· H301FöU3 · 2015-11-19 13:20:25 — Det ska göras genom att man har fokus på ett försvar som präglas av kompetens, flexibilitet och hög beredskap, ett försvar som kan möta traditionella militära hot men även möta de utmaningar som den moderna krigföringen innebär, samt en koordinerad användning av militära och civila verktyg i ett läge där gränsen mellan krig och fred alltmer suddas ut. Därför måste jag säga igen att jag blir ledsen och upprörd när man svartmålar det svenska försvaret. Stå tvärtom upp för våra män och kvinnor som är i försvaret och våra män och kvinnor som är utomlands! Därför har vi det gula märket på oss. Heder till vårt försvar och våra militärer. I motion finns det också angivet att nio ska överföras från försvaret till . Det är inte någonting som önskat och vill ha. Det är därför mycket märkligt. När det gäller samarbetet med Nato visar tyvärr desto mindre engagemang. Parallellt med att det svenska försvaret stärks måste vi också öka samarbetet med Nato. Det är ingen hemlighet att vill se ett svenskt Natomedlemskap. Stödet ökar också för detta, såväl i som bland allmänheten. Ett Natomedlemskap skulle på allvar stärka säkerhet genom Natos gemensamma säkerhetsgarantier. Tyvärr ser inte fördelar med ett svenskt Natomedlemskap utan har sagt att det är viktigt att inte reta upp . Den Natoskepsis som finns hos ledning delas dock inte av deras sympatisörer. Opinionsundersökningar visar att en övervägande majoritet av dem som kan tänka sig att rösta på faktiskt är för ett medlemskap i . Vi moderater och Alliansen vill ha en öppen och transparent marknad när det gäller försvarsmateriel, och då speciellt vid export. Det är då olyckligt att S- och MP-regeringen har valt att lägga ned FXM, . I en rapport från Statskontoret bekräftas det att FXM har gjort exportstödet mer synligt, eftersom verksamheten bedrivs av en separat myndighet med eget anslag och redovisas i en separat årsredovisning. Exportstödet är därför mer synligt och lättare att styra, redovisa och följa upp. efterfrågar i en motion som tas upp i betänkandet mer transparens i försvarsindustrins motköpsaffärer. Min fråga till blir då: Varför vill man då lägga ned FXM som har ökat transparensen? , herr talman: har antalet militära flygplatser reducerats avsevärt, och de så kallade flygrakorna finns inte heller längre. Det märker man när man är ute och åker. Och skulle de finnas är det säkert något mitträcke uppsatt på dem. Därför är det viktigt att det finns ett antal civila flygplatser som finns tillgängliga för militären vid en kris eller en allvarlig militär händelse. En av dessa flygplatser är . Det finns en motion om detta. Konsekvenserna av en nedläggning av och hur det skulle påverka beredskapen och möjligheten att använda civila flygplatser är inte klarlagda. Det framhålls i motionen att man bör utreda detta ordentligt. Därför är det olyckligt att och även Socialdemokraterna i driver frågan om en nedläggning hårt. Därför är denna motion viktig. Utskottet pekar på att Försvarsmakten har tydliggjort att det finns behov av samtliga flygplatser i det nationella basutbudet, och där ingår . Därför vill jag fråga : Varför är det viktigare att bygga bostäder just på än att tillgodose försvaret och givetvis även det civila flyget en viktig flygplats? (forts. § 10) I tidigare anföranden har det sagts att jag har sagt att försvarets förmåga var nära noll under den strategiska timeouten. Det gäller den tid som föregick innan vi satte upp målet om insatsorganisation 2014. Jag tror att alla håller med mig om att försvarsförmågan var nära noll under den strategiska timeouten, vilket också hörs på namnet. sa i sitt anförande att det är skämmigt att vara sverigedemokrat när man talar försvarsfrågor. Hon ger som exempel att vi tycker att det är för lite med två brigader i markförsvaret. Det är vår åsikt att två brigader är för lite. Jag vänder frågan tillbaka till : Tycker att två brigader är tillräckligt för