1850 (M) om att de generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Motionen bör dock inte leda till några åtgärder från sida. Statens satsningar på riskkapital är en viktig pusselbit i ett stärkt företagsklimat. När det gäller riskkapitalförsörjning och regional tillväxt vill vi i detta sammanhang framhålla att vi delar den tidigare regeringens uppfattning, som anfördes i regeringens skrivelse till (skr. 2013/14:235) med anledning av granskning av statens insatser för riskkapitalförsörjning (RiR 2014:1). Inriktningen för statens riskkapitalförsörjning bör därmed vara generell och ta utgångspunkt i statliga insatser som motiveras av att det både finns behov av att komplettera marknaden och samhällsekonomiska skäl att motverka marknadsmisslyckanden. Liksom den förra regeringen ser vi inte heller någon motsättning mellan generelt näringspolitiskt motiverade insatser och sektors- och regionalpolitiska insatser. Som framgår i det föregående aviserar regeringen en översyn av de statliga finansieringsinsatserna för att effektivisera och möta marknadens behov. Vi räknar med att framöver få anledning att återkomma till och utveckla vår syn på statens riskkapitalförsörjning i andra sammanhang. Med det sagda avstyrks samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (M), (KD), (C) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4 och 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:486 av (S), 2014/15:737 av (S), 2014/15:1162 av och (S), 2014/15:1212 av (M), 2014/15:1568 av Per Åsling och (C), 2014/15:1799 av och (C) och 2014/15:2803 av och (S). Som framgår i det föregående har slagit fast principer för lokalisering av statlig verksamhet. Principer som utskottet vid upprepade tillfällen påmint om och ställt sig bakom. Utskottet har dock valt att inte rikta något tillkännagivande till regeringen, bl.a. i väntan på olika översyner. Liksom utskottet ansluter vi oss till de principer som tidigare fastslagits av . Vi delar även utskottets uppfattning att alla medborgare ska ha goda möjligheter att ta del av de offentliga tjänsterna, liksom att verksamheten ska vara rättssäker och effektiv och att den i relation till de skatter och avgifter som svarar för dess finansiering ska fungera kostnadseffektivt. Det är viktigt att den statliga lokaliseringspolitiken betraktas med tillväxtpolitiska utgångspunkter snarare än att statliga jobb ses som en kompensation till olika landsändar. Väl fungerande och utvecklade kluster av statliga myndigheter kan ge betydande effekter för utvecklingen av en region. Med detta som utgångspunkt anser vi att det är viktigt att överväga om statliga myndigheter i ökad utsträckning kan få spridning i landet. Den statliga förvaltningen bör effektiviseras, och här framstår en möjlighet att minska kostnaderna genom att myndigheternas lokalkostnader och lokalisering prövas hårdare. Vi noterar att regeringen i budgetpropositionen deklarerar att deras utgångspunkt är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför och att de myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på någon annan plats. Det är positivt. kan vi konstatera att utvecklingen gått i motsatt riktning, vilket har redovisats i fler av de här aktuella motionerna. Detta oberoende av regering och tidigare uttalade ambitioner om att noga pröva om myndigheter i ökad uträckning kan lokaliseras utanför storstäderna i övriga landet. Vi har också redan sett exempel på att regeringen valt att lokalisera ännu en ny myndighet, den nya upphandlingsmyndigheten, till huvudstaden. Vi anser därför att genom att bifalla motion 2014/15:2987 (M, C, FP, KD) ska uppmana regeringen att pröva möjligheten att utlokalisera myndigheter. I den utsträckning de övriga motionerna i avsnittet sammanfaller med det vi har anfört här kan de anses tillgodosedda och kan därmed avstyrkas. Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:486 av (S), 2014/15:737 av (S), 2014/15:1162 av och (S), 2014/15:1212 av (M), 2014/15:1568 av Per Åsling och (C), 2014/15:1799 av och (C), 2014/15:2803 av och (S) och 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. De regionala skillnaderna har ökat på ett alarmerande sätt. I likhet med vad som anförs i motion 2014/15:163 (V) menar jag att det måste skapas likvärdiga villkor för landets medborgare. För att hålla ihop och skapa tillväxtförutsättningar i hela måste samma grundläggande förutsättningar finnas oavsett var i landet man bor. Det behövs en god landsbygdsutveckling för landsbygdens egen skull, men även för att det där finns en stor utvecklingspotential som kan komma hela samhället till gagn. Jag, och , vill se en politik för att hela ska leva. Lokaliseringen av statliga myndigheter är en del i denna politik. Genom att lokalisera statliga myndigheter till olika delar av kan hela landets resurser och kompetens tas till vara. Det ger arbetstillfällen och kan bidra till en positiv utveckling för mindre orter på landsbygden. I likhet med vad som framförs i motion 2014/15:163 (V) anser jag att det är viktigt att nya statliga verksamheter från början lokaliseras till olika delar av och att befintliga statliga arbeten värnas i hela