bet · H201NU10 · 2015-03-12 00:00:00 — Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen anger att i ökad utsträckning ska upphandla externa rådgivare och vidareutveckla verksamheter där rådgivning ges från företagare till företagare, exempelvis genom mentorskap, detta i syfte att möjliggöra mer specialiserad och efterfrågestyrd rådgivning till kunder. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om effekter – Brister i informationen om statliga satsningar (RiR 2014:26). I rapporten rekommenderar regeringen att bl.a. utreda möjligheterna att införa en lagreglerad uppgiftsskyldighet som möjliggör uppföljning och utvärdering av näringspolitiska insatser. Regeringen ska senast lämna en skrivelse till med anledning av , och där kommer frågan om uppföljning och utvärdering av resurserna som används för näringsfrämjande åtgärder att adresseras. Vidare har tillsammans med Europeiska investeringsfonden (EIF) introducerat ett tillväxtlån med förmånliga villkor till innovativa företag. Därutöver kan utskottet konstatera att all inkubatorverksamhet är samlad hos . Som tidigare redovisats har regeringen även aviserat en översyn av de statliga finansieringsinsatserna. Utskottet vill vidare vad gäller trygghetssystem för företagare påminna om att från är högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader mer anpassat till små företag. Utskottet vill även med anledning av vad som efterfrågas i motion 2014/15:1069 (M) om en översyn för att underlätta ägarskiften i företag påminna om att regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2014:42) om att se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag. Vidare gav regeringen nyssnämnda utredning ett utökat uppdrag (dir. 2015:2) om att även se över de s.k. 3:12-reglerna. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast . Riksdagsuttalanden om konkurrenspolitiken förordas i motionerna 2014/15:455 (M) och 2014/15:954 (S). I den förstnämnda motionen förordas en översyn av reglerna om konkurrensbegränsande säljverksamhet och att allmänintresset ska få större vikt i bedömningen av vad som är konkurrensskadligt. I den andra motionen efterfrågas en översyn av konkurrenslagen (2008:579) och verksamhet för att motverka den osunda konkurrens som riskerar att uppstå i och med Kriminalvårdens tvätteriverksamhet. Utskottet noterar att prövat en av Kriminalvårdens tvätteriverksamheter och då konstaterade att marknaden skulle förbättras genom en översyn av styrdokumenten för Kriminalvården. Utskottet anser att det är angeläget att den offentliga och privata sektorn konkurrerar på lika villkor, som allmänintresset måste värnas. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen bevakar denna fråga, utan att behöver uppmärksamma regeringen på detta. Vad gäller särskilt riktade företagsfrämjande insatser vill utskottet inleda med att påminna om att regeringen i budgetpropositionen anfört att inriktningen för de främjande insatserna framöver kommer att bli mer generell och att erfarenheterna från de tidigare riktade främjandeinsatserna ska tas till vara i de generella insatserna. Utskottet förutsätter att regeringen följer hur kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund tar del av de generella främjandeinsatserna. Med anledning av motion 2014/15:2574 (M, C, FP, KD) om att förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen, vill utskottet anföra följande. Utskottet konstaterar att beslut om 2015 års budget bl.a. innebar att utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv sammanlagt minskade med jämfört med regeringens förslag. Vidare innebar beslut att anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation som används för statsbidrag till för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning blev lägre än vad regeringen föreslagit. Utskottet anser likt motionärerna att det är angeläget att satsa på detta område, och det är utskottets förhoppning att regeringen framgent återkommer med motsvarande satsningar som i budgetpropositionen . I motionerna 2014/15:1312 (C), 2014/15:1470 (M), 2014/15:1902 (KD), 2014/15:2442 (KD) och 2014/15:2600 (C) efterfrågas riksdagsuttalanden om insatser för att främja kvinnors företagande. Bland de frågor och åtgärder som tas upp finns bättre förutsättningar för att öka antalet kvinnliga innovatörer, fortsatt stöd till insatser för kvinnor, ökade satsningar på affärsrådgivning för kvinnor och att underlätta möjligheten för kvinnor att få riskvilligt kapital. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden framföra följande. arbetar med att ta fram en strategi för hur företag som drivs av såväl kvinnor som män kan ta del av företagsfrämjande insatser på lika villkor, och strategin ska presenteras för regeringen . Vidare framgår av ägaranvisning att bolaget ska ge en högre andel lån till kvinnor och personer med utländsk bakgrund än andelen befintliga företag och nyföretagandet bland dessa två grupper. Riksdagsuttalanden om att främja ungas företagande förordas i motionerna 2014/15:388 (M), 2014/15:1850 (M) och 2014/15:2983 (M, C, FP, KD). Motionärerna efterfrågar ett ökat och permanentat stöd till Ung Företagsamhet och Drivhuset samt att Drivhusets verksamhet även bör omfatta studenter på . Utskottet vill här påminna om att det av regleringsbrev framgår att myndigheten ska ge verksamhetsstöd till de organisationer som arbetar med att främja företagande bland ungdomar i högre utbildning, där bl.a. Utskottet anser inte att någon av de nyssnämnda motionerna bör föranleda någon åtgärd från . Riksdagsuttalanden om att främja sociala företag och om att förbättra villkoren för dessa företag efterfrågas i motionerna 2014/15:592 (M), 2014/15:898 (M), 2014/15:1429 (S), 2014/15:1667 (KD), 2014/15:1753 (S), 2014/15:2173 (S) och 2014/15:2373 (M). Utskottet har tidigare uttryckt sin positiva syn på de verksamheter som ryms inom begreppen social ekonomi och socialt företagande (bet. 2010/11:NU20). Utskottet vill här betona att har fått i uppdrag av regeringen att tillsammans med Arbetsförmedlingen och utforma och genomföra ett program för att stödja utvecklingen av arbetsintegrerade sociala företag. Myndigheterna ska då granska och anpassa dels regelverk, dels möjligheterna till finansiering för främjande, start och utveckling av dessa företag. Därtill har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att öka informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande. ger även ekonomiskt stöd till organisationen , som bl.a. tillhandahåller rådgivning till de som driver eller vill starta kooperativa företag. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet därmed samtliga här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör regelförenkling för företag. Utskottet hänvisar bl.a. till arbete för enklare regler för företagen. Vidare hänvisas till pågående arbete med att förenkla företagens uppgiftslämnande och minska myndigheternas handläggningstider. Jämför reservation 4 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:2983 m.fl. (M, C, FP, KD) framförs att flera insatser har genomförts under alliansregeringen för att minska regelbördan för företagen men att mer behöver göras. Många företag upplever att regelverken är krångliga och att mycket av deras tid går till administration, vilket kan vara ett konkurrenskraftsproblem såväl som en tröskel för företagen att starta och växa. Motionärerna anser att den tid det tar att starta ett företag i bör halveras (yrkande 4). Motionärerna vill även skapa en digital tjänst, ”en dörr in”, för företagens uppgiftslämning och på så sätt förenkla företags kontakter med det offentliga och begränsa antalet myndighetskontakter för företagen (yrkande 7). Motionärerna anför också att de vill ställa krav på att alla myndigheter och kommuner sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider (yrkande 11). m.fl. (S) anför i motion 2014/15:752 att förbättringar av företagsklimatet är en av komponenterna för att åstadkomma att har EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Regelförenklingsarbetet är viktigt för att förbättra företagsklimatet, och för att kunna minska regelbördan måste behovet av konsekvensutredningar beaktas (yrkande 1). För att underlätta för företag i föreslår motionärerna att det upprättas ett register för företagsdata, så att samma eller liknande uppgifter inte behöver lämnas in till olika myndigheter (yrkande 2). Motionärerna anför också att regeringen bör överväga möjligheterna för myndigheter att vid regelgivning välja det alternativ som medför lägst kostnader men ändå uppfyller syftet med regleringen. Vidare skulle en prismodell för insamlande av uppgifter kunna prövas som innebär att en myndighet som avser att införa krav på datainsamling i konsekvensutredningen är skyldig att beräkna den totala kostnaden hos de berörda företagen (yrkande 3). I motion 2014/15:146 av (M) betonas vikten av att direktiv från EU genomförs på ett ansvarsfullt sätt så att de uppnår önskad effekt utan att ge upphov till onödiga biverkningar i form av ökat regelkrångel. Den konsekvensutredning som görs vid implementeringen av direktiv bör därför precisera en miniminivå, och om regelgivaren avser att gå därutöver bör det motiveras särskilt (yrkande 1). Motionären föreslår att regeringen ska gå vidare med det förslag till ändring i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning som tagits fram av och inlämnades till (yrkande 2). Hästföretag är ofta små och till stor del drivna av kvinnor, framför (M) i motion 2014/15:306. Det arbete som Alliansen påbörjat för att underlätta småföretagande, med ambitionen att minska företagens kostnader för byråkrati, bör fortsätta under innevarande mandatperiod (yrkande 9). I motion 2014/15:338 av och (båda M) anförs att trots sammanläggningen av flera myndigheter till är det statliga systemet för fördelning av medel till näringslivsutveckling komplicerat och svåröverskådligt. Företagare eller blivande företagare ska inte behöva lägga onödig tid på att leta efter utvecklingsmedel. Motionärerna anser att systemen för fördelning av medel till näringslivsutveckling bör förenklas (yrkande 3). I motionen pekas vidare på att många som arbetar med statligt finansierad näringslivsutveckling vittnar om en omfattande byråkrati som utvecklats i samband med att projekt ska följas upp och rapporteras. Enligt motionärerna är det viktigt att myndigheterna noga kontrollerar att medlen använts på föreskrivet sätt, men regelverket och rutinerna för och kraven på rapportering bör ses över och kraftigt förenklas (yrkande 4). I motion 2014/15:395 anför (M) att det trots alliansregeringens rejäla arbete med regelförenkling för företagande fortfarande finns alltför många hinder kvar i form av ett omfattande regelverk. Enligt motionären är det inte rimligt att alla typer av företag har samma krav på sig inom alla områden. Motionären föreslår därför att regeringen ser över regelbördan och kraven så att mindre företag får lättnader. I motion 2014/15:1072 av (M) poängteras betydelsen av lika villkor för näringsverksamhet inom EU och det problematiska i att medlemsländernas myndigheter kan tolka EU-direktiv på olika sätt och till nackdel för det egna landets företag. Motionären anser därför att det inför svenska myndigheters tolkning av EU-direktiv som på olika sätt rör näringsverksamhet bör finnas konsekvensbeskrivningar av hur besluten i fråga påverkar de svenska företagens internationella konkurrenskraft. Frågan om att kunna bo och arbeta i glesbygden tas upp i motion 2014/15:1213 av (M). För att skapa fler företag och arbetstillfällen bör det göras enklare att driva företag. Motionären anför också att det vore önskvärt med enhetlighet när det gäller de kommunala handläggningstiderna i olika tillståndsärenden. Det är därför angeläget att se över hur man skulle kunna stimulera till egenföretagande och se över vilka åtgärder som kan vidtas, alternativt vilka regler som skulle kunna förenklas för att få företag att våga anställa i glesbygdsområden i . I motion 2014/15:1254 av (M) anförs att det ska vara enkelt och motiverande att starta eget företag. För att stimulera fler att våga starta eget företag bör man därför se över vilka tidsbegränsade dispenser som kan ges vid start av företag. Dispenserna bör t.ex. avse lägre avgifter eller minskade tillståndskrav. Efter dispenstiden bör de tillstånd, avgifter och regler som ska tillgodoses kunna läggas på normal nivå. Merparten av företagarna i sköter avgifter, tillstånd och regelefterlevnad mycket bra konstateras det i motion 2014/15:1255 av (M). Det är rimligt att skötsamma småföretagare premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd samt lägre avgifter. Då kan myndigheterna i stället öka kontrollen av mindre nogräknade företag. Man bör därför se över möjligheten att premiera skötsamma företagare genom färre kontroller och lägre avgifter. I motion 2014/15:1280 anför (M) att den internationella konkurrensen som svenska företag möter till följd av andra länders politiska beslut innebär ett behov av att kontinuerligt och mycket grundligt jämföra kostnadsläget i olika branscher och regelverken i med konkurrentländers. På så sätt kan förändringar av regler och skatter göras så att svenska företag inte förlorar i konkurrenskraft och arbetstillfällen. Motionären anser att möjligheten till en tätare och kontinuerlig jämförelse bör ses över. I motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) framförs att det är angeläget att skapa förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Den förra regeringen tog initiativ till en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i . Översynen hade som syfte att stärka näringslivsklimatet, främja entreprenörskap och innovationer, underlätta kompetensförsörjningen och förbättra möjligheterna till företagande. Motionärerna vill fortsätta att sänka kostnaderna och lätta på regelbördan (yrkande 5). I motion 2014/15:1957 av (M) betonas vikten av regelförenklingar på den kommunala nivån eftersom det är där många företag i första hand möter regelverken. Regeringen bör därför initiera ett arbete med att ge tydligare stöd till kommunernas regelförenklingsarbete. Transparens, likabehandling och rättssäkerhet ska vara ledord för arbetet med att förenkla regelverket i den kommunala förvaltningen så att företag och företagare bemöts på samma sätt oavsett i vilken geografisk del av landet de vill etablera sig eller expandera sin verksamhet. Finn (M) anför i motion 2014/15:2633 att bl.a. har till uppgift att samla in, granska och offentliggöra årsredovisningar för aktiebolag i . Motionären menar att skyldigheter när det gäller granskningen av svenska bolags årsredovisningar bör ändras för att komma till rätta med bedrägerier av organiserad brottslighet. bör sträva efter att se bortom siffrorna och även göra en kvalitativ analys av vad siffrorna verkligen beskriver för typ av verksamhet. I motion 2014/15:2883 av Finn (M) beskrivs en metod för att minska mängden gamla regler. Metoden kallas för regleringsgiljotinen och prövas av många snabbt reformerande tillväxtländer. Den innebär att regleringar med inverkan på företagens förutsättningar analyseras utifrån följande tre frågeställningar: • Är den nödvändig? • Är den laglig? • Är den företagsvänlig? Varje reglering som klarar alla tre frågorna förs till kategorin ”behålla”. Varje reglering som missar någon av de två första förs till kategorin ”avskaffa”. De regleringar som klarar de två första men inte den tredje förs till ”revidera”. En regleringsgiljotinsprocess som utförs av ett oberoende råd eller kommitté, kan enligt motionären vara en effektiv form av prövning för att minska regleringsbördan och risken för skadliga regleringar. I partimotion 2014/15:2564 av m.fl. (C) anförs att det behöver bli enklare att driva företag i , eftersom onödig byråkrati hämmar företagens tillväxt. Under den förra regeringen påbörjades arbetet med införandet av ”en dörr in” för uppgiftslämning till staten. Motionärerna vill att den nuvarande regeringen går vidare med de beslut om utvecklingen av företagsuppgiftslämning via ”en dörr in” som initierades av den förra regeringen (yrkande 6). I motion 2014/15:559 av och (båda C) efterfrågas att tillkännager för regeringen att regeringens myndigheter ska införa systemet med ”en dörr in”, så att företagare bara behöver lämna in uppgifter en gång och till ett ställe. Tillkännagivandet ska även omfatta att regeringens myndigheter ska införa en servicegaranti för att korta handläggningstiderna, för att företagare snabbt ska få besked. I motion 2014/15:1700 av (KD) anförs att det är viktigt att regelförenklingsarbetet fortsätter och inriktas mot märkbara förenklingar i vardagen för små och medelstora företag. En viktig fråga är att se över skatteavgifterna. Motionären anser att företagarnas kontakter med myndigheter ytterligare behöver förenklas och att myndigheternas möjligheter att ta ut avgifter och begära in uppgifter bör tydliggöras och begränsas. begärde i ett tillkännagivande att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet (bet. 1998/99:NU6). behandlade utskottet regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet och ett tjugotal motionsyrkanden (skr. 2009/10:226, bet. 2010/11:NU8). Utskottet föreslog att , genom ett tillkännagivande och med bifall till ett motionsyrkande, skulle uppmana regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag. Det pågick visserligen redan ett arbete med dessa frågor, men utskottet ansåg att arbetet behövde utvecklas, intensifieras och bli bättre. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisades utskottets förslag. Reservanterna ansåg att regeringen redan bedrev ett sådant arbete som utskottet efterfrågade. Utskottet avstyrkte övriga motionsyrkanden, och följde utskottet. behandlades förslag om regelförenklingar tillsammans med regeringens skrivelse om regelförenkling för företag (skr. 2012/13:5, bet. 2012/13:NU8). granskade i vilken utsträckning regeringen nått målen för regelförenklingsarbetet. Slutsatsen var att regeringen var långt ifrån målet att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Regeringen konstaterade i skrivelsen att arbetet –2010 visade att regeringen är på rätt väg men att det tar tid att förenkla regelverk. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. I en reservation (S, MP, V) framfördes att regelförenklingsarbetet borde ses över i enlighet med rekommendationer. behandlade utskottet näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden , däribland 14 motionsyrkanden om regelförenkling för företag, samordnat uppgiftslämnande, stöd till kommunernas regelförenklingsarbete m.m. (bet. 2013/14:NU12). Samtliga motionsyrkanden avstyrktes av utskottet. Utskottet hänvisade bl.a. till att regeringen beslutat att permanenta och det pågående utredningsarbetet för att minska företagens regelbörda. Utskottets ställningstagande gav upphov till en reservation (S, MP, V) om motiveringen. Regeringens insatser för att förenkla för företagen Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24) att det är viktigt att regler som omfattar företagande är enkla och ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Att förenkla för företagen är enligt regeringen även viktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, eftersom länder med en låg regelbörda har en snabbare ekonomisk tillväxt i BNP per capita. Förenklingsarbetet utgår från det mindre företagets förutsättningar och behov och syftar ytterst till att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt. –2014 har förenklingsarbetet inriktats mot de fem områden som bedömts ge störst positiv effekt i företagens vardag. Områdena är sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå, förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Regeringen redovisade i budgetpropositionen nya mål och uppföljningsinsatser för arbetet med att förenkla för företag. Samtliga mål tar sikte på 2020, men kommer kontinuerligt att utvecklas och följas upp. Enligt muntliga uppgifter från gäller dessa mål även fortsättningsvis. Några mål som kan lyftas fram är att andelen små och medelstora företagare som upplever regler som ett tillväxthinder ska fortsätta att minska, att företagens administrativa kostnader ska minska och att företag i de flesta fall bara ska behöva lämna uppgifter en gång och till ett ställe. I budgetpropositionen beskriver regeringen att arbetet med att förenkla för företagen ska bedrivas med utgångspunkt i företagens vardag. En möjlig väg framåt är enligt regeringen att införa ett nytt mål för statliga myndigheter som har ärenden som rör företag. Målet bör utgå från att företagsperspektivet ska finnas med i allt arbete som riktar sig till företag. Det kan handla om kortare handläggningstider, förbättrad tillgänglighet och att arbeta aktivt med förslag från företag och deras intresseorganisationer (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 s. 71). Reviderat uppdrag till att följa upp mål för förenklingsarbetet på centrala myndigheter Två av målen för regeringens regelförenklingsarbete är att servicen ska öka och handläggningstiderna minska i det offentliga samt att det offentliga ska ha bättre förståelse för företagens villkor. Målen specificerades särskilt för arbetet i länsstyrelserna och kommunerna. Det angavs sedan i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr 24) att målen för förenklingsarbetet i denna del ska specificeras för fler myndigheter än länsstyrelserna. gav regeringen i uppdrag (N2013/5553/ENT) att följa upp målen för förenklingsarbetet på centrala myndigheter. Uppdraget reviderades (N2014/5377/ENT). Följande mål med återrapporteringskrav ska följas upp: • ska handläggningstiderna på myndigheterna ha minskat jämfört med . • ska fler företagare vara nöjda med sina kontakter med myndigheter jämfört med . • ska myndigheterna ha ett mer systematiskt samråd med företagare än 2014. Det är framför allt återrapporteringskraven som förändras med det nya uppdraget där ett större fokus läggs på att förändringar i kundnöjdhet, handläggningstider m.m. ska kunna följas på ett strukturerat sätt. ska 2015–2021 rapportera till regeringen med anledning av uppdraget. Som skäl för det reviderade uppdraget anfördes att arbetet med att förenkla för företagare är centralt för att skapa tillväxt och sysselsättning. Genom att myndigheterna ökar sin service och blir mer effektiva kan företag lägga mer tid på att utveckla och driva sin verksamhet. En årlig systematisk uppföljning av arbetet på myndigheter för att nå regeringens mål är därför nödvändigt. (dir. 2012:35), som varit verksam , har uppdraget att presentera ett förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företag till statliga myndigheter under regeringen som regel endast behöver lämnas en gång och till ett ställe. Genom två tilläggsdirektiv (dir. 2013:51 och dir. 2013:111) har utredningen också till uppgift att ta fram en prototyp för en teknisk lösning och vidta de åtgärder som krävs för att förenkla uppgiftslämnandet. I budgetpropositionen beskriver regeringen att den nuvarande inriktningen på arbetet med förenklat uppgiftslämnande är att och får centrala roller. blir organisatorisk hemvist för ett system för företagens uppgiftslämnande och ansvarar bl.a. för arbetet med samordning av uppgiftskrav, en samverkanspunkt för myndigheter och ett forum för företagen m.fl. blir organisatorisk hemvist för förvaltning och teknisk utveckling av en funktionalitet på som ingår i systemet för företagens uppgiftslämnande. Målsättningen enligt direktiven är att ett system för företagens uppgiftslämnande ska finnas på plats senast . Utredningens uppdrag ska slutredovisas . Insatser för att underlätta start av företag gör informationsinsatser som syftar till att göra det enkelt att starta och driva företag, t. ex. genom webbportalen .