bet · H201FiU32 · 2015-06-04 00:00:00 — En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster I betänkandet föreslår utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster. I sitt ställningstagande anför utskottet bl.a. att fokus för utredningen ska vara kvalitetsfrågor och omfatta följande områden: tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning, kravställande och uppföljning av kvalitet samt skarpare sanktioner vid misskötsel. I utredningens uppdrag ska det ingå att ta fram förslag till regelverk för ägar- och ledningsfrågor, undersöka förbättrade möjligheter till kravställande och uppföljning av kvalitet och lämna förslag på konkreta sanktioner för välfärdsaktörer. Utgångspunkten för utredningen ska vara att likvärdiga krav ska ställas på privata och offentliga aktörer. Vidare ska goda möjligheter för små och nya aktörer att starta och driva välfärdsverksamheter säkerställas. Det gäller inte minst ideella aktörers förutsättningar att bedriva verksamhet på välfärdsområdet där utredningen bör föreslå åtgärder för att minska inträdes- och tillväxthinder. Utredningsdirektiven bör utformas i linje med det förslag som finns som bilaga till förslaget till utskottsinitiativ och som framgår av bilaga 2 till detta betänkande. Utskottet anser att det är rimligt att en utredning i enlighet med vad utskottet föreslår bör kunna redovisa sina förslag , och anser därför att även detta bör fastställas i utredningsdirektiven. I betänkandet finns en reservation (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster (S, MP, V) Bilaga 1 Förslag till utskottsinitiativ Bilaga 2 Bilaga till förslag till utskottsinitiativ Utskottets förslag till riksdagsbeslut En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster. Reservation (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (FP), (V), (S), (M), (M), (SD), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning Enligt 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen får ett utskott väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). Med stöd av denna initiativrätt lägger finansutskottet fram ett förslag om ett tillkännagivande om att regeringen bör låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster. beslutade utskottet att bereda ett förslag till utskottsinitiativ om ett tillkännagivande till regeringen (prot. 2014/15:42). Företrädare från Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet. Förslaget till utskottsinitiativ och dess bilaga redovisas i bilaga 1 och 2. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22). Utredningen tog namnet , men kallas även för . Av kommittédirektivet framgår att utredningen ska utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras. Syftet med utredningen är att säkerställa dels att offentliga medel används till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo, dels att eventuella överskott som huvudregel ska återföras till den verksamhet där de har uppstått. Utredningen ska vidare föreslå hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att den säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekonomisk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. Utredaren ska även analysera om kraven bör vara lika för alla utförare, eller om det finns ett behov av att ställa olika krav beroende på drifts- eller verksamhetsform och verksamhetsområde, och i så fall föreslå hur kraven kan utformas. De regler som tas fram ska även beakta den enskilde brukarens behov, självbestämmande och rättigheter. Utredarens uppdrag omfattar förutom att ta fram ett förslag till ett nytt regelverk för utförande av välfärdstjänster enligt ovan även nya regler för upphandling av välfärdstjänster, tillstånds- och auktorisationssystem och andra alternativ till upphandling, skyldigheten att erbjuda vårdval i primärvården, förutsättningar för en växande idéburen sektor, en internationell jämförelse av vinstuttag inom ramen för offentligt finansierade välfärdstjänster, öppenhet och insyn i användandet av offentliga medel, uppföljning och behov av statistik och annan information och tillfälliga boenden för asylsökanden. De delar av uppdraget som gäller tillstånds- och auktorisationssystem och andra alternativ till offentlig upphandling, samt skyldigheten att erbjuda vårdvalssystem i primärvården enligt 5 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . beslutade enligt förslag från socialutskottet (bet. 2014/15:SoU3, rskr. 2014/15:125) om ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen skulle avsluta beredningen av ett förslag om att upphäva kravet på vårdvalssystem i primärvården och inte återkomma till med lagförslag som innebär att landstingens skyldighet att ha vårdvalssystem inom primärvården upphävs. Detta mot bakgrund av att regeringen i sin skrivelse (skr. 2014/15:28) med återkallelse av proposition 2014/15:15 Upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården deklarerat sin avsikt att återkomma med de förslag som den fortsatta beredningen kan ge anledning till. I ytterligare ett betänkande (2014/15:SoU14 om primärvårdens styrning) som justerades konstaterar socialutskottet att regeringen tillsatt den ovan refererade utredningen (dir. 2015:22) som har till uppdrag att föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården. påminner om tidigare tillkännagivande på området (bet. 2014/15:SoU3, rskr. 2014/15:125) och föreslår att uppmanar regeringen att ge ett tilläggsdirektiv till den nämnda utredningen om att inte föreslå lagändringar som innebär att landstingens skyldighet att ha vårdvalssystem inom primärvården upphävs. betänkande 2014/15:SoU14 behandlas i kammaren . En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster. Jämför reservation (S, MP, V). Utskottet anser att det svenska systemet med en offentligt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till, och där många olika typer av utförare tillåts bidra, är väl värd av värna. Mångfalden av aktörer bidrar till att utveckla nya idéer och hitta nya, smartare och effektivare arbetssätt. Liksom är fallet med andra marknader anser utskottet att välfärdens verksamheter gynnas av att nya aktörer har möjlighet att etablera sig, för att därmed bidra till innovation och värdeskapande. Detta är enligt utskottets mening till gagn för alla som använder välfärden. Utskottet vill också betona vikten av att det är ordning och reda i välfärden. är det viktigt att analysera nuvarande och tillkommande välfärdsregleringar så att dessa inte kväver mindre och nyetablerade verksamheter och därmed otillbörligt gynnar större offentliga och privata aktörer. Den utredning som regeringen tillsatte , som refereras i det föregående, är enligt utskottets mening problematisk av flera skäl. För det första skapar utredningen en stor osäkerhet om vilka regler som kommer att gälla inom välfärdsverksamheterna framöver och riskerar därmed att äventyra både långsiktighet och kvalitet i välfärden. Den utveckling med en mångfald av aktörer – offentliga, privata och ideella – som utskottet inledningsvis påtalat vikten av riskerar därmed att avstanna eftersom osäkerheten tvingar många potentiella nya aktörer att avvakta. För det andra är det högst osäkert om det finns stöd i för den typ av regleringar som utredningen har i uppdrag att föreslå. Värdefull tid riskerar därmed att gå förlorad om regeringen låter fortsätta utreda ett förslag med ett tveksamt parlamentariskt stöd. För det tredje, vilket utskottet anser är det allvarligaste problemet, har utredningen fel fokus. En utredning vars huvudsakliga uppdrag är att se över hur vinster ska begränsas och hur t.ex. personaltätheten ska detaljregleras, kommer enligt utskottet inte att kunna ge svar på flertalet av de utmaningar som finns inom välfärden. Utgångspunkten för en utredning om välfärden bör enligt utskottet i stället vara att på bästa sätt säkerställa kvalitet, tillgänglighet, trygghet, kontinuitet, effektivitet, innovation, valmöjligheter, insyn och öppenhet på ett sätt som gagnar elever, föräldrar, patienter, brukare och anhöriga. Utskottet föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster. Utredningens fokus ska ligga på kvalitetsfrågor och omfatta följande områden: tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning, kravställande och uppföljning av kvalitet samt skarpare sanktioner vid misskötsel. I utredningens uppdrag ska ingå att ta fram förslag till regelverk för ägar- och ledningsfrågor, undersöka förbättrade möjligheter till kravställande och uppföljning av kvalitet samt lämna förslag på konkreta sanktioner för välfärdsaktörer. Utgångspunkten för utredningen ska