markförsvaret? Jag sa inte att det var skämmigt beroende på antalet brigader eller så, utan jag uppfattade det så att gjorde ett nedslag mot vårt försvar och mot dem som verkar i försvaret. Det är illa. Jag vill inte säga att vår förmåga var nära noll. Det var den inte alls. Försvaret inriktades i den tidens anda mot en annan typ av försvar. Det var inte vi i ensamma om. Så såg det ut runt omkring i . Vi levde i efter murens fall 1989 där det kändes lite som peace in our time. Det blev lite flashback till med hans peace in our time, fast det tog lite . Jag vill tillägga att under Alliansens lades inte några regementen ned. De lades ned och framåt till av socialdemokratiska regeringar. Däremot blev det en förändring. Förre ÖB sa vid Folk och Försvars möte att har ett litet men vasst försvar. Jag tycker att det är bra att vi har ett vasst försvar. Det är bättre än att ha ett stort och slappt försvar. Det är nog inget vidare. Det är trevligt att vill måla upp att står för ett lättsinnigt peace in our time och att fått roll att rusta . Ett invasionsförsvar kan inte vara alltför litet. Det måste ha en viss volym. är ett stort och avlångt land. Vi sverigedemokrater vill ha ett invasionsförsvar. Det vill alla partier. Vi sverigedemokrater har inte sagt att vi vill ha ett gammalt invasionsförsvar, utan vi vill ha ett modernt invasionsförsvar. Jag förstår inte kritik. säger att inte vill ha ett invasionsförsvar utan ett närförsvar. Jag vet inte ens vad ett närförsvar är för något. Ingår brigadformatet i närförsvaret? Jag sa att västvärlden levde i andan av peace in our time efter murens fall. Det är inget som kan ta åt sig. Sedan är jag en stor fan av . Jag sa att vill ha ett gammalt invasionsförsvar. Det betyder många män och många fotsoldater. I er motion radar ni upp det, det och det, att det ska köpas fem ytterligare Visbykorvetter, att det ska vara 200 Gripen. Det är hur mycket som helst, och det är fråga om enorma summor pengar. Det viktiga är att det finns ett försvar som kan verka här och och hur det ser ut i omvärlden. Jag har svårt att tro att någon kommer över och kliver upp på våra kuster. Vi såg hur det gick till vid annekteringen av , och vi vet hur krigföring ser ut . Den är lite annorlunda, och det gäller att vara för den och inte vara för hur krigföring såg ut under . Det känns som att vill tillbaka - det var lite bättre . Det är min tolkning. Vi moderater står tillsammans med , och regeringen bakom försvarsuppgörelsen. Den är bra, och det har vi sagt. Det är en början. Jag är övertygad om att det inte kommer att bli mindre oroligt i vårt närområde, och det kommer säkert att behövas mer. Vi ser hur det ser ut runt omkring. Just nu är detta en början, och det är ett trendbrott. Det säger även alla försvarskännare. börjar det gå upp. Jag tänkte först säga någonting om miljöprövning av skjut- och övningsfält. I den av antagna inriktningspropositionen för försvaret anges att övningsverksamheten ska intensifieras och förstärkas. Det är gott så. Detta kräver att man därmed har ett ökat nyttjande av skjut- och övningsfält. Utifrån detta har det motionerats om hur miljöprövningen påverkar användandet och tillgången på sådana fält. I finns en fastlagd ordning för hur miljöprövning som rör exempelvis Försvarsmakten ska ske. miljöprövningsdelegation är första instans, och ett ärende kan överklagas till mark- och miljödomstolen, som i så fall har att överlämna ärendet med ett eget yttrande till regeringen för prövning. krav innebär att en samlad prövning ska göras av alla olika miljö- och hälsoeffekter som det finns risk att en verksamhet medför. En sådan prövning är nödvändig för att vi ska kunna upprätthålla skyddet för miljö och hälsa. I miljöprövningen får alla berörda myndigheter möjlighet att bidra med sina synpunkter. gör sedan en sammanvägning av omständigheterna i ärendet och fattar till slut sitt beslut. finns det ett antal ärenden där det är aktuellt att utmäta ett sådant tillstånd enligt som har överlämnats till regeringen. Men den gemensamma nämnaren för flertalet av dessa ärenden är att de överlämnades till den borgerliga regeringen. Det finns frågor som har legat väntande . Jag ser därför framför mig att den nuvarande regeringen arbetar väl med att utveckla sitt arbete med att hantera dessa frågor. Det kan även noteras att den här regeringen vid sidan av den rena försvarspolitiken arbetar med och satsar på att stärka arbete med just miljöfrågor och den typen av tillstånd, vilket förhoppningsvis påverkar tillståndsgivningen för miljöprövning av skjutfält och övningsfält. Mig veterligt säger oppositionen nej till dessa budgetsatsningar, vilket i så fall skulle försena avgörandet. Jag vill även passa på att säga något om förslaget att utlandsstyrkan ska ha en mindre summa pengar tillgänglig för att hjälpa lokalbefolkningen i de områden där verkar. Den idén kan i första hand verka sympatisk, men jag skulle nog säga att den i grunden är problematisk. Det är viktigt att inte sammanblanda militära och civila insatser även om de såklart bör synkas och samordnas. Det finns gott om exempel på att civila insatser faktiskt har äventyrats på grund av att civilbefolkningen som insatsen ska hjälpa har missuppfattat dem som en del av en militär insats. Inte minst i finns exempel på detta. har menat att den har kunnat göra en utmärkt insats genom att verka genom lokal verksamhet. Man har kunnat flyga under radarn och inte uppfattats vara en del av en militär ansträngning. Men kommitténs insatser har försämrats eller äventyrats när andra, militära insatser har kommit i närheten och det har funnits risk för en sammanblandning. Därför tycker jag att det är klokt om kammaren röstar nej till den typen av förslag och behåller den rådande ordningen. I debatten kom nu även frågan om upp. Den här regeringen har aviserat att man ska skärpa lagstiftningen för vapenexport, inte minst när det gäller exporten till icke-demokratier. ska inte vara med och beväpna diktaturer. Vi ska inte sälja vapen till stater när det finns risk att de använder dessa vapen mot sina grannar eller mot sin lokalbefolkning. Som ett led i detta bredare arbete med försvarsexporten avvecklar också regeringen , som har till särskild uppgift just att främja vapenexport. Dock ska det framhållas att flera delar av dessa uppgifter kommer att överföras till andra myndigheter för att värna transparens och granskning av exporten. De allvarliga attacker och händelser som skett vittnar om hur det säkerhetspolitiska läget i vårt absoluta närområde allvarligt försämrats. Det är en oroligare tid. Vi måste ta alla hot på allvar och vidta de nödvändiga åtgärder som krävs, både civilt och militärt. Med sommarens försvarspolitiska inriktningsbeslut tillfördes ytterligare pengar till försvaret, en nödvändig förstärkning som kommer att stärka vår försvarsförmåga. Vi har en bred blocköverskridande överenskommelse - en viktig grund att utgå från i arbetet med att bygga upp vårt försvar. har aktivt medverkat till den här överenskommelsen, som innebär att försvarets resurser stärks . Men vi ser att mer troligen kommer att behövas. Givetvis påverkar det oss i och vår närmiljö när våra baltiska grannar känner sig alltmer utsatta och den militära aktiviteten i fortsätter att öka. vill att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderleksförhållanden och klimat som finns i vårt land men också på de platser där vi är med och gör internationella insatser. Politisk stabilitet, ett konstruktivt ledarskap och beslut med bred förankring ger Försvarsmakten tydliga uppdrag och ekonomisk förutsägbarhet som den kan planera och dimensionera verksamheten utifrån. Totalförsvarets planering ska nu återupptas. Det är angeläget att det här blir så konkret och sker , för säkerhetsläget fortsätter att förändras. Civila-militära samarbeten omfattar hela samhället och måste utveckla metoder och arbetssätt som möter dagens och morgondagens hot, sårbarhet och utmaningar. behöver uthållighet och ett starkt totalförsvar, där också frivilligorganisationerna och hemvärnet har stor betydelse. Ett trovärdigt försvar är en avgörande förutsättning för att driva och hävda en trovärdig säkerhetspolitik. För att verka avhållande mot angrepp på och integritet ska Försvarsmakten upprätta och vidmakthålla en militär tröskeleffekt. Vårt försvar ska vara tillgängligt. Krigsförbanden måste bli mer personellt uppfyllda, materielbehoven måste tillgodoses och investeringar måste genomföras i enlighet med beslutade planer och beställningar. Försvarsmakten ska i nära samarbete med andra stater genomföra övningar och operationer i och i närområde och delta i insatser som behöver göras i andra delar av världen. Vi måste värna vår suveränitet och våra rättigheter, intressen och grundläggande värderingar och skydda svensk handlingsfrihet inför politiska, militära eller andra påtryckningar. Vår säkerhet, herr talman, byggs solidariskt tillsammans med andra. För att klara de säkerhetspolitiska utmaningarna behöver vi fortsätta att stärka vår försvarsförmåga i hela landet. Vi behöver också starta en process mot ett svenskt medlemskap i . Vi ska visa vår solidaritet med våra nordiska och baltiska grannar. I processen för ett svenskt Natomedlemskap anser vi att bör eftersträva ett nära samarbete med . Det här bidrar till att utveckla våra militära samarbeten i bland annat och . Inte minst stabiliserar det vårt närområde. tar genom medlemskapet i Europeiska unionen ett solidariskt ansvar för säkerhet och för EU:s möjlighet att verka för fredlig och demokratisk utveckling i vår omvärld. prövas denna ömsesidiga deklaration och vårt bilaterala samarbete med , där ska bistå med hjälp. Det här måste vi fortsätta att följa i närtid och även pröva utifrån våra förmågor. Att inriktningsbeslutet har satt fokus på ökad övningsverksamhet är mycket viktigt. Innevarande år kan vi se att varje förband ökar sin övningsverksamhet, och det planeras för krigsförbandsövningar för den kommande inriktningsperioden. Det här är oerhört viktigt för att stärka militärens förmåga. Det ger också en mer samlad bild av vår samordnade förmåga. Vi talar om att öva med luftstridskrafter, sjöstridskrafter och i armén. Vi behöver dessutom öva för att fortsätta att stärka vår förmåga att hävda vårt luftrum och utveckla vår sjöövervakning. På bordet ligger två viktiga förslag till tillkännagivanden från till regeringen. Försvaret måste ha tillgång till övnings- och skjutfält med skilda naturtyper och terrängförhållanden i olika delar av vårt land så att våra förband kan utbildas, träna och öva i olika klimatförhållanden. Utdragna handläggningstider för miljöprövning försvårar allvarligt Försvarsmaktens möjligheter att utveckla övningsverksamheten. Regeringen måste därför nu och i fortsättningen se över beslutsprocesserna för miljöprövningen så att vi kommer närmare ett läge där vi har uppdateringar och erforderliga beslut för tillstånd så att övningarna kan genomföras. saknar många skjutfält dessa tillstånd, och det måste prioriteras. Ur militärstrategisk synvinkel och med utvecklingen i har en mycket viktig strategisk position. Det är viktigt att vi har kontroll över sjö- och luftvägarna till och från . Det är viktigt att vi får ökad militär närvaro på . Det stabiliserar situationen i . Därför vill jag understryka värdet av att tillkännager att tillgången till långräckviddiga bekämpningssystem ska vara en prioriterad materielfråga under kommande mandatperioder. Vår förmåga är helt beroende av att vi har erforderlig personalförsörjning och modern utrustning som klarar att möta fiendens förmågor, och de utvecklas . inriktningsbeslut möjliggör fler satsningar på viktig och nödvändig materiel. Hot, propaganda och vilseledande manövrer blir alltmer vanligt. Vi måste ha en långsiktig, medveten och genomgripande strategi som möter påverkanskampanjer och hybridkrigföring. Det kräver ökad kunskap och medvetenhet i vårt land, i vår befolkning. Inom hela vårt myndighetsområde behöver vi jobba med dessa frågor. Ett kritiskt förhållningssätt och en ökad kunskapsnivå bidrar till att stärka vår samlade försvarsförmåga men ökar också beredskapen för hur vi ska hantera hybridkrigföring och propaganda. Även underrättelseverksamheten är central. måste aktivt kunna genomföra operationer i cybermiljön. Vi är beroende av en god försvarsunderrättelseförmåga, och den säkerhetspolitiska situationen kräver att vi kan inhämta, bearbeta, analysera och delge försvarsunderrättelser. råkade komma in på Natofrågan, och även om det inte är huvudtemat för debatten är det svårt att låta bli att kommentera den. Det är sällan man i debatten hör motargumenten, och jag tänkte därför passa på tillfället och ställa några frågor till . Som jag bedömer det ökar ett Natomedlemskap inte vår säkerhet. I stället ökar det spänningen i vårt närområde. Det hjälper Putinregimen med den yttre fiende som en alltmer trängd och auktoritär regim behöver och efterfrågar. Det föser i praktiken in oss under ett kärnvapenparaply. Det gör oss till vapenbröder med ett land som bombar sin egen befolkning, , och det minskar vår möjlighet att vara en egen röst i världen som pläderar och arbetar för fred och avspänning. Det är fakta som kanske borde tas upp när man diskuterar ett allt intimare samarbete med Nato, via värdlandsavtal och annat, men också när man diskuterar medlemskap. Nato är inte en organisation som lyckats så väldigt väl med tanke på operationerna i och ; striderna i skedde kanske inte formellt under Natoflagg, men väl med Natostöd. Och inte minst har vi , som inte precis är något framgångsexempel. Därför undrar jag hur plötsliga hopp ombord på motiveras utifrån de aspekter som jag här tagit upp. Det är en oerhört viktig fråga som för del har mognat fram . Vi har haft åtskilliga säkerhetspolitiska debatter och diskussioner, också med utgångspunkt i hur det sett ut tidigare under och förändringar i vårt närområde. har vi tagit intryck av de förändringar som skett inom det säkerhetspolitiska fältet och då sett ett alltmer försämrat läge. Utgångspunkten för oss är att när gränserna i har flyttats och när större delen av vårt samarbete bygger på att vi redan jobbar ihop med Nato skulle aktivt kunna bidra till att stärka säkerhetsarbetet. I ett Natosamarbete skulle vi med en enig nordisk röst också kunna jobba med fredsaktiviteter. Vi ser gärna att och här gör gemensam sak. I och med att flera länder i ingår i Nato ser vi det som naturligt att jobbar tillsammans med dem för att stärka samarbetet och stöttar det arbete som sker i bland annat och . Vi tror inte att det leder till ökade spänningar utan bidrar snarare till stabilitet och till tydlighet där vi öppet redovisar vår aktuella ståndpunkt. Vi jobbar oerhört nära Nato. Det som egentligen saknas är medlemskapet. I övrigt står vi mycket nära Nato. Något behöver ske omgående. Vi behöver fortsätta att lyfta fram dessa frågor, för det har betydelse för vår framtida militära utveckling. Det handlar dels om att ha ett starkt fokus på hur vi utvecklar det svenska försvaret, dels om hur vi kan bidra till ett stabilare men också till ett starkare samarbete där vi kan påverka med de möjligheter som ett medlemskap innebär. Jag ska börja med att säga att jag har stor respekt för den tydlighet som allianspartierna visar i frågan. Det gör att den kan debatteras på ett lite annat sätt än när Natofrågan handlar om att vi i praktiken inlemmas i systemen som det sägs att vi inte ska bli medlemmar. Det är bra att det blir tydligt. Det har jag respekt för. Mina frågor kvarstår dock. På vilket sätt skulle Natomedlemskapet minska spänningsnivån i , vårt viktigaste närområde i det här fallet? På vilket sätt skulle det försvaga Putinregimens auktoritära tendenser? På vilket sätt skulle det kärnvapenparaply som vi i praktiken skulle glida in under hjälpa