bet · H201NU1 · 2015-02-02 00:00:00 — I stället menar att regeringen lagt stor vikt vid att kapitalet ska allokeras till vissa geografiska områden och sektorer. I rapporten lämnar följande rekommendationer till regeringen: Regeringen rekommenderas att ompröva systemet med statligt riskkapital och bli tydligare med vad systemet ska åstadkomma och formerna för detta. I detta sammanhang bör regeringen • överväga antalet statliga riskkapitalaktörer och tydliggöra de olika aktörernas inbördes roller så att intentioner uppfylls för å ena sidan allmän företagsfinansiering och å andra sidan regional- och sektorpolitik • anpassa de statliga riskkapitalaktörernas villkor i saminvesteringar eller investeringar i privata fonder, så att de privata aktörerna får incitament att orientera sig mot tidigare företagsskeden. För att säkra en kostnadseffektiv verksamhet bör regeringen, direkt eller indirekt via styrelserna, införa specifika mål för förvaltningskostnadernas storlek för de olika statliga riskkapitalaktörerna. Om regeringen önskar utfästa nytt kapital till befintliga eller kommande fonder bör detta lösas så att kapitalet tillförs i takt med att investeringsbehovet uppstår. I skrivelsen går regeringen igenom och ger en bedömning av myndighetens iakttagelser samt redovisar vilka åtgärder som vidtagits och som regeringen ansåg skulle kunna vidtas med anledning av iakttagelser. Bland annat påpekar regeringen att sammanslagningen av och var ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur. Regeringen ansåg att i och med skrivelsen var slutbehandlad. I sin granskning av statens insatser för riskkapitalförsörjning har lämnat ett antal rekommendationer till regeringen. Utskottet har noterat dessa rekommendationer och den bedömning regeringen lämnat med anledning av dessa. Med det sagda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP) anför: Genom sitt beslut har ställt sig bakom Moderata samlingspartiets, , liberalernas och förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Beslutet innebar också att motsvarande förslag från regeringen avslogs. Vi socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister ser de förslag som presenteras i budgetpropositionen som en helhet. Mot denna bakgrund väljer vi nu i budgetberedningens andra steg att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområdet. I stället vill vi i detta särskilda yttrande göra några grundläggande konstaterande om det läge befinner sig i. Inledningsvis vill vi anföra att ska vara en global förebild när det gäller utveckling, jämlikhet och jämställdhet. Vidare ska upprätthålla sitt ledarskap i klimatomställningen. Vi vill att ska vara ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och en tro på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Vi vill se gemensamma investeringar för människor och miljö och för kunskap och konkurrenskraft för att på så sätt skapa trygghet i och hopp . Samhällsklyftorna måste överbryggas och alla barn ska ha en möjlighet att förvekliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle. befinner sig i ett allvarligt läge på flera viktiga områden. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Ett överskott i statsfinanserna har vänts till ett underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. Den borgerliga regeringen har lämnat stora hål i statens finanser efter sig. Det är ett mönster vi känner igen från tidigare. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även i perioder då konjunkturen stärkts. Vi kan konstatera att av borgerligt styre har lett till att överskottsmålet inte kommer att nås. Ordning och reda i statsfinanserna är grunden för en stark välfärd, stigande sysselsättning och en långsiktigt hållbar politik. Därför måste underskottet steg för steg pressas tillbaka så att det finanspolitiska ramverket inte längre bryts. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Den innehåller viktiga reformer för framtiden som finansieras fullt ut. Förslagen i budgetpropositionen bygger på en politik för fler jobb, en politik som är präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, en politik som ger ökad sammanhållning. Vi anser att budgetpropositionen sammantaget omfattar en politik som är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sade nej till vid valet . Vad gäller näringspolitiken vill vi anföra följande. Likt regeringen kan vi konstatera att allt för många arbetsföra människor är arbetslösa i dagens . Vi anser att regeringens mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är ambitiöst och nödvändigt, och för att ska nå detta mål har näringspolitiken en central roll. Detta eftersom ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv är grunden för att minska arbetslösheten genom att skapa nya jobb och tillväxt. är ett av de mest innovationsdrivna länderna, men behöver de svenska företagen förbättra sin tillväxtorientering och internationalisering. Det är därför vår uppfattning att arbetet med att utveckla näringsklimatet behöver stärkas. Det är inte bara nya företag som behöver startas, utan det är också av stor vikt att fler existerande företag vill expandera och anställa fler. Vi menar att svenska entreprenöriella små och medelstora företag med vilja att växa och med stor tillväxtpotential behöver öka. Fler små och medelstora företag behöver komma ut på de internationella marknaderna och dra nytta av de tillväxtmöjligheter som internationaliseringen innebär. Det är därför angeläget att näringspolitiken arbetar brett med ramvillkor för företag och främjande insatser. Vidare är det nödvändigt att statens insatser hjälper företag att se och ta till vara de möjligheter som globaliseringen innebär för att företagen ska nå ut till nya marknader och nya exportsegment. Frihandel och globalisering har skapat och skapar stora möjligheter för . framskjutna position på de internationella marknaderna bygger på högt kunskapsinnehåll, kvalitet, innovation och ständig produktutveckling. Det är således vår mening att måste satsa offensivt om det ska vara möjligt för att fortsatt hålla sig i framkant i den allt snabbare globala utvecklingen. När det gäller anslagen inom utgiftsområdet kan vi konstatera att det i alliansens budgetmotion saknas såväl preciseringar av vad förändringarna av anslagsnivåerna riktar sig mot som motiveringar till varför dessa förändringar ska ske. Vi ser det som både anmärkningsvärt och oseriöst att lägga ett så ogenomarbetat förslag på bord. Först i samband med att utskottet i budgetprocessens andra steg behandlat allianspartiernas förslag har det tydliggjorts för oss att dessa förslag bl.a. innebär minskade anslag till miljöteknik och miljödriven export (–) och företagsutveckling (–). Vi ser inte hur detta skulle kunna främja exportsatsningar och företagsutveckling mer än regeringens förslag. Enligt vår mening är den satsning på miljöteknik och miljödriven export som regeringen föreslår inom ramen för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling viktig. Svenska företag ligger långt fram när det gäller utveckling av innovationer och hållbar teknik inom bl.a. områdena energi, transport, avfall och vatten. Vi ser också att det nu skapas affärsmöjligheter för företag genom en växande global efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Därför vill vi, likt regeringen, förbättra förutsättningarna för svenska miljöteknikföretag att nå nya marknader. Regeringens förslag om en förstärkning av anslaget var en del i detta, och som allianspartierna inte låter möjliggöra. Vidare innebär den satsning som regeringen föreslagit på företagsutveckling och innovation att i jämförelse med alliansens budgetmotion skulle ytterligare ha tillförts anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation. Detta är pengar som skulle ha använts av till marknadskompletterande finansiering av företag, företagsrådgivning och en förlängd satsning på mentorinsatser för export och import för företagare med utländsk bakgrund. Dessa insatser skulle ha stärkt de svenska företagens utvecklingsmöjligheter. Vi har svårt att se hur allianspartiernas förslag, som i förhållande till regeringens förslag innebär en minskning av anslaget, kommer att ge denna förstärkning och i förlängningen kunna skapa fler jobb och tillväxt. Bland annat genom dessa förslag menar vi att politiken hade fått en annan inriktning än den som utskottet förespråkar och som följer av beslut om utgiftsramar . Därmed kommer dessvärre att fastställa en lägre ambitionsnivå för statens främjandeinsatser för företagande än den vi önskat. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: har i det första steget av budgetprocessen ställt sig bakom allianspartiernas förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster (mot. 2014/15:3002, rskr. 2014/15:29) och därmed också avslagit motsvarande förslag från . Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Innan vi redogör närmare för våra prioriteringar inom utgiftsområdet vill vi lyfta fram några centrala delar av politiska grundsyn och redogöra för vårt agerande i budgetprocessens första steg. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Liksom förordar vi ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi och partiet eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I budgetmotion 2014/15:3003 stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra sidan. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår och partiets avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om en god ekonomisk hushållning. Med anledning av beslutet som togs i kammaren om budgeten vill vi härmed tydliggöra principiella ställningstagande och agerande. Vid voteringen i kammaren gav i första hand stöd till partiets eget budgetförslag. Ett förslag som om det vunnit en majoritet hade inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bl.a. sjuka, funktionsnedsatta, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer. De övriga partierna valde dock att inte stödja vårt budgetförslag och stoppade därmed de stora och fullt finansierade satsningarna på trygghet och välfärd med hänvisning till att de inte ansåg att finansieringen av dessa reformer borde ske genom minskad invandring. Enligt vår och mening tydliggjorde de därmed deras inställning att fortsatt massinvandring är viktigare än alla andra välfärdsreformer tillsammans. Efter det att förslag fallit i voteringen kring statsbudgeten återstod endast två förslag, regeringspartiernas förslag i budgetpropositionen och allianspartiernas förslag i deras gemensamma budgetmotion (mot. 2014/15:3002). bedömning var att nettoeffekten för samhället av de bägge förslagen var likvärdig. Denna analys delas av bl.a. professor i nationalekonomi och ordförande i , , som i ett uttalande konstaterat att det egentligen inte finns några fundamentala skillnader mellan allianspartiernas och regeringens ekonomiska politik. Med utgångspunkt i vilja att ta ansvar för det svenska samhällets långsiktiga stabilitet och välstånd och det principbeslut som fattades av den Sverigedemokratiska riksdagsgruppen om att hädanefter försöka stoppa varje budgetproposition som innebär att invandringen ökar ytterligare från nuvarande, historiskt höga, nivåer, valde vi och övriga sverigedemokrater i att stödja allianspartiernas gemensamma budgetmotion. Det här beslutet innebär inte att ställer sig bakom innehållet i allianspartiernas budgetmotion, utan agerande är ett resultat av regeringens ovilja att kompromissa om en politik som vi, och , menar i grunden skadar hela det svenska samhället. Hade vi och övriga sverigedemokrater i istället lagt ner våra röster hade det med säkerhet inneburit att landet låsts fast vid en destruktiv politik . Vi vill också tydliggöra att det här beslutet innebär att om allianspartierna efter valet skulle välja att hålla fast vid sin politik utan att förändra den, kan vi framöver hamna i ett liknande läge där vi och övriga sverigedemokrater i också är beredda att fälla en eventuell alliansregering som lägger fram en lika samhällsskadlig invandringspolitik. När det gäller näringspolitiken vill vi sverigedemokrater skapa förutsättningar för en kraftig och hållbar tillväxt och ett som återigen står starkt som en industri-, innovations- och kunskapsnation. Grundstommen i den svenska ekonomin utgörs av svenska företag och industrier. Politiken har här en aktiv roll i skapandet av tillväxt liksom i att skapa möjligheter för tillväxt. Vi vill detta i detta sammanhang påminna om att vi i kommittémotion 2014/15:1123 (SD) har lagt flera förslag som gynnar företagande och företag i och därmed är jobbskapande. Därutöver vill vi framföra att vi tror att långsiktiga och stabila spelregler för näringspolitiken skapar den förutsägbarhet som företagen behöver för att våga ta stegen ut på nya marknader och anställa fler. Vi menar att en stabil inhemsk energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser gynnar energiintensiva industri och att en sund konkurrens behövs för att företag ska kunna växa och för att det ska bildas ett gott företagsklimat. är en exportberoende nation, och svenska företag möter en ökad internationell konkurrens genom frihandel och globala handelsavtal. Vi och vill därför underlätta för det svenska näringslivet att stå starkt i den hårdnande globala konkurrensen och på så sätt även bidra till skapande av fler arbetstillfällen. Det är i de svenska småföretagen vi ser den största tillväxten av arbetstillfällen. De har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer och kommer med stor sannolikhet också att spela en viktig roll för väg mot en högre sysselsättningsgrad. Vi lägger därför stor vikt vid ett förenklat regelverk och minskade administrativa kostnader för småföretagare. Utöver det vi här framfört vill vi påminna om att vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 24 Näringsliv, och som framgår av motion 2014/15:2889 (SD), endast är något lägre 2015 än vad som föreslagits av regeringen (–) och allianspartierna (–). Vi delar dock inte utskottets bedömning när det gäller flera av de behandlande anslagen. Det är vår uppfattning att anslaget 1:1 Verket för