landet. De senaste årens utveckling, som redovisas i flera av de här aktuella motionerna, visar på att de fastslagna principer som vid upprepade tillfällen ställt sig bakom inte följs. De förslag som regeringen nu aviserar är bra, men de syftar i första hand till att effektiviteten i statens lokalförsörjning ska öka, och utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv anser jag att de är otillräckliga. har det kommit flera oroväckande signaler om att statliga jobb försvinner, eller riskerar att försvinna, från landsbygden. Det gäller både statliga myndigheter och statliga bolag. Arbetsförmedlingen aviserade att 100 kontor skulle läggas ned, men förslaget lades i byrålådan tills vidare. har flyttat verksamhet från , , och till , , och . Lantmäteriet har aviserat nedläggning av verksamheten i , , , och . Trots regeringens uttalade ambition, att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför och att de myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på någon annan plats, bör därför enligt min mening försäkra sig om att dessa ord inte bara stannar vid just en ambition utan även omsätts i praktisk politik. Den negativa utvecklingen måste vändas. bör därför genom ett uttalande tillkännage för regeringen att statliga myndigheter bör spridas till fler orter i . Med det sagda tillstyrker jag den nämnda motionen i den berörda delen. Som framgår av den tidigare redovisningen sammanfaller förslag i några av de motioner som behandlas i detta avsnitt delvis med det jag har anfört. Såväl dessa motioner som övriga motioner i avsnittet avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 3 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (M), (KD), (C) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–3 och 2014/15:1 av och (C), 2014/15:558 av (C), 2014/15:912 av (M), 2014/15:935 av m.fl. (S), 2014/15:986 av och i (C), 2014/15:1566 av Per Åsling (C), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 29, 2014/15:1970 av (MP), 2014/15:2226 av m.fl. (M) yrkande 1, 2014/15:2251 av och (S) och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 4. För att människor och företag ska vilja bo och verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande, grundläggande service på rimligt avstånd. Detta gäller såväl myndigheter som och kommersiell service. Vi delar uppfattningen som kommer till uttryck i motion 2014/15:2987 (M, C, FP, KD) att det framför allt är servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhället som har möjlighet att bli långsiktiga och lönsamma i glesbygden. Alliansregeringen genomförde en rad åtgärder för att stärka servicetillgången i de mest utsatta områdena, bl.a. genom att anslå extra medel för att stödja den här typen av lokala servicelösningar. Det är också tack vare Alliansregeringen vi har en utredning som sitter och arbetar med förslag på ytterligare åtgärder för att främja kommersiell service, förslag som ska redovisas . Som framgår i det föregående öronmärkte den tidigare regeringen genom ett beslut 2014–2020 inom ramen för landsbygdsprogrammet för att förbättra servicen på landsbygden. Detta är ett viktigt beslut som ger ökade insatser för att förbättra servicen på landsbygden. Vi vill se fortsatta satsningar på lanthandlare och bensinmackar, ökad tillgänglighet till offentlig service i glesbygd och förbättrad livskvalitet på landet, t.ex. genom stöd till idrottsanläggningar och elljusspår och fortsatta samordnade insatser för att öka tillgängligheten till lokal service. Vidare vill se en översyn av regelverken, en ökad samordning mellan myndigheter och en förbättrad samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. Vi anser att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder och verka med den inriktning som vi redovisat här. Med det sagda tillstyrker vi motion 2014/15:2987 (M, C, FP, KD). Därmed blir även motion 2014/15:1850 (M) tillgodosedd i de här aktuella delarna och kan avstyrkas. Liknande uppfattningar som de vi gett uttryck för här om vikten av en fungerande kommersiell och offentlig service, som t.ex. lanthandlare, tankstationer, apotek, polis, försäkringskassa och post, och behovet av fortsatta åtgärder för att hela landet ska kunna behålla sin livskraft, förekommer även i motionerna 2014/15:1 (C) och 2014/15:2587 (C) och 2014/15:912 (M). I den mån dessa motioner sammanfaller med det vi ovan har anfört kan de anses tillgodosedda och kan därför avstyrkas. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:912 av (M), 2014/15:935 av m.fl. (S) och 2014/15:2226 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2014/15:1 av och (C), 2014/15:558 av (C), 2014/15:986 av och i (C), 2014/15:1566 av Per Åsling (C), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 29, 2014/15:1970 av (MP), 2014/15:2251 av och (S), 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–3. En förutsättning för en levande landsbygd är god tillgång till kommersiell och offentlig service. har en ond spiral inneburit att såväl kommersiell som offentlig service dragits undan från landsbygden till följd av ett minskat befolkningsunderlag, vilket i sin tur bidragit till att försämra befolkningsutvecklingen än mer. Vi, och övriga Sverigedemokrater, är oroade över denna utveckling. En oro som bekräftas svart på vitt av Tillväxtanalys senaste siffror över tillgänglighet till kommersiell och offentlig service. Mot den bakgrunden är det enligt vår mening oerhört bekymmersamt att det verkar som om det politiska etablissemanget, från höger till vänster, har vänt landsbygden ryggen. Det menar vi är oacceptabelt. Det har varit för mycket teori och för lite praktisk politik. För oss, och övriga Sverigedemokrater, är landsbygden mer än vackra ord. Vi vill att de som bor ute på landsbygden ska kunna se att något händer i deras verklighet. I likhet med vad som uttrycks i flera av de här aktuella motionerna anser vi att lanthandlare och bensinmackar spelar en avgörande roll för en levande landsbygd. En nedlagd lanthandel eller mack innebär ofta att även annan service som post, apotek, spel- och systembolagsombud försvinner. För att bryta den negativa spiralen krävs åtgärder. I linje med vad som anförs i motion 2014/15:912 (M) menar vi att måste ta frågan om bensinmackarnas försvinnanden i glesbygden på allvar för att säkerställa att insatser tas för att stoppa utvecklingen som annars riskerar att slå hårt mot landsbygden. Tänkbara lösningar skulle t.ex. kunna vara att andra aktörer träder in vid sidan av de traditionella bensinbolagen genom att ytterligare förstärka teknikutvecklingen när det gäller bensinförsörjningen. Det är även viktigt att olika typer av servicefunktioner, både offentliga och privata på olika nivåer, samordnas för att skapa bättre service. Detta bör regeringen ges till känna. I motion 2014/15:2226 (M) påtalas att det är få som känner till att landsbygdsstöden existerar, vem stödet riktar sig till och hur man ska gå till väga för att ansöka om stöd, vilket innebär att stödets fulla potential inte utnyttjas. Vi delar motionärernas uppfattning om att det därför finns ett behov av att se över hur informationen om och koordineringen av landsbygdsstöd till kommersiell service på landsbygden kan förbättras. Vidare anser vi, i enlighet med vad som föreslås i motion 2014/15:935 (S), att bör uppmana regeringen att se över behovet av att höja ersättningen för lanthandlare som är ombud för statligt ägda bolag. Ersättningen bör motsvara den nytta det innebär för bolagen och samhället och stå i proportion till det arbete som dessa ombud utför. Med det sagda tillstyrks motionerna 2014/15:935 (S), 2014/15:912 (M) och 2014/15:2226 (M) i här behandlade delar. Övriga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m., punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2014/15:256 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:826 av Per Åsling och (C), 2014/15:1499 av (M), 2014/15:2372 av (M) och 2014/15:2502 av (M). För att skapa tillväxt i hela landet är det viktigt att stärka ekonomin såväl nationellt som kommunalt och regionalt. Jag, och , vill ha en välfärd som kommer alla till del. För att det ska vara möjligt att satsa ännu mer på skolan och vården behövs en ansvarsfull ekonomisk politik, en politik som stärker utvecklingen i hela landet. Skatteutjämningssystemet är ett sätt att säkerställa en likvärdig möjlighet till finansiering av välfärd. Det möjliggör en god kvalité inom skola, vård och omsorg i hela . Jag, och , vill att skatteutjämningssystemet ska finnas kvar och utvecklas. Fastighetsskatten är i de flesta länder redan lokal eller regional. utgör här ett avvikande fall. Fram till i närtid var fastighetsskatten uteslutande statlig, men 2008 övergick den tidigare fastighetsskatten på bostäder i småhus, ägarlägenheter och hyreshus till en fastighetsavgift. Fastighetsskatten i är dock fortfarande i stor utsträckning statlig. Jag, och , vill nu gå vidare och regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten genom att införa en regionaliserad beskattning av fastigheter inom industri- och energisektorn, exempelvis fastighetsskatten på vattenkrafts- och vindkraftsanläggningar. Eftersom frågan om regionaliserade skattebaser är mycket teknisk bör den bli föremål för en statlig utredning, vilket även föreslås i partimotion 2014/15:2587. Jag förordar därför att uppmanar regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda en regionaliserad beskattning av fastigheter inom industri- och energisektorn, exempelvis fastighetsskatten på vatten- och vindkraftsanläggningar. Med det sagda tillstyrks den nämnda motionen i den berörda delen. Liknande uppfattningar som de jag gett uttryck för här återfinns även i motion 2014/15:826 (C). I den mån denna motion sammanfaller med det jag ovan anfört kan den anses tillgodosedd och kan därför avstyrkas. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Slutligen vill jag även framhålla att jag är starkt kritisk till förslag om att bestämmelserna om bygdeavgifter ska upphävas eftersom det riskerar att slå hårt mot många bygder och kommuner om de tas bort. Flera remissinstanser har även motsatt sig utredningens förslag i denna del. Den årliga inbetalningen av bygdeavgifter uppgår totalt enligt utredningen till mellan 110 – . För vissa små kommuner är det fråga om stora belopp sett till invånarantal. I slutbetänkande (SOU 2014:35) framkommer att flera av utredningens experter anser att det alltjämt finns ett behov av dessa avgifter, men enligt utredningen bedömning måste de, om de ska finnas kvar, omarbetas. Av utredningens konsekvensanalys framgår att kommunerna som regel inte kommer att ha möjlighet att med egna medel täcka upp för den förlust som uppstår om bestämmelsen om bygdeavgifter upphävs. Bygdeavgifterna är av stor vikt för de delar av landet som delar med sig av sina naturresurser till hela landets utveckling och bör enligt min mening inte tas bort utan att det finns förslag på hur dessa bygder istället skulle kunna kompenseras. Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:256 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2014/15:826 av Per Åsling och (C), 2014/15:1499 av (M), 2014/15:2372 av (M), 2014/15:2502 av (M) och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 14. finns en bygdeavgift (även s.k. bygdepeng) som utgår till vattenkraftskommuner. Denna bygdepeng har bl.a. använts till upprustning av lokaler. Även när det gäller vindkraft förekommer i vissa kommuner en bygdepeng. Till skillnad från den bygdepeng som avser vattenkraften är denna dock inte lagreglerad utan har uppstått som ett krav från olika kommuner. För att inte de kommuner som är bäst på att förhandla ska få de högsta ersättningarna anser jag och , i enlighet med vad som föreslås i motion 2014/15:256 (V), att bygdepengen för vindkraften ska lagregleras. En lagreglering skulle även göra det svårare för oseriösa aktörer att verka och öppnar inte heller upp för en diskussion om otillbörlig påverkan. Med det sagda tillstyrks den nämnda motionen i den berörda delen. Övriga motioner som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Vad gäller förslag om att bestämmelserna om bygdeavgifter bör upphävas kan jag konstatera att flera remissinstanser, t.ex. kommuner och landsting, Föreningen , och i , har motsatt sig detta förslag. Enligt dessa remissinstanser skulle ett avskaffande av bygdeavgifterna få allvarliga konsekvenser för många glesbygdskommuner. Som framgår i det föregående har det inkommit ett stort antal remissyttranden som sammanställs i . Ett förslag av den här karaktären, som riskerar att få stora konsekvenser för de berörda glesbygdskommunerna, bör enligt min mening inte genomföras utan att man lägger fram förslag om hur dessa bygder i stället skulle kunna kompenseras. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:1 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla en nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet. 2014/15:31 av (FP): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagandets betydelse för att främja utvecklingen av och . 2014/15:163 av m.fl. (V): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga myndigheter bör spridas till fler orter i . 2014/15:256 av m.fl. (V): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglera vindkraftens bygdepeng. 2014/15:365 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som försökslän för ökad tillväxt inom besöksnäringen. 2014/15:486 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig närvaro i hela landet. 2014/15:558 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av en eventuell lagstiftning som garanterar en lägstanivå för grundläggande offentliga och kommersiella samhällsfunktioner i hela landet. 2014/15:566 av (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regler för hämtning av sopor på enskilda vägar. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att myndighetsbeslut bör landsbygdsprövas. 2014/15:737 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till regional hänsyn vid omorganisationer av statlig verksamhet. 2014/15:745 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en aktiv regionalpolitik. 2014/15:826 av Per Åsling och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att berörda kommuner och regioner ska få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden. 2014/15:912 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bensinmackar. 2014/15:925 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att formulera en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård. 2014/15:935 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att höja ersättningen för lanthandlare som är ombud för statligt ägda bolag. 2014/15:976 av m.fl. (M): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den skånska landsbygden som bostadsort. 2014/15:986 av och i (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en servicegaranti som innebär rätt till offentlig service i hela landet. 2014/15:1094 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de statliga riskkapitalfonderna. 2014/15:1162 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att få en bättre geografisk spridning och placering av våra myndigheter över landet. 2014/15:1169 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om lokalisering av statlig verksamhet till län. 2014/15:1212 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lokaliseringen av statliga myndigheter och bolag. 2014/15:1499 av (M):