bet · H201MJU2 · 2015-02-23 00:00:00 — Anslaget får användas för utgifter för delar av det attesterande organets () utgifter för revision av jordbruksfonderna för programperioden –2020. Anslaget får användas för utgifter för det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2016. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för landsbygdsprogrammet för perioden –2013 och ca för perioden –2020. Landsbygdsprogrammen medfinansieras nationellt inom ramar som anges i EU:s landsbygdsförordningar nr 1698/2005 och nr 1305/2013 och som preciseras i respektive program. Utbetalningar som kan hänföras till landsbygdsprogrammet –2013 får göras också som följer direkt på programperioden. För landsbygdsprogrammet –2020 gäller att utbetalningar får göras som följer direkt på programperioden. har från Europeiska jordbruksfonden tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden –2016. Programmet medfinansieras till hälften nationellt. I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2013. Vidare finns i rådets förordning (EU) 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2020. I förordningen (1996:93) finns bestämmelser om nationellt stöd till jordbruket i norra och i förordning (EG) 1234/2007 finns bestämmelser om stöd till biodling. Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 13 2016–2022. Huvuddelen av de åtgärder som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2358 av Per m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 8 framhåller motionärerna att en satsning bör göras på idrotts- och fritidsanläggningar på landsbygden inom ramen för landsbygdsprogrammet. Grunden till en god hälsa läggs i tidig ålder, och idrotten är ett viktigt sätt att bygga gemenskap med andra. Utformningen av och innehållet i landsbygdsprogrammet bör inte ändras enligt den gemensamma partimotionen 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 2. Genom att satsa ytterligare på att bygga snabbt bredband på landsbygden blir det enklare att bo och verka i hela landet. Vidare anförs i motionens yrkande 3 att det även i fortsättningen ska finnas möjlighet att inom landsbygdsprogrammet stödja lanthandlare och bensinmackar samt att öka tillgängligheten till offentlig service i glesbygden. Enligt motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 18 bör anslagen till landsbygdsprogrammet utökas för utveckling av landsbygden, bättre miljö och fler jobb. Enligt motion 2014/15:2544 av (C) yrkande 6 bör den svenska bondeföretagaren stärkas genom satsningar i landsbygdsprogrammet. är en viktig tillväxtmotor och en förutsättning för den gröna omställningen. Det är angeläget att landsbygdsprogrammet i sin nuvarande form kan genomföras. Även enligt partimotion 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 2 bör landsbygdsprogrammet förstärkas. Enligt motion 2014/15:2672 av m.fl. (SD) bör man utreda hur ett restaureringsstöd för insatser i odlingslandskapet kan utformas och återinföras. Genom Utvald miljö i Landsbygdsprogrammet –2013 fanns en möjlighet till ersättning för restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt där man kunde söka ersättning för att restaurera naturbetesmarker, slåtterängar, våtmarker, äldre byggnader, stenmurar, alléer och andra kulturmiljöer i odlingslandskapet m.m. I propositionen anförs att ett förslag till landsbygdsprogram för perioden –2020 överlämnades till för godkännande . Ett sådant godkännande förväntas från kommissionen . Landsbygdsprogrammet ska bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla i linje med 2020-strategin. Landsbygdsprogrammets övergripande strategiska prioriteringar har redovisats till i en skrivelse om den s.k. partnerskapsöverenskommelsen (skr. 2013/14:218). I skrivelsen ges en samlad bild av prioriteringar och inriktning för landsbygds-, social- och regionalfonderna samt havs- och fiskerifonden. Den föregående programperiodens struktur med 4 åtgärdsområden, s.k. axlar, har ersatts med 6 prioriteringar som bryts ned i 18 fokusområden. De 6 prioriteringarna är: – Främja kunskapsöverföring och innovation inom jord- och skogsbruk och på landsbygden. – Förbättra jordbruksföretagens livskraft och konkurrenskraften inom alla typer av jordbruk i alla regioner och främja innovativ jordbruksteknik och hållbart skogsbruk. – Främja organisationen av livsmedelskedjan, inbegripet bearbetning och marknadsföring av jordbruksprodukter, djurens välbefinnande och riskhanteringen inom jordbruket. – Återställa, bevara och förbättra ekosystem som är relaterade till jord- och skogsbruket. – Främja resurseffektivitet och stödja övergången till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi inom jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorn. – Främja social delaktighet, fattigdomsbekämpning och ekonomisk utveckling på landsbygden. Enligt budgetpropositionen ska landsbygdsprogrammet 2014–2020 bidra till strategin för smart och hållbar tillväxt för alla (2020-strategin). Programmets målsättningar för att uppnå detta är lönsamma och livskraftiga företag, aktiva bönder som ger oss öppna marker med betande djur och en modern landsbygd. Landsbygdsprogrammet 2014–2020 omfattar stora satsningar på miljö- och klimatersättningar, kompensationsbidrag och ersättning till ekologisk produktion. Dessa ersättningsformer syftar till att bidra till en positiv effekt för natur- och kulturmiljön, landskapet och kulturarvet. De ska också bidra till jobb för kvinnor och män på landsbygden. Detsamma gäller programmets satsningar på djurvälfärd. Regeringen förstärker nu ersättningen för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet. Den förstärkning av den nationella medfinansieringen av programmet som har aviserats möjliggör också andra långsiktiga satsningar som är avgörande för en smart och hållbar tillväxt för alla på den svenska landsbygden. Exempel på sådana åtgärder är en betydande satsning på lokal service. En viktig förutsättning för att kunna bo och driva företag på landsbygden är att det finns tillgång till stabilt bredband med hög överföringshastighet. är tillgången till bredband ojämnt fördelad i . Därför gör regeringen en betydande satsning på utbyggnad av bredband i det nya landsbygdsprogrammet. Insatser görs även för attraktiva fritids- och rekreationsmiljöer på landsbygden, varav en del ska gå till en satsning på idrotts- och fritidsanläggningar. 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007–2013 och 2014–2020. Anslaget får även användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden –2016. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för landsbygdsprogrammet för perioden –2013 och totalt ca för perioden –2020. Anslaget ökas med på grund av en förskjutning i utbetalningarna för landsbygdsprogrammet 2007–2013. Av kommissionens förslag till delegerad förordning DS/EGDP/2014/7 som ändrar bilaga 1 till förordning (EU) nr 1305/2013 och bilaga 3 till förordning (EU) nr 1007/2013 framgår överföringar från garantifonden till landsbygdsutvecklingsfonden de efterföljande på . Anslaget ökas därför med . Utbetalningar som kan hänföras till landsbygdsprogrammet –2013 får göras också som följer direkt på programperioden. För landsbygdsprogrammet –2020 gäller att utbetalningar får göras som följer direkt på programperioden. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden –2016. I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2013. Vidare finns i rådets förordning (EU) 1305/2013 bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2020. I rådets förordning (EG) 1234/2007 finns bestämmelser om stöd till biodling. Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2016–2022. Huvuddelen av de åtgärder som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Anslaget får användas för stöd till metangasreducering. Anslaget får användas för utgifter för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. Resultaten från verksamheten ligger bl.a. till grund för rådgivning, information och utbildning riktad till jordbrukare, lagstiftning på området samt utformning och utveckling av insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet. I gemensam partimotion 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskar med . I motion 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att man bör se över möjligheter och nivåer för att ge producenter av biogödsel stöd. När slaktavfall används till biogas och restprodukten avses användas som en gödselprodukt (biogödsel) kräver gällande regelverk att biomassan hettas i för att restprodukten ska få spridas på . Denna process är kostsam men ger en tillförlitlig produkt. I propositionen anförs att bioenergi från den gröna sektorn svarar för nästan en tredjedel av den svenska energianvändningen. Den totala tillförda mängden biobränsle 2012 var . av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. Användningen av grenar och toppar (grot) och förädlade biobränslen som pellets i fjärrvärme- och elproduktionsanläggningar har också ökat markant. Jordbruket bidrar med en liten men ökande del av bioenergiproduktion. Den totala energianvändningen inom jordbruk, skogsbruk och fiske var 2012, vilket är en minskning med jämfört med . Biogasproduktionen ökade med 116 GWh 2012 jämfört med . De huvudsakliga substraten för biogasproduktion var olika typer av avfall. Vid utgången av 2013 hade totalt 58 biogasanläggningar beviljats investeringsstöd. Dessutom har investeringsstöd beviljats insatser med koppling till biogas, framför allt för hantering och lagring av rötrester. Ett pilotprojekt för att öka produktionen av biogas ur gödsel har initierats . Syftet är att –2023 ersätta biogasproducenter, med per kWh, för den dubbla miljönyttan som uppstår när biogas produceras från gödsel. Stödutformningen granskas av . Gårdsbiogasanläggningarna och samrötningsanläggningarna producerade 2012 sammanlagt 47 respektive 507 GWh, vilket är en ökning jämfört med året innan. Mängden rötad gödsel ökade medan mängden rötade grödor minskade . Förutom biogas producerade samrötningsanläggningarna och gårdsbiogasanläggningarna tillsammans drygt 1 (våtvikt) rötrest (s.k. biogödsel) varav användes som gödselmedel. 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för statsbidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering. disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , samt delar av . I förordningen (1978:250) finns bestämmelser om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för statsbidrag till underhåll, upprustning och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Anslaget får även användas för utgifter för att täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer. 1:23 Främjande av rennäringen m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:23 Främjande av rennäringen m.m. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för statsbidrag till åtgärder för att främja rennäringen i form av – underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar som staten har underhållsansvar för – statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln, natur- och kulturmiljövården – utveckling av företagsregistret för rennäringen – bidrag enligt 35 b § rennäringsförordningen (1993:384) – prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött – ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av – kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på – katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen – ersättning till följd av skador orsakade av rovdjur på ren enligt 4–5 §§ viltskadeförordningen (2001:724) – åtgärder för anpassning till ändrade klimatförhållanden samt övriga åtgärder för främjande av rennäringen. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:24 . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för Svenska artprojektet med den tillhörande Nationalnyckeln och de biologiska samlingarna vid svenska museer och institutioner. För byggnation av ett nytt svenskt undersöknings- och forskningsfartyg föreslås anslaget öka med 2015, med ytterligare 2016, med ytterligare 2017 och med ytterligare 2018. Ökningen finansieras genom en minskning av anslag inom utgiftsområde 20. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå inom livsmedelsproduktion, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvara, landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Anslaget ska även få användas för ersättning för behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning inom samma områden och för fortlöpande miljöanalys. () disponerar avgifterna från avgiftsbelagd verksamhet, bl.a. forskningsuppdrag och djursjukvård. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . I motion 2014/15:2890 av m.fl. (SD) i denna del anförs att anslaget bör höjas med . Det avgörande för landsbygdens konkurrenskraft, hållbara utveckling och goda djuromsorg är en väl fungerande kunskapskedja som omfattar utbildning, forskning, innovation, försöksverksamhet, rådgivning och en samverkan mellan universitet, högskolor och näringsliv. I motion 2014/15:1216 av (M) anförs i yrkande 1 att man bör se över möjligheten att ta vara på den kompetens som finns vid i för forskningen om framtidens gröna näringar. I yrkande 2 i samma motion anförs att man bör se till att forskning och utveckling främjas för att ska kunna bli ett matland i världsklass genom att ligga i framkant med kunskap och innovationer om livsmedelsproduktion. () arbetar med just dessa frågor, bl.a. i . Enligt motion 2014/15:450 av Boriana (M) bör en ny entreprenörsutbildning inom hästnäringen inrättas och förläggas till . I motion 2014/15:2544 av (C) yrkande 5 anförs att man bör prioritera kompetensutveckling för en hållbar framtid genom satsningar på utbildningar såsom naturbruksgymnasier och SLU. Enligt motion 2014/15:1356 av (C) yrkande 4 bör forskning och utbildning om hästen och hästnäringen prioriteras. I SLU:s regleringsbrev anvisades ett ökat anslag till hippologprogrammet. I budgeten är detta anslag borttaget, vilket äventyrar hela hippologutbildningen. I motion 2014/15:1063 av (M) anförs att agronomprogrammet vid SLU bör anpassas till det s.k. Bolognasystemet. Utbildningen bör därför göras femårig. Ett flertal europeiska länder har harmoniserat sina högskoleutbildningar genom den s.k. Bolognaprocessen. Flera av utbildningarna vid SLU ingår i systemet, dock inte agronomprogrammet. () utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans förvaltning och hållbara nyttjande av dessa resurser. Vid SLU bedrivs utbildning, forskning och miljöanalys i samverkan med det omgivande samhället. Det övergripande målet är att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Enligt förordningen (1993:221) för är det en uppgift för styrelse att besluta i viktigare frågor om den interna resursfördelningen. När det gäller hippologutbildningen vid SLU framgår av den förra regeringens proposition 2013/14:99 Vårändringsbudget att hippologutbildningen finansierades till ungefär lika delar med statliga medel via SLU:s anslag och med medel som skjuts till genom avtal med företrädare för hästsporten (prop. 1993/94:157, bet. 1993/94:JoU22, rskr. 1993/94:272). Hästsportens del av finansieringen av hippologutbildningen minskades dock fr.o.m. . För att kompensera minskningen behövde ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen föreslog därför i vårändringsbudgeten att anslaget 1:24 skulle öka med . beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316). Avtalet med hästsporten kommer att omförhandlas . När det gäller frågan om att anpassa agronomprogrammet till det s.k. Bolognasystemet finns det enligt inga planer på att göra agronomutbildningen femårig. 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. I enlighet med proposition 2012/13:30 Forskning och innovation föreslår regeringen att anslaget ökar med 2015, bl.a. för en satsning på forskning om skogsråvara och biomassa. Vidare föreslås en minskning av anslaget med som överförs till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård inom anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning för de areella näringarna. Anslaget ska även få användas till projektrelaterade utgifter för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier samt informationsinsatser inom området. Förvaltningsanslaget redovisas inom utgiftsområde 20 inom anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader. Anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas inom anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom samma utgiftsområde. Fleråriga åtaganden behöver ingås för att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt. Regeringen bör därför enligt förslaget bemyndigas att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 –2021. I motion 2014/15:2890 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget höjs med . anser att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har en viktig roll att spela som en brygga mellan näringen och forskningen. Enligt motion 2014/15:765 av (S) bör forskningen om tiaminbrist prioriteras. Tiaminbristens påverkan på bl.a. älg, rådjur och fisk bör undersökas. Enligt motion 2014/15:1553 av (SD) bör verka för att bli världsledande inom forskningen om miljöfrämjande grödor. Högteknologisk växtförädling har bl.a. potential att skapa ett hållbart skogs- och jordbruk. Enligt motion 2014/15:306 av (M) yrkande 10 bör stöd ges till fortsatt forskning för bättre djurvård och djurhälsa, inte minst för att förbättra hovhälsan. I motion 2014/15:2667 av och (båda SD) anförs att det bör finnas riktade forskningsanslag för forskning om köttodling. Vid odling av kött finns möjligheter att påverka köttets innehåll och att minimera riskerna med föroreningar och sjukdomar. I motion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att det bör skapas ett livsmedelsforskningsråd och ett tydligt huvudmannaskap där all livsmedelsforskning kan samlas. är livsmedelsforskningen uppdelad mellan flera olika myndigheter, forskningsråd och stiftelser. Det är viktigt att livsmedelsforskningen i värnas. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom miljöområdet, för de areella näringarna och för samhällsbyggande. I propositionen redovisas att Formas vid sidan av den årliga öppna utlysningen har haft ett antal riktade satsningar. Många av de riktade satsningarna genomförs tillsammans med andra finansiärer. Formas har bl.a. utlyst medel till forskning för en biobaserad samhällsekonomi. Målet med satsningen är att främja en mer resurseffektiv ekonomi grundad på förnybara råvaror. () är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas och har erhållit , vilket är en ökning med . och har fått minskade bidrag från Formas och erhåller ca vardera. har Formas tecknat nya avtal med Stiftelsen och med Stiftelsen om samarbete –2016. För jordbrukets och trädgårdsbrukets kunskapsförsörjning har forskning av tillämpad karaktär av Stiftelsen dessutom finansierats med från Formas anslag. För forskning inom hästområdet har 3 miljoner konor avsatts till Stiftelsen hästforskning. Den forskning som finansieras via dessa stiftelser finansieras därutöver av andra finansiärer. Såväl Formas som SLU är engagerade i internationellt forskningssamarbete, och arbetet med detta har fortsatt att utvecklas . Enligt Formas styrs arbetet inom forskningsrådet av en förordning med en instruktion (2009:1024) och regleringsbreven från och Landsbygdsdepartementet. Till grund för arbetet ligger även de forsknings- och innovationspropositioner som behandlar regeringens prioriteringar för den kommande fyraårsperioden. Den senaste forskningspropositionen (prop. 2012/13:30 Forskning och innovation) med prioriteringar för perioden –2016 presenterades 2012. Inom Formas finns ett forskarråd som är ett särskilt beslutsorgan med uppgift att bl.a. fördela medel till forskning och verksamhet som hör samman med forskning såsom projektstöd, program, anställningar, stöd till yngre forskare och samfinansierad forskning. De uppdrag som regeringen ger Formas redovisas löpande till regeringen i form av årsredovisningen och genom utvärderingar, kunskapsöversikter och forskningsstrategier. 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien. Enligt förslaget ska anslaget få användas för att finansiera verksamheten vid (). KSLA fungerar som diskussionsplattform för ledande företrädare inom den gröna sektorn. har KSLA bedrivit en omfattande konferens- och seminarieverksamhet inom områden som är angelägna för de areella näringarna.