innovationssystem och anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling bör minskas med 70 respektive . Effektiviteten i stöd till små och medelstora företag kan, som bl.a. Tillväxtanalys påpekat, ifrågasättas. Vi ville öka anslaget 1:4 med för en satsning på att öka kunskapen och möjligheterna som finns med att starta sociala företag. Vidare borde anslaget 1:7 Turistfrämjande tilldelas 25 miljoner mer än regeringen förslagit. Anslaget 1:8 geologiska undersökning och anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning borde ökas med 16 respektive eftersom gruvdrift och mineralhantering är centrala för näringsliv. I likhet med vad som sägs i motion 2014/15:1125 (SD), anser vi att staten för att främja gruvnäringen borde avsätta mer resurser för tillämpad och riktad geovetenskaplig forskning. Vi ville också att anslaget 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet skulle ökas med eftersom det är vår uppfattning att AB verksamhet är vital för en modern utveckling av det svenska språket. Även anslaget 1:14 Bidrag till borde tilldelas mer än vad regeringen föreslår. Anslaget har legat på en nivå , och vi vill se ett generellt lyft av de naturvetenskapliga institutionerna och anser att fyller en angelägen samhällsfunktion. , punkt 3 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets ställningstagande att avslå förslaget om att ge ett nytt uppdrag till . Vi hade dock föredragit en bredare överenskommelse med fler av partier som skulle ha inneburit både att bolaget tar ansvar för ingångna åtaganden och att bolaget ges möjlighet att agera även inom andra sektorer. Det är för oss angeläget att förbättra den statliga riskkapitalförsörjningen, särskilt efter den kritik som framkommit från bl.a. , så att det statliga riskkapitalet når små och medelstora företag i tidiga skeden och i branscher där det råder brist på kapital. Vi tror att det är viktigt att öka tillgången på finansiering för innovativa små och medelstora företag, eftersom det kommer att leda till en ökad tillväxt för . Vi beklagar att det inte funnits möjlighet att hitta en gemensam lösning med allianspartierna om denna fråga. Det är vår uppfattning att regeringens förslag till nytt uppdrag för hade kunnat utvidgas och inte enbart vara fokuserat på verksamheter inom miljöteknik och livsvetenskap (life science). Vi hade gärna sett att bolaget kunde göra marknadskompletterande investeringar där det råder brist på privat kapital. Dessa investeringar borde kunna göras i såväl direkt som indirekt form i små och medelstora företag som befinner sig i tidiga skeden och som bedriver innovativ verksamhet inom innovations- och teknologiintensiva områden. Exempel på sådana områden skulle kunna vara – men bör inte begränsas till – miljöteknik, som bidrar till att möta utmaningar kopplade till klimatfrågan, och livsvetenskap (life science). Det är enligt oss nödvändigt att fler engagerar sig i verksamheter med stor potential för att öka tillgången på finansiering för företag. tror vi att om detta ska bli verklighet finns det ett behov av att ta ett helhetsgrepp om hela den statliga riskkapitalförsörjningen, och vi välkomnar därmed regeringens aviserade översyn av de statliga finansieringsinsatserna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:1 Budgetproposition utgiftsområde 24: 1.Riksdagen godkänner att det tidigare målet för näringspolitiken upphör och godkänner det mål för näringspolitiken som regeringen föreslår (avsnitt 2.4). 2.Riksdagen godkänner det uppdrag regeringen föreslår för (avsnitt 3.6.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2020 (avsnitt 3.8.2). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018 (avsnitt 3.8.5). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018 (avsnitt 3.8.9). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för exportkreditgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 500 (avsnitt 4.6.7). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för investeringsgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 4.6.7). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån för systemet med statsstödda exportkrediter i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 80 (avsnitt 4.6.8). 9.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning. Skrivelse 2013/14:235 Regeringens skrivelse 2013/14:235 om statens insatser för riskkapitalförsörjning. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:1125 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka resurserna till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. 2014/15:2889 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag M, C, FP, KD Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer