bet · H201KrU11 · 2015-06-05 00:00:00 — Av sjätte stycket framgår att bl.a. etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. Artikel 5 slår fast att parterna åtar sig att främja de förutsättningar som är nödvändiga för att personer som tillhör nationella minoriteter ska kunna behålla och utveckla sin kultur och bevara de väsentliga beståndsdelarna av sin identitet, nämligen religion, språk, traditioner och kulturarv. De fem nationella minoriteterna i är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. disponerar medel som ska användas för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. beviljade totalt i verksamhets- och projektstöd till nationella minoriteters kulturverksamhet, varav avsåg romsk kulturverksamhet. beviljade höjt bidrag till Romska Kulturcentret i . Centret beviljades , vilket var en ökning med jämfört med . Kulturcentret rymmer ett bibliotek och en fast utställning. Därutöver arrangeras publika aktiviteter lokalt, regionalt och natio-nellt. Verksamheten är enligt angelägen för att öka samhällets kunskaper om romsk kultur och för att skapa förutsättningar för utövande av romsk kultur. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-ram för nationella strategier för romsk inkludering . Kom-missionen uppmanade medlemsstaterna att utifrån sin situation anta eller utveckla nationella strategier för romsk inkludering. beslutade den förra regeringen om en samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering –2032 (skr. 2011/12:56, bet. 2011/12:KU17). Det övergripande målet för den 20-åriga strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. Strategins målgrupp är framför allt de romer som befinner sig i ett socialt och ekonomiskt utanförskap. Kvinnor och barn är särskