bet · H301UU2 · 2015-12-15 00:00:00 — Åtagandena har tagits fram i samarbete med ett antal organisationer, och regeringen har bjudit in civilsamhället att ansluta sig till åtagandena. När det gäller landfokusering har utskottet tidigare uttalat att en minskning av antalet samarbetsländer ger förutsättningar för mer fokuserade insatser som möjliggör bättre kvalitet och mer mätbara resultat (prop. 2014/15:1 utg.omr. 7, bet. 2014/15:UU2). Enligt utskottets uppfattning kan förändringar i antalet samarbetsländer alltid behöva göras, men en ständig utökning av antalet länder kan medföra en försämrad effektivitet i arbetet. Utskottet har i övrigt inga synpunkter på regeringens förslag till inriktning av politiken och prioriteringar och avstyrker därmed motionerna 2015/16:82 yrkande 5, 2015/16:123 yrkandena 2–5 och 12, 2015/16:374 yrkandena 2 och 4, 2015/16:1936 yrkandena 1, 2, 10, 14, 15 och 22, 2015/16:1994 yrkande 1, 2015/16:2106 yrkandena 4, 7–9, 13 och 14, 2015/16:2262 yrkande 2, 2015/16:2264 yrkandena 2 och 4, 2015/16:2449 yrkande 2, 2015/16:2678 yrkandena 4 och 5, 2015/16:2969 yrkandena 2, 6 och 9, 2015/16:2971 yrkandena 33–36 och 2015/16:3209 yrkande 2 i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda. Övriga frågor inom utgiftsområdet I fråga om bistånd till den palestinska myndigheten, som tas upp i några motioner, konstaterar utskottet att regeringen beslutade om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin ska gälla för perioden –2019 och omfattar ca . Verksamheten för strategin ska bidra till att få till stånd ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet, med gränser som utgångspunkt och med som en huvudstad för två stater. Den syftar också till att tillgodose palestiniernas rättigheter och behov så att de ska kunna leva i alla delar av oavsett institutionellt ramverk. Stärkt demokrati samt ökad jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter är ett av tre fokusområden för det svenska biståndet. Inom ramen för detta ska bl.a. de palestinska institutionerna stärkas och bli mer transparenta och demokratiskt styrda, yttrandefriheten stärkas och kvinnors och barns åtnjutande av mänskliga rättigheter förbättras. Utskottet delar inte den bild av den palestinska myndighetens verksamhet som ges i de aktuella motionerna och anser liksom regeringen att det svenska biståndet är betydelsefullt för att få till stånd ett demokratiskt, självständigt och livskraftigt . Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2015/16:2016, 2015/16:2106 yrkande 10 och 2015/16:2892. Förslaget i en motion om att avsluta reformsamarbete i avvisas av utskottet. Det är fortsatt angeläget att med svenskt bistånd bidra till reformer som syftar till att stödja ländernas närmande till EU och stärka demokratin och öka respekten för mänskliga rättigheter. Motion 2015/16:2106 yrkande 11 avstyrks därmed. Utskottet håller inte med om att budgetstödet bör avvecklas, vilket föreslås i en motion. Däremot ser utskottet positivt på en fortsatt reformering av styrningen av budgetstödet. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2013/14:UU2) att graden av förtroende för samarbetslandets regering ska ges ökad vikt vid överväganden om vilken typ av insatser som svenskt bistånd ska kunna finansiera i ett enskilt land. Mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning bör vara av särskilt stor betydelse när regeringen bedömer vilken typ av bistånd och samarbete som kan erbjuda. Genom att på förhand knyta utbetalningar till överenskomna målindikatorer möjliggörs en högre grad av transparens och ansvarsutkrävande. Om förtroendet för samarbetslandets regering försämras kraftigt eller helt saknas ska biståndet inte kanaliseras genom statliga aktörer utan i stället gå till det civila samhället eller andra förändringsaktörer. Motion 2015/16:2106 yrkande 12 avstyrks. Utöver de yrkanden som har behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsförslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och promemorian förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som anges nedan inte kan vara föremål för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de enskilda motionerna 2015/16:522, 2015/16:743, 2015/16:1265, 2015/16:1357, 2015/16:1369, 2015/16:1439, 2015/16:2206 yrkande 5, 2015/16:2293, 2015/16:2328, 2015/16:2330 yrkande 2, 2015/16:2331, 2015/16:2613, 2015/16:3083 yrkandena 1–3, 2015/16:3112, 2015/16:3134 och 2015/16:3242. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2969 av m.fl. (M) yrkande 3 och 5 2015/16:2106 av m.fl. (SD) yrkande 15. Ett effektivt bistånd kan inte bara bygga på god vilja, utan måste leverera verkliga resultat. Vi kräver därför en ansvarsfull hantering av biståndsmedel. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en översyn av den biståndspolitiska inriktningen ska göras. Inriktningen i det beslutade policyramverket kommer att få genomslag i kommande budgetpropositioner och i styrningen av det svenska utvecklingssamarbetet genom strategier och regleringsbrev. Alliansregeringen drev konsekvent en biståndspolitik som nådde upp till enprocentsmålet, i åtta budgetar, men som också var mycket tydlig med att mätbarhet och ansvarsutkrävande är grundläggande principer. Det är viktigt att fortsätta med den principen och ett arbetssätt där biståndets resultat ska återspeglas i strategierna. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2106 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2015/16:2969 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5. ställde sig positiva till att den föregående regeringen försökte hitta nya innovativa former för en bättre styrning av biståndet. Traditionellt sett har bistånd på förhand finansierat en viss verksamhet som förväntats leda till vissa resultat, vilket är fallet i en stor del av det svenska biståndet. Den föregående regeringen talade om att pröva ett resultatbaserat bistånd som skapar ett tydligare kontrakt mellan givaren och samarbetspartnern. Resultatbaserade biståndsformer kännetecknas av att biståndet betalas ut i efterhand på basis av uppnådda resultat. anser att detta borde vara en självklarhet i all styrning av det svenska långsiktiga biståndet, att det krävs resultat för möjligheten till fortsatta utbetalningar oavsett om det gäller samarbete med svenska, utländska lokala eller multilaterala organisationer och myndigheter. kan vi tyvärr se exempel på att bistånd fortsätter att betalas ut trots att uppenbara brister finns. Vi anser att detta inte är acceptabelt. Politiken för global utveckling, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3209 av m.fl. (C) yrkande 1. politik för global utveckling (PGU) har varit en i svensk utvecklingspolitik. PGU klubbades igenom av riksdag 2003 med stöd från alla partier. Över blockgränserna enades partierna om en gemensam hållning för att ge långsiktighet i utvecklingspolitiken. beslutade alliansregeringen om en biståndspolitisk plattform, med ambition om att stärka styrningen av det svenska biståndet och öka fokus på resultat. I den biståndspolitiska plattformen slog alliansregeringen fast vad det svenska biståndet ska åstadkomma för människor som lever i fattigdom och förtryck. Plattformen överlämnades till i form av en skrivelse. Den rödgröna regeringen deklarerade redan i statsministerns regeringsförklaring att man avsåg att ta fram ett nytt biståndspolitiskt ramverk, detta trots att bläcket knappt torkat i den då nya plattformen. I stället för att fokusera på en tillfällig biståndspolitisk plattform menar att det finns skäl att ta ett större omtag och i stället utveckla en politik för hållbar global utveckling efter antagandet av PGU. Det bör lämpligen ske genom en ny parlamentarisk översyn för att uppgradera det svenska ramverket i överenstämmelse med de nya SDG-målen. Utvecklingspolitikens inriktning, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2969 av m.fl. (M) yrkandena 2, 6 och 9 samt 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 33–36 och 2015/16:82 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:123 av m.fl. (V) yrkandena 2–5 och 12, 2015/16:374 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4, 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 10, 14, 15 och 22, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2015/16:2106 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 7–9, 13 och 14, 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkandena 2 och 4, 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2015/16:3209 av m.fl. (C) yrkande 2. har ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck. Det målet är långt ifrån uppnått. ska därför ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. för att nå FN:s millennieutvecklingsmål till 2015 har gett resultat. har vi sett den snabbaste fattigdomsminskningen i världshistorien. Hundratals miljoner människor har lyfts ur fattigdom. ökar fattigdomen i vissa delar av världen och förblir en stor global utmaning. Men mer behöver göras för att uppnå målen om kvinnors och barns hälsa och mot mödra- och barndödlighet. Om vi med framgång ska kunna bekämpa fattigdomen måste miljöproblem, migration, handels- och säkerhetsfrågor ses som integrerade delar av utvecklingsagendan. Vägen ur fattigdom går via ekonomisk tillväxt och handel. En framgångsrik politik för global utveckling får därför inte stanna vid att handla om bistånd. Den måste handla om välstånd. För att vinna kampen mot fattigdomen behövs mer frihandel, fler entreprenörer och bättre idéer, mer kunskap och mer internationell samverkan. Handel är på många sätt ett redskap för utveckling, inte minst för mindre väl utvecklade länders ekonomier. Därför är det viktigt att svenskt bistånd eftersträvar att gå från stödinsatser till handelsfrämjande. Genom att handla växer ekonomierna, och utvecklingsländernas medborgare får större möjligheter att påverka sin framtid. Efter en mycket lång process med att ta fram en ny agenda är det mycket positivt att vi nu har nya tydliga hållbarhetsmål som innehåller, för , viktiga prioriteringar. Det är också mycket viktigt att målen är universella och att det finns ett tydligt ansvarsutkrävande. fick efter många års strategiskt påverkansarbete och genom samarbete med likasinnade gehör för de svenska prioriteringarna och önskat fokus på de nya utvecklingsmålen. måste nu fortsätta att vara drivande och ledande i arbetet med Agenda 2030 och för att alla ska kunna nå målen. Till grund för vårt engagemang för att förbättra biståndspolitiken ligger tron på alla människors rätt till frihet, trygghet och rättvisa och övertygelsen om att utveckling ytterst drivs av människors egen vilja och förmåga. Vi anser att biståndets uppgift är att bidra till att skapa förutsättningar för människor att lyfta sig ur fattigdom och förtryck. Biståndet ska bidra där andra flöden inte förmår åstadkomma resultat och måste anpassas till förändringarna i omvärlden. Genom stöd vid kriser, krig och katastrofer ska vi fortsätta att rädda liv och lindra nöd. Vi vill verka för att stärka det humanitära stödet vid kriser och katastrofer. Att stärka demokratin och jämställdheten samt öka respekten för mänskliga rättigheter ska vara vägledande värden för det svenska biståndet. Svenskt bistånd ska stödja frihetskämpar och stärka yttrandefriheten. Vårt bistånd ska förbättra möjligheterna för fattiga människor att dra nytta av ekonomisk tillväxt genom förbättrad tillgång till utbildning, hälsovård och fler och bättre jobb. Vi vill även att biståndet ska bidra till en förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och ett hållbart nyttjande av naturresurser. Inte sedan har så många människor varit på flykt som . Syrienkrisen har permanentats och miljoner människor är på flykt. Många av de flyktingkatastrofer som härjat i olika delar av har resulterat i permanenta flyktingläger där människor tvingas stanna i brist på andra alternativ. I ökar de regionala motsättningarna och konflikterna. I såväl som kontrollerar IS omfattande landområden, från vilka befolkningen tvingas på flykt eller tvingas underkasta sig det extrema terrorväldet. Detta ställer högra krav på att multilaterala kärnstöd stärks och används där det gör mest nytta, främst genom att kanaliseras via rätt organisationer. Vi anser därför att kärnstödet till de multilaterala organisationerna ska ökas under ytterligare. Vi ska ta fasta på kopplingen mellan säkerhet och utveckling. Avsaknad av fred och säkerhet är ett av de största hindren för att minska fattigdomen i världen. Majoriteten av de allra fattigaste länderna är konfliktdrabbade. bör därför fortsätta att fokusera en stor del av sitt bistånd till konfliktdrabbade länder och postkonfliktländer. I de flesta av dessa länder krävs det både fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt långsiktiga utvecklingsinsatser. Genom att skapa säkerhet skapas den stabilitet som är en förutsättning för utveckling. Att bekämpa fattigdom genom breda fredsinsatser är effektiv biståndspolitik. På miljö- och klimatområdet har nya och stora utmaningar tillkommit. De globala humanitära behoven ökar och väntas fortsätta att öka på grund av mer komplexa och utdragna kriser. Klimatförändringarna väntas ytterligare öka antalet människor som behöver humanitärt stöd. Trenden går i en riktning mot allt fler komplexa katastrofer när naturkatastrofer inträffar som väpnade konflikter. Detta förvärras av brist på demokrati, fungerande samhällsinstitutioner och politiskt ansvarstagande. Att föra en klimatsmart biståndspolitik handlar inte bara om att satsa pengar utan lika mycket om ord, styrning och resultatfokus. Alliansregeringen lade i biståndsplattformen fram de prioriteringar som ska styra allt bistånd – mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter, klimat och hållbar utveckling. Demokratisk utveckling kräver fungerande och oberoende institutioner och processer. ska främja lösningar som baseras på medborgarnas intressen och existerande lokala förhållanden samt system som har potential att vinna trovärdighet och legitimitet hos människor som lever i fattigdom eller förtryck. Biståndet ska bidra till att stärka enskilda människors inflytande över politiken. Därför krävs demokratiska strukturer som möjliggör ansvarsutkrävande. ska verka för utvecklingen av starka, legitima och pluralistiska val- och partisystem samt via parlamentsstöd bidra till att hela den politiska processen stärks, till ett tydligare ansvarsutkrävande, bättre representativitet, större öppenhet och insyn. En stark och väl fungerande offentlig förvaltning och ett fungerande revisions- och kontrollsystem är centralt för att prioritera utvecklingen av en effektiv, öppen och väl fungerande förvaltning på central, regional och lokal nivå. Alla människors rättssäkerhet och rättvisa inför lagen är avgörande för en ökad respekt för mänskliga rättigheter och stärkt demokratisk utveckling. ska därför i utvecklingsarbetet främja rättsstatens principer och eftersträva sammanhållna reformer inom rättssektorn. Politisk frihet frigör krafter för social och ekonomisk utveckling. Vi vill därför utöka förmåga att genomföra demokratibistånd och ser det som ett viktigt bidrag till att skapa en friare värld. Det handlar om att stödja uppbyggnaden av demokratiska institutioner och stärka rättsstatens funktioner i mottagarländerna. Insatser för att bidra till utbildning av politiker, tjänstemän och journalister är också centrala i detta arbete. Det partinära samarbetet med fokus på att stödja utvecklingen av demokratisk delaktighet och demokratiska partistrukturer spelar en viktig roll för att utveckla starka flerpartisystem i mottagarländerna. Med den inriktningen på biståndet så bidrar vi också långsiktigt med att stävja extremism och förebygga terrorism. Vårt bistånd ska ställa krav på respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Med ett sådant fokus på biståndet så bidrar vi också långsiktigt till att stävja extremism och förebygga terrorism. ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus, ett aktivt antikorruptionsarbete, en effektiv medelsanvändning och transparenta system för redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. ska ställa krav på och stödja samarbetsländernas ansträngningar för att bekämpa korruption. Viktiga åtgärder för att motverka korruption är att utveckla fungerande och trovärdiga institutioner som främjar insyn, öppenhet och möjligheter till ansvarsutkrävande. Utvecklingen i de flesta länder är helt avhängig hur potentialen hos kvinnor tas till vara. Att kvinnor förvägras sina grundläggande fri- och rättigheter är ett av de största hindren för utveckling och tillväxt. Jämställdhetsperspektiv och särskilt fokus på kvinnors och flickors rättigheter ska därför prägla utformningen av all utvecklingspolitik. Svenskt bistånd ska bidra till ett jämställt samhälle. I ett jämställt samhälle har kvinnor och män, liksom flickor och pojkar, lika rättigheter, villkor, möjligheter, inflytande och makt att själva forma sina liv och att påverka samhället. Frånvaron av våld mot kvinnor och flickor är en förutsättning för detta. Ökad jämställdhet är därför ett mål i sig. Rätten och tillgången till utbildning för flickor och kvinnor är helt avgörande. Likaså måste kvinnor och män garanteras samma rättigheter i ekonomiska frågor. ska bli världsledande på att skydda och främja kvinnors och barns rättigheter och möjligheter. Jämställdhetsperspektiv och särskilt fokus på kvinnors och flickors rättigheter ska därför prägla utformningen av all utvecklingspolitik. Det svenska biståndet ska bl.a. verka för stärkande av kvinnors politiska deltagande och inflytande, utbildning, kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), kvinnors säkerhet inklusive bekämpning av alla former av könsrelaterat våld och människohandel. Mödra- och barnadödligheten är en tydlig indikator på ett lands utveckling. Det milleniemålet kommer inte uppfyllas . har därför även i fortsättningen ett ansvar för att bidra till att den minskar. Ett effektivt jämställdhetsfrämjande arbete behöver riktas till såväl kvinnor som män i syfte att förändra institutioner och samhällsstrukturer. Könsförtryckande beteenden ska synliggöras, och kvinnors och flickors praktiska behov och långsiktiga strategiska intressen ska uppmärksammas och främjas. Män och pojkar behöver ökad kunskap om, och måste respektera, kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter. Då krävs också att vi ställer tydliga krav på våra samarbetsländer kultur, religion och tradition kan aldrig motivera avsteg från principen om jämställdhet, icke-diskriminering och alla människors frihet och lika värde. Vi vill vidareutveckla det internationella samarbetet på detta område och gå från ord till handling. FN:s resolutioner om kvinnors ställning, bl.a. 1325 och 1820, ska genomsyra vår politik på detta område. Alliansregeringen gjorde bedömningen att biståndet skulle fokuseras där det behövdes mest och till de mest utsatta. Det gjorde att alliansregeringen fokuserade biståndet till färre länder och började fasa ut ett antal länder . /Dac var positiva till att valde att prioritera sitt bistånd till färre länder och med mer fokuserade resultatstrategier. Regeringen väljer att fortsätta eller utöka bilaterala strategier och bistånd som är under utfasning. Att åter öka antalet mottagarländer är fel i sig men framför allt i det akuta läge som råder nu när vi måste använda mer medel för att möta det enorma behovet. Utvecklingspolitikens inriktning, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2106 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 7–9, 13 och 14 samt 2015/16:82 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:123 av m.fl. (V) yrkandena 2–5 och 12, 2015/16:374 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4, 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 10, 14, 15 och 22, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkandena 2 och 4, 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2969 av m.fl. (M) yrkandena 2, 6 och 9, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 33–36 och 2015/16:3209 av m.fl. (C) yrkande 2. vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Vi vill se ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat med de mest utsatta människorna i fokus. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet och inte för att givarländer ska nå kvantitativa målsättningar. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Konflikter, naturkatastrofer och andra humanitära kriser är något som kan skapa en stor förödelse för ett land . Det är för oss en självklarhet att generöst och efter bästa förmåga ska bidra vid sådana katastrofer. De humanitära behoven är något som ökat på grund av flera humanitära katastrofer. Med vetskapen om att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser att det varken är en klok, rättvis eller human flyktingpolitik som bedrivs där de stora ekonomiska resurserna läggs på flyktingmottagning i . Den nuvarande regeringen gör /16 avräkningar inom biståndet på ca för flyktingmottagning, och detta kan komma att öka ytterligare, vilket innebär en neddragning på annat bistånd. Genom en ansvarsfull invandringspolitik räknar vi med att successivt kunna minska kostnaderna för flyktingmottagning i och begränsa avräkningarna till kostnader för vidarebosättning genom UNHCR, vilket gör att vi utifrån den nuvarande budgeten minskar avräkningarna för flyktingmottagning . Vi vill i stället öka satsningar på internationell flyktinghjälp. Vi satsar totalt sett på ökat stöd till flyktingar i krisområdenas närhet. UNHCR har en central roll när det gäller att registrera flyktingar, kanalisera grundläggande humanitär hjälp och samordna hjälpen från andra organisationer, och vi vill därför kraftigt öka biståndet till dem. Vi vill även bidra generöst till som har en central roll i att se till att flyktingar har den tillgång till mat de behöver. har en viktig uppgift i att hjälpa barn bl.a. med skolgång. Utöver dessa bidrag vill vi ha en flexibilitet att även kanalisera bistånd genom andra organisationer. Det är viktigt att också nå in med bistånd till internflyktingar, vilket bl.a. kan göras genom lokala organisationer och kyrkor på plats inne i eller andra konfliktområden. Vi vill även satsa på bistånd genom fonder som riktar sig till och .