och förbättra vår säkerhet, när vi i och med det blir ett mer legitimt kärnvapenmål? På vilket sätt ska vi vara vapenbröder med , som bombar sin egen befolkning, och agera tillsammans med dem i en försvarsallians? På vilket sätt ökar vår möjlighet att vara en röst i världen för fred, avspänning och nedrustning? Alla dessa frågor kvarstår. Till det kan läggas att försvarsinriktningsbeslutet i praktiken innebär lite drygt 2 miljarder , men om vi ska följa Natos statuter, eller rättare sagt önskemål, då talar vi inte om de summorna. Då ska vi nästan fördubbla vår försvarsbudget. har en vana, bra eller dålig kan diskuteras, att följa de rekommendationer som våra internationella åtaganden och medlemskap på olika plan kräver. Hur tänker finansiera ytterligare 40 miljarder till försvaret, för vi ska väl inte ha fribiljett? I mina hembygder i finns en nära koppling till . , som länge varit medlem i Nato, har på ett utmärkt sätt hanterat frågan om hur man jobbar förebyggande och med fokus på mer fredsarbete. De har lyckats förena ett medlemskap i en allians med ett aktivt arbete bland annat inom FN men medverkar också självständigt i olika processer som bygger fred och stabilitet i skilda delar av världen. Det finns mycket inspiration att hämta från och hur de hanterar medlemskapet. tar också till sig hur hanterat frågan om kärnvapen och utlandsstationerad trupp. För oss är det viktigt att ha ett nordiskt område som är fritt från kärnvapen. Det i sig kommer att bidra till stabilitet och avdramatisera hotbilden. Med vår svenska förmåga kan vi vara med och bidra till att stärka säkerheten i våra grannländer. Den just nu absolut viktigaste frågan gäller det tryck som ökar på våra baltiska grannar. Vi är oerhört beroende av att ha en stark samarbetsanda runt . I och med att vi redan betraktas som nära Nato i ryskt perspektiv tror jag inte att detta kommer som någon överraskning, och det kommer heller inte att öka säkerhetsrisken. Snarare kommer det att bekräfta det som många ryska bedömare redan har sett, nämligen att i praktiken står väldigt nära Nato och att det operativa arbetet är väldigt synkat i de militära systemen. Därför tror jag inte att det kommer att bli någon överraskning, och jag tror inte att det kommer att ge den negativa säkerhetspolitiska effekt som antyds i frågorna här. Jag hoppas att vi kan få fortsätta föra detta resonemang. Vi behöver göra det i kammaren tillsammans med diskussionen om militär förmågeutveckling, som också är viktig. Det betänkande som vi debatterar handlar om militära frågor. Som har påpekats bygger det på de olika förslag som ledamöter har lämnat in under allmänna motionstiden. Jag vill särskilt uppehålla mig vid två motioner - en av dem råkar jag själv ha skrivit, och en har skrivit - som har resulterat i bifall. Det är inte ofta som motioner föranleder bifall, men de här har gjort det. Det fattades ett försvarsbeslut som var väldigt viktigt. Det blev ett trendbrott. Vi har alltsedan slut sett en minskning i anslag och mannar. Vi hade ett invasionsförsvar där vi på papperet kunde får fram uppemot 850 000 man. har vi fått något som är betydligt mindre, kanske runt 50 000 man. tror jag inte att vi ska tillbaka till det gamla, men det är denna historia vi har. Det som var så unikt med uppgörelsen var att den faktiskt gav mer pengar. Den betonade också vikten av att öva. Det kan inte nog understrykas: Antingen det gäller en blåsorkester eller ett fotbollslag måste man öva. Det gäller också för ett lands försvar. Det kommer inte att fungera om det inte övas. Den första motionen, som jag själv skrev, handlar om en viktig sak, nämligen övningsområden. Ska Försvarsmakten kunna öva på riktigt måste man ha övningsområden. I vårt land, , finns det 61 övningsfält. En gång i tiden fanns det många fler, men detta är vad som finns kvar. En knapp tredjedel av dem, 19 stycken, är nu föremål för regeringens behandling. Jag tycker att de förtjänar att räknas upp.