vara att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer. Vidare ska goda möjligheter för små och nya aktörer att starta och driva välfärdsverksamheter säkerställas. Det gäller inte minst ideella aktörers förutsättningar att bedriva verksamhet på välfärdsområdet där utredningen bör föreslå åtgärder för att minska inträdes- och tillväxthinder. Utredningsdirektiven bör utformas i linje med det förslag som finns som bilaga till förslaget till utskottsinitiativ och som framgår av bilaga 2 till detta betänkande. Utskottet anser att det är rimligt att en utredning i enlighet med vad utskottet föreslår bör kunna redovisa sina förslag , och anser därför att även detta bör fastställas i utredningsdirektivet. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Som framgår av utskottets betänkande tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utreda ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22). I sitt ställningstagande anför utskottet bl.a. att utredningen har fel fokus och därmed inte kommer att kunna besvara flertalet av de utmaningar som finns i välfärden. Vi delar inte den uppfattningen. Vi delar inte heller beskrivningen av att utredningens fokus är så snävt som utskottet låter påskina och att utredningen inte skulle ha som utgångspunkt att säkerställa kvalitet. Av utredningsdirektivet framgår bl.a. att utredningen ska föreslå hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att den säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekonomisk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. Utredarens uppdrag är brett och direktivet innehåller inte mindre än 32 konkreta uppdrag som spänner över en rad olika områden, vilket också framgår i betänkandet. Vi ser positivt på en mångfald av aktörer inom välfärden. Förutsättningen för att privata aktörer ska få verka inom välfärdssektorn ska dock vara att tillhandahålla utbildning, vård eller omsorg av god kvalitet. Vi är kritiska till att utskottet drar paralleller mellan andra marknader och välfärdens verksamhet. Verksamheter i välfärden får inte hanteras som verksamheter på vilken marknad som helst. Välfärden är för viktig för att styras av kortsiktiga vinstintressen och här måste i stället värden som kvalitet och likvärdighet stå i centrum. är det positivt att det i välfärden finns en valfrihet för individen. I detta sammanhang vill vi även påminna om att det av utredningsdirektivet framgår att en utgångspunkt för de nya reglerna bör vara att dessa ska underlätta för idéburna aktörer att driva verksamhet inom välfärdssektorn. Kraven bör vidare utformas så att de värnar en mångfald av utförare och att verksamhet inom välfärdssektorn även fortsättningsvis kan bedrivas i olika drifts- och ägarformer. Utredaren ska också analysera om kraven bör vara lika för alla utförare, eller om det finns ett behov av att ställa olika krav beroende på drifts- och verksamhetsform och verksamhetsområde. All reglering som föreslås ska dock ha som utgångspunkt att offentliga medel ska gå till just den verksamhet som de är avsedda för och att eventuella överskott som huvudregel ska återinvesteras i den verksamhet där de har uppstått. Utskottet föreslår genom sin initiativrätt att ska uppmana regeringen att låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster. Vi delar inte den uppfattningen och föreslår mot bakgrund av det vi har anfört ovan att avslår utskottets förslag. Som framgår av betänkandet reserverade vi oss också mot beslutet om utskottsinitiativ och vi vill även i detta sammanhang påminna om att det när det gäller utredningsväsendet framgår av förarbetena till regeringsformen (prop. 1973:90 s. 288) att det förhållandet att regeringen är slutligt ansvarig för utformningen av och innebörden av de förslag som läggs fram för för med sig att det ytterst är upp till regeringen att avgöra hur utredningsarbetet bör bedrivas. Vidare framgår det att det mot den bakgrunden får anses följa att det ligger på regeringen att avgöra sådana frågor som om utredningen ska ske genom en särskild kommitté eller anförtros någon annan utredare som är fristående från departementen och vidare att ange riktlinjer för arbetet. Angående utredning av regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet när det gäller välfärdstjänster Vi som företrädare för allianspartierna (M, C, FP, KD) föreslår att finansutskottet tar ett utskottsinitiativ i enlighet med RO 9 kap. 16 §, enligt vilket föreslås tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen bör låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster i enlighet med det upplägg som beskrivs i motiveringen nedan. Mångfalden av aktörer inom välfärden bidrar till att utveckla nya idéer och hitta nya, smartare och effektivare arbetssätt, till gagn för alla som använder välfärden. Det har länge funnits viss politisk samsyn i värdet av detta. Den svenska lösningen, med en offentligt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till, och där många olika typer av utförare tillåts bidra, är väl värd att värna. Välfärdens verksamheter gynnas precis som andra marknader av att nya aktörer har möjlighet att etablera sig för att bidra till innovation och värdeskapande. Det ska naturligtvis vara ordning och reda i välfärden. Det är dock viktigt att analysera nuvarande och tillkommande välfärdsregleringar för att dessa inte ska kväva mindre och nyetablerade verksamheter och därmed otillbörligt gynna större offentliga och privata aktörer. tillsatte regeringen en ”utredning om reglering av offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster”, allmänt kallad ””. Utredningen ska bland annat ”föreslå vilka krav som bör ställas på privata utförare av välfärdstjänster för att uppnå målet att överskott som huvudregel ska återinvesteras i den verksamhet som de är avsedda för”. Enligt vår mening är utredningsuppdraget problematiskt, av flera skäl. För det första skapar utredningen stor osäkerhet om vilka regler som kommer att gälla inom välfärdsverksamheterna framöver och riskerar därmed att äventyra både långsiktighet och kvalitet i välfärden. I ett läge där en mångfald av aktörer – offentliga, privata och ideella – skulle behövas så tvingar osäkerheten tyvärr många att i stället avvakta. För det andra är det högst osäkert om det finns stöd i för den typ av regleringar, med kraftig slagsida åt vänster, som utredningen är tänkt att föreslå. Det innebär en risk för att värdefull tid förloras när läggs på att utreda förslag med tveksamt parlamentariskt stöd, i stället för att fokusera på mer relevanta frågeställningar för hur välfärden ska kunna utvecklas positivt framöver. För det tredje – och mest allvarligt – menar vi att utredningen i sak dess värre fokuserar på helt fel saker och på frågor som inte alls ger svar på de utmaningar som finns inom välfärden. Utgångspunkten borde vara hur vi på bästa sätt kan säkerställa kvalitet, tillgänglighet, trygghet, kontinuitet, effektivitet, innovation, valmöjligheter, insyn och öppenhet på ett sätt som gagnar elever, föräldrar, patienter, brukare och anhöriga. I stället handlar uppdraget om hur vinst ska begränsas och hur exempelvis personaltäthet ska detaljregleras. Eftersom en statlig utredning är första steget i lagstiftningsprocessen anser vi att det är rimligt att tydligt redovisar sin uppfattning för regeringen om vilken inriktning kommande förslag på det här området bör ha. Vi anser att en statlig utredning i stället borde fokusera på kvalitetsfrågor: • Tillståndsplikt, med ägar- och ledningsprövning • Tydligare kravställande och bättre uppföljning avseende kvalitet • Skarpare sanktioner vid misskötsel. Utgångspunkten ska vara att krav ska ställas likvärdigt på privata och offentliga aktörer. Vidare ska goda möjligheter för små och nya aktörer att starta och driva välfärdsverksamheter säkerställas. Det gäller inte minst ideella aktörers förutsättningar att bedriva verksamhet på välfärdsområdet där utredningen bör föreslå åtgärder för att minska inträdes- och tillväxthinder. Ett exempel på hur ett utredningsdirektiv i detta avseende skulle kunna se ut där vi utvecklar vad vi avser finns som bilaga 2. Det är rimligt att en utredning enligt ovan redovisar sina förslag . Bilaga till förslag till utskottsinitiativ Angående utredning av regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet när det gäller välfärdstjänster De offentligfinansierade välfärdsverksamheter som avses i detta dokument omfattar hälso- och sjukvården, utbildningsväsendet och . Medborgarna möter i vardagen välfärdssektorn genom exempelvis sjukvården, barnomsorgen, skolan, äldreomsorgen och individ- och familjeomsorgen. Lagregleringen återfinns i flera lagar, men främst i skollagen, socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt hälso- och sjukvårdslagen. Sedan valfrihetsreformerna har välfärdssektorn öppnats upp för privata och ideella aktörer och dessa utgör en betydande andel av leverantörerna av tjänster inom skola, vård, omsorg och annan offentligt finansierad service. Drivkrafterna bakom reformerna har dels varit att erbjuda de enskilda medborgarna större inflytande över den egna livssituationen och dels att nå andra vinster för samhället i form av exempelvis innovationer och effektivitetsvinster. Även om den största andelen av tjänsterna inom skola, vård och omsorg fortfarande utförs av kommuner och landsting har andelen privata aktörer ökat kraftigt . Det finns fler fristående gymnasieskolor än kommunala och nära hälften av alla vårdcentraler inom primärvården drivs av privata vårdgivare. I takt med att marknaden för välfärdstjänster utvecklats har det med tiden bildats nationella koncerner med verksamhet i flera kommuner eller landsting. De tio största aktörerna inom vård- och omsorgsbranschen står för av den totala produktionen av tjänster i privat regi. Vid sidan om att fristående aktörer etablerar sig på lokala och regionala marknader köper kommuner och landsting i allt högre utsträckning också in verksamhet av privata utförare. Kommunernas kostnader för köp av verksamhet inom vård och omsorg från privata utförare nästan fördubblades , då de uppgick till 35 miljarder. Mångfalden av aktörer bidrar till att utveckla nya idéer och hitta nya, smartare och effektivare arbetssätt, till gagn för alla som använder välfärden. Det har länge funnits viss politisk samsyn i värdet av detta. Den svenska lösningen, med en offentligfinansierad välfärd som alla medborgare har rätt till, och där många olika typer av utförare tillåts bidra, är väl värd att värna. Välfärdens verksamheter gynnas av att nya aktörer har möjlighet att etablera sig för att bidra till innovation och värdeskapande. De senaste årens utveckling mot en mångfald av privata, ideella och offentliga aktörer har varit positiv. Utvecklingen har dock ännu inte nått alla delar av landet. I många kommuner och regioner är offentliga aktörer helt dominerande inom skola, vård och omsorg. Det är önskvärt att valfrihet för brukaren och en mångfald av potentiella arbetsgivare för den anställde i välfärdens verksamheter utvecklas i landets alla delar. De ideellt drivna verksamheterna har inte heller kunnat utvecklas på samma sätt som de privata. Hos de ideella aktörerna finns stor potential för nytänkande och innovativa lösningar som välfärden ännu inte har kunnat ta del av. Valfriheten, mångfalden och kvaliteten skulle stärkas ytterligare om även ideella aktörer kunde ta en större plats inom välfärdssektorn. Det ska naturligtvis vara ordning och reda även i välfärden. Det är dock viktigt att analysera nuvarande och tillkommande välfärdsregleringar för att dessa inte ska kväva mindre och nyetablerade verksamheter och därmed otillbörligt gynna större offentliga och privata aktörer. Befintliga regleringar inom välfärdssektorn gällande regler för fristående aktörer inom vård och omsorg Det finns speciallagstiftning för många av de uppgifter inom vård och omsorg som kommunerna och landstingen ansvarar för. I lagar som socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, finns förtydliganden om de regler som gäller för att kommuner och landsting ska få lämna över utförandet av berörda verksamheter till privata utförare. är det obligatoriskt för landstingen att erbjuda vårdvalssystem i primärvården (5 § HSL). Landstingen har därmed en skyldighet att se till att primärvården organiseras så att alla som omfattas av deras ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster och få tillgång till en fast läkarkontakt som den enskilde väljer själv. Alla utförare ska behandlas lika, men landstingen har rätten att utforma regelverk och de närmare villkor som ska gälla för godkända leverantörer. När det gäller övriga delar av vård- och omsorgsområdet har kommuner och landsting relativt stor frihet att själva organisera sin verksamhet, i enlighet med den kommunala självstyrelsen. De kan välja att antingen bedriva verksamhet i egen regi eller anlita en privat utförare.