bet · H201UU4 · 2015-02-13 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta utlåtande Kommissionens arbetsprogram 2015 (KOM(2014) 910) som antogs . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat arbetsprogrammet till utskottet för granskning och skriftligt utlåtande. , justitieutskottet, civilutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över programmet. Miljö- och jordbruksutskottet har lämnat synpunkter i ett protokollsutdrag. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . Arbetsprogrammet är den nya kommissionens första arbetsprogram. Kommissionens målsättning är att göra skillnad i de stora frågorna som sysselsättning och tillväxt samt att mer öppet visa hur EU arbetar med detta. Utskottet välkomnar kommissionens arbetsprogram och anser, i likhet med regeringen, att flera av de prioriterade områdena är centrala. Som exempel kan nämnas åtgärder för ökad tillväxt och sysselsättning, åtgärder för att stärka den inre marknaden, energifrågor, en framåtsyftande klimatpolitik och EU:s roll som en stark global aktör. Utskottet noterar att jämställdhet, utvidgningsprocessen samt forskning och innovation har getts ett begränsat utrymme i arbetsprogrammet och framhåller att det är viktigt att även dessa frågor lyfts fram tydligt i kommissionens arbete. Vidare önskar utskottet, liksom i tidigare utlåtanden över kommissionens arbetsprogram, understryka vikten av att värna om ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden. Utskottet stöder kommissionens inriktning i arbetsprogrammet för en ekonomisk återhämtning i . ansluter sig även till finansutskottets ställningstaganden om kommissionens investeringsplan, halvårsöversynen av 2020-strategin, kapitalmarknadsunionen, översynen av systemet för finansiell tillsyn och den ekonomiska och monetära unionen. instämmer även i vad arbetsmarknadsutskottet och näringsutskottet framför i avsnittet om den inre marknaden och satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar. Utskottet anser att det är mycket viktigt att intensifiera EU:s och det internationella samfundets ansträngningar för att nå en överenskommelse vid i som håller ökningen av den globala medeltemperaturen . Vidare betonar utskottet att en långsiktigt hållbar och trygg energiförsörjning bäst uppnås genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större tillgång på förnybar energi. Utskottet framhåller i sammanhanget även den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. Vad gäller frihandelsavtalet med framhåller utskottet vikten av att nå ett så ambitiöst frihandelsavtal som möjligt för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. I fråga om EU:s anslutning till understryker utskottet återigen vikten av att anslutningen till kommer till stånd för att bidra till att stärka både den enskildes ställning i EU och ställning. Utskottet ansluter sig även till justitieutskottets ställningstaganden i fråga om en europeisk säkerhetsagenda, organiserad brottslighet, arbetet mot terrorism samt en europeisk åklagarmyndighet. Utskottet menar att utvecklingen i vårt östra grannskap kommer att bli en av våra största utmaningar. Utskottet betonar även att EU:s engagemang för utvidgningsprocessen gagnar såväl unionen som de länder som eftersträvar medlemskap. En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden och principer. Utskottet konstaterar att flera utvecklings- och biståndspolitiska frågor står högt på den globala agendan . Millenniemålen ska ersättas av en ny hållbar utvecklingsagenda. i och mötet om utvecklingsfinansiering i är andra viktiga hållpunkter . Utskottet understryker vikten av att EU är en engagerad och ambitiös partner i arbetet med de nya globala hållbarhetsmålen för att nå ett bra resultat. Utskottet anser att EU:s övergripande mål måste vara att öka EU:s sammantagna kapacitet att ta emot asylsökande. Utskottet menar att det är viktigt att skapa fler lagliga vägar för att söka asyl inom unionen samt att öka mottagandet av kvotflyktingar i andra länder. Utskottet välkomnar att kommissionen i arbetsprogrammet anger att man avser vara så öppna som möjligt med sitt arbete och att man kommer att samarbeta med övriga EU-institutioner för att stärka ansvarsutkrävande och insyn i EU:s verksamhet. instämmer även i det som finansutskottet framhåller i sitt yttrande om att lyfta fram vikten av offentlig revision och insyn i EU:s förvaltning. Slutligen ansluter sig utskottet till det som anförs av civilutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och justitieutskottet om förslag som kommissionen föreslår ska dras tillbaka eller ändras. Med det som utskottet anför i detta utlåtande föreslår utskottet att lägger Kommissionens arbetsprogram 2015 (KOM(2014) 910) till handlingarna. I utlåtandet finns en motivreservation från och en från . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar En sammankopplad digital inre marknad En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende Mot en ny migrationspolitik En starkare global aktör En union i demokratisk förändring Miljö- och jordbruksutskottets synpunkter i protokollsutdrag Den inre marknaden och satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar (prioriteringar 1, 2 och 4) Energiunionen och klimatpolitik (prioritering 3) Ekonomiska och monetära unionen (prioritering 5) Frihandelsavtal med (prioritering 6) Rättvisa och grundläggande rättigheter (prioritering 7) En starkare global aktör m.m. (prioriteringar 8 och 9) En union i demokratisk förändring (prioritering 10) Förslag som kommissionen föreslår ska dras tillbaka eller ändras 1.Kommissionens arbetsprogram 2015 – motiveringen (SD) 2.Kommissionens arbetsprogram 2015 – motiveringen (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Förteckning över utlåtanden/List of Statements Bilaga 3 yttrande 2014/15:FiU2y Bilaga 4 yttrande 2014/15:JuU4y Bilaga 5 yttrande 2014/15:CU2y Bilaga 6 Miljö- och jordbruksutskottets protokollsutdrag Bilaga 7 yttrande 2014/15:NU2y Bilaga 8 yttrande 2014/15:AU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna Reservation 1 (SD) – motiveringen Reservation 2 (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (FP) och (M). Ärendet och dess beredning antog Europeiska kommissionen meddelandet Kommissionens arbetsprogram 2015 En ny start (KOM(2014) 910). Den svenska översättningen kom in till . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat arbetsprogrammet till utskottet för granskning och skriftligt utlåtande. Utskottet har gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över arbetsprogrammet, och yttranden har lämnats av finansutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Miljö- och jordbruksutskottet har lämnat synpunkter i ett protokollsutdrag. Regeringen har lämnat in en faktapromemoria (2014/15:FPM16). I ett brev till talman från kommissionens dåvarande ordförande (K(2014)3051) lämnade kommissionen synpunkter på några av de frågor som utskottet tog upp i utlåtandet om arbetsprogrammet (2013/14:UU4). Vidare har tagit emot och besvarat ett brev från talman (Dnr 2340-2013/14) om förbindelserna mellan och de nationella parlamenten vad gäller utvärdering av gällande lagstiftning. Utskottet har fortlöpande följt aktuella EU-frågor via föredragningar inför rådet för utrikesfrågor. Utskottet har även, tillsammans med , tagit emot EU-minister , där bl.a. närmande till EU och de aktuella utmaningarna i närregionen diskuterades. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . Arbetsprogrammet är den nya kommissionens första arbetsprogram. Ansatsen är att göra skillnad i de stora frågorna som sysselsättning och tillväxt samt att mer öppet visa hur EU arbetar med detta. De tio prioriteringar som kommissionens ordförande har presenterat ska vara vägledande , och arbetsprogrammet är således indelat efter följande prioriteringar: En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar En sammankopplad digital inre marknad En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende Mot en ny migrationspolitik En starkare global aktör En union i demokratisk förändring. De tio prioriterade områdena beskrivs mer utförligt under . Till arbetsprogrammet hör även fyra bilagor. Bilaga 1 innehåller 23 nya initiativ som är kopplade till de tio prioriteringarna. Kommissionen avser genom dessa att inrikta sitt och EU:s arbete på några huvudfrågor, som ska bidra till en agenda för förändring. Bilaga 2 innehåller en lista på 80 förslag som kommer att dras tillbaka eller modifieras. Syftet är att bidra till en politisk nystart som ska fokusera på kommissionens och EU:s arbete och dra tillbaka de förslag där förhandlingarna avstannat. Vissa av dessa förslag kommer att ersättas med reviderade eller mer ambitiösa förslag, medan andra avses dras tillbaka helt. Bilaga 3 innehåller 79 områden för förenklingar av nuvarande lagstiftning som en del av program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet). Bilaga 4 inkluderar en lista över de 72 lagförslag som träder i kraft . Tillsammans med och rådet har kommissionen även planerat att ta fram en lista med topprioriterade förslag där institutionerna avser att nå snabba resultat. Till skillnad från föregående år ges inte någon planering på annat än att förberedelser för ytterligare åtgärder i kommande års arbetsprogram kommer att inledas bl.a. för halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. Kommissionen inleder sitt arbetsprogram med att slå fast att man röstades in med ett mandat att få saker och ting gjorda, göra andra saker och få dem gjorda på ett annorlunda sätt. Medborgarna förväntar sig att EU ska få någonting gjort i de stora ekonomiska och sociala frågorna såsom hög arbetslöshet, trög tillväxt, hög offentlig skuldsättning, investeringsunderskott och låg konkurrenskraft på världsmarknaden. Kommissionen framhåller att medborgarna inte vill att EU ska lägga sig i frågor som medlemsstaterna kan sköta bättre och hantera på nationell och regional nivå. EU ska också vara mer öppet och tydligt redovisa vad man gör och hur man gör det. Kommissionen säger sig vara fast besluten att vara ledande i denna förändring och samarbeta med och rådet för att se till att den blir verklighet. Man kommer därför att koncentrera sig på de stora frågorna som sysselsättning och tillväxt, i enlighet med de tio prioriteringarna i ordförande politiska riktlinjer, och inte lägga fram förslag som inte bidrar till dessa prioriteringar. Vidare avser kommissionen att dra tillbaka pågående förslag som inte stämmer överens med kommissionens mål eller som inte leder någonvart. Kommissionen konstaterar vidare att merparten av det som händer i EU och EU-medborgarnas bedömning av EU bygger på befintlig lagstiftning och befintliga program. Kommissionen kommer därför att satsa på att minska regelbördan utan att för den skull sänka de höga nivåerna på det sociala skyddet, hälsoskyddet och miljöskyddet eller inskränka konsumenternas valfrihet. Kommissionen framhåller att arbetsprogrammet är en agenda för förändring och en maning till nya arbetsmetoder i och rådet. Kommissionen önskar att tillsammans med och rådet fastställa topprioriteringar för alla tre EU-institutionerna och snabba på beslutsfattandet om dessa prioriteringar så att nyttan med förslagen kan nå allmänheten snabbt. Vidare avser kommissionen att bygga upp ett närmare partnerskap med medlemsstaterna, de nationella parlamenten, regionerna och städerna för att bättre genomföra befintliga åtgärder och få dem att fungera effektivare i praktiken. En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar Kommissionens ekonomiska inriktning grundas på tre delar: stärka investeringarna, genomföra strukturreformer och bedriva en ansvarsfull finanspolitik. I nära samarbete med Europeiska investeringsbanken har kommissionen presenterat ett meddelande om en investeringsplan för (KOM(2014) 903) i syfte att stimulera jobb, tillväxt och investeringar. Fokus kommer att ligga på att förbättra företagsklimatet i , ta bort hinder för investeringar och ytterligare stärka den inre marknaden. Kommissionen poängterar att alla partnerskapsavtal för sammanhållningspolitiken 2014–2020 nu är godkända och att investeringar inom ramen för denna nu bör kunna ta fart. Sammanhållningspolitiken lyfts fram som en huvudkälla till offentliga investeringar i flera medlemsländer. 2020-strategin framhålls liksom den europeiska planeringsterminen för att samordna budgetarbetet i medlemsländerna. Ytterligare perspektiv som lyfts fram är att öka insikten om att offentliga medel behöver förvaltas bättre. Detta ska tas upp inom ramen för arbetet med översynen av EU:s fleråriga budgetram och förberedelserna för nästa fleråriga budgetram efter 2020, vilka blir aktuella senare under kommissionens mandatperiod. Några andra initiativ och områden som nämns är en översyn av för handel och investeringar, ett åtgärdspaket för att stödja satsningar på ökad integration på arbetsmarknaden, grön teknik och det reviderade förslaget om cirkulär ekonomi. Ytterligare en aspekt som berör flera sakområden är att kommissionen vill se till att tillväxtpotentialen i befintlig EU-lagstiftning tas till vara, genom samarbete med medlemsstaterna. En sammankopplad digital inre marknad Den digitala inre marknaden beskrivs i arbetsprogrammet som central för en nytändning i den europeiska ekonomin då alla områden i ekonomin och samhället blir mer och mer digitala. Kommissionen håller på att ta fram en strategi för den digitala inre marknaden. Strategin ska ha sex delar: bygga upp förtroende, avlägsna hinder, säkra tillgång till nätet, bygga upp den digitala ekonomin, främja e-samhället samt investera i forskning och innovation i världsklass inom informations- och kommunikationsteknik. Kommissionen kommer , som ett led i strategin för den digitala inre marknaden, att sträva efter att slutföra de pågående förhandlingarna mellan EU-institutionerna om dataskyddsreformen och förordningen om en europeisk inre marknad för elektronisk kommunikation. Kommissionen avser även att ta nya initiativ bl.a. vad gäller att komplettera telereglerna, modernisera EU-lagstiftningen om upphovsrätt och audiovisuella tjänster, förenkla reglerna för konsumenter som handlar på nätet eller digitalt, underlätta e-handeln, stärka cybersäkerheten och arbeta in det digitala perspektivet i andra politikområden. En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik En tillförlitlig energi till överkomligt pris lyfts fram som en prioritet. Kommissionen planerar att anta ett strategiskt ramverk för energiunionen. Strategin kommer ange vilka nyckelinsatser som krävs för att säkra energiförsörjningen, minska beroendet av energiimport från tredjeländer, integrera nationella energimarknader och stärka konsumenters deltagande och energieffektivitet. Kommissionen kommer att lägga fram EU:s syn och förväntningar inför partskonferensen för om klimatförändringar i , och kommer att börja förbereda lagförslagen om genomförande av klimat- och energipaketet . Vidare kommer arbetet att fortsätta med att förbättra regelverket för sammankopplade, säkra och trygga transporttjänster med minskade utsläpp av växthusgaser. En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas Kommissionen poängterar vikten av att stärka den inre marknaden och dess potential att skapa ökad konkurrenskraft och fler jobb och avser därför att presentera en strategi för den inre marknaden för varor och tjänster. Vidare framhåller kommissionen vikten av att öka investeringarna i infrastruktur, små och medelstora företag, förbättra regelmiljön och hjälpa företagen att vara innovativa, bl.a. med stöd av programmet Horisont 2020. Kommissionen kommer att undersöka sätt att förbättra luftfartssektorns villkor genom att stärka dess konkurrenskraft. Kommissionen vill även stötta medlemsstaterna i att minska arbetslösheten bl.a. genom strukturreformer och särskilt fokus på unga arbetslösa och långtidsarbetslösa. Ett paket för arbetskraftens rörlighet kommer att presenteras. Paketet är avsett att understödja arbetskraftens rörlighet och bemöta missbruk genom bättre samordning av systemen för social trygghet, en målinriktad översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare och ett förbättrat Eures (det europeiska sysselsättningsnätverket). En viktig uppgift kommer att vara genomförandet av den omfattande översynen av reglerna för finanssektorn. Detta inkluderar bl.a. genomförandet av de nya reglerna om tillsyn över och resolution av banker. Ytterligare några av de planer som nämns är stärkta finansregler genom bl.a. förslag om krishantering. Därtill planeras en handlingsplan för uppbyggnaden av en kapitalmarknadsunion för att t.ex. minska finansmarknadernas splittring och stärka tillgången på kapital för små och medelstora företag samt öka kapitalflöden över gränserna. En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union Kommissionen ser ett behov av att stärka den ekonomiska och monetära unionens (EMUs) uppbyggnad för att dels behålla medborgarnas förtroende, dels skapa förutsättningar för jobb och tillväxt. Efter att ha sett över den ekonomiska styrningen och vidtagit åtgärder för att förenkla den europeiska planeringsterminen arbetar kommissionen med att fördjupa EMU och ta fram förslag till nästa steg mot delad suveränitet i den ekonomiska styrningen. som kommissionen erkänner medlemsstaternas befogenheter på skatteområdet avser kommissionen att öka ansträngningarna för att bekämpa skatteflykt och skattebrott. Med grund i det arbete som gjorts i G20 och i och utveckling () om urholkning av skattebasen och överföring av vinster, kommer en handlingsplan att presenteras. Handlingsplanen kommer innehålla åtgärder på EU-nivå för att övergå till ett system där det land där vinsten är genererad också blir det land som tar ut skatt. Detta kommer även att gälla för den digitala ekonomin, vilket också kräver en överenskommelse om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Vidare kommer kommissionen att prioritera att tillsammans med institutionerna uppmuntra antagandet av en skatt på finansiella transaktioner och skärpta regler mot penningtvätt. Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med Kommissionen lyfter fram handel som ett viktigt bidrag för jobb och tillväxt. Förutom det transatlantiska handels- och investeringspartnerskapet (TTIP) med avser kommissionen både att aktivt bedriva ett antal bilaterala förhandlingar och satsa på multilaterala förhandlingar inom . Kommissionen uppger vidare att man avser att öka transparensen i TTIP-förhandlingarna. Målet är ett balanserat avtal utan att göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd, miljöskydd, socialt skydd, skydd av personuppgifter samt EU:s kulturella mångfald. Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende På området rättvisa och grundläggande rättigheter planerar kommissionen att driva EU:s anslutning till europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Kampen mot gränsöverskridande brottslighet kommer att fortgå liksom arbetet mot terrorism. En fortsatt förbättring av domstolssamarbetet planeras liksom ett arbete mot bedrägerier, vilket inkluderar strävan efter att inrätta en europeisk åklagarmyndighet. Kommissionen betonar vikten av lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning när det gäller tillgänglighet. Detta inkluderar tillgång till den fysiska miljön, transportmedel samt informations- och kommunikations-teknik m.m. Att främja jämställdhet och att göra det möjligt för kvinnor att delta mer på arbetsmarknaden lyfts fram. Kommissionen avser att dra tillbaka mammaledighetsdirektivet , om inte framsteg i förhandlingarna nås, för att sedan presentera ett modernare förslag. Slutligen lyfts även EU:s inre säkerhet fram. Kommissionen avser att lägga fram en europeisk säkerhetsagenda för att angripa hot mot EU:s inre säkerhet, såsom gränsöverskridande brottslighet, cyberbrottslighet, terrorism, utländska kombattanter och radikalisering för att hjälpa EU att skydda sina medborgare och förbli öppet mot omvärlden. Mot en ny migrationspolitik För att hantera det ökande trycket på EU:s externa gränser ska kommissionen utveckla en europeisk agenda för migration. Syftet är att rättvist och ansvarsfullt hantera legal migration, locka begåvning och kunskap till EU samt bekämpa trafficking och människosmuggling. En bättre hantering av migration med bättre kopplingar mellan migrationspolitiken och den externa dimensionen, mer samarbete internt och externt och skydd för utsatta personer bör baseras på ansvar och solidaritet för att förebygga tragiska olyckor som de i . En starkare global aktör Kommissionen framhåller att den senaste tidens händelseutveckling har lyft fram de geopolitiska frågorna, inte minst längs EU:s öst- och sydgräns. Kommissionen betonar behovet av en effektiv utrikespolitik, samarbete i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och att utveckla de strategiska partnerskapen. Kommissionen kommer att prioritera stabilitet vid EU:s gränser och lyfter fram vikten av att stödja grannländer i att genomföra demokratiska och ekonomiska reformer, värna rättsstatsprincipen, stärka den ekonomiska styrningen och konkurrenskraften, utveckla den institutionella kapaciteten, bygga upp en väl fungerande offentlig förvaltning och uppnå ekonomisk tillväxt. Kommissionen ska se över grannskapspolitiken och presentera förslag för framtiden. Vidare kommer arbetet med pågående medlemskapsförhandlingar att fortsätta, även om ingen utvidgning kommer att ske . EU kommer att fortsätta sitt arbete i utvecklingsfrågor och internationellt samarbete och fortsätta att inkludera främjandet av mänskliga rättigheter och jämställdhet. är det europeiska året för utveckling. I ljuset av det kommer kommissionen att fortsätta arbetet med utvecklingsagendan och de hållbara utvecklingsmålen. Även det fortsatta arbetet mot sjukdomen ebola tas upp liksom EU:s krishanteringsförmåga. En union i demokratisk förändring Kommissionen anger i arbetsprogrammet att man avser att vara så öppna som möjligt med sitt arbete och att man kommer att samarbeta med de andra EU-institutionerna för att stärka ansvarsutkrävande och insyn i EU:s verksamhet. Nya regler för öppenhet i kommissionärernas kontakter med egenföretagare och intressegrupper har introducerats, och kommissionen kommer att lägga förslag till ett avtal om ett öppenhetsregister för kontakter mellan EU:s institutioner och olika aktörer i frågor som rör beslutsprocessen. Beslutsförfarandet för tillåtandet av odling av genmodifierade organismer (GMO) kommer att ses över i syfte att ta hand om medlemsstaters och medborgares oro. Kommissionen avser även att stärka det interna lagstiftningsarbetet med förbättrade utvärderingar, konsekvensbedömningar och offentliga konsultationer. En rad förslag planeras att presenteras inom ramen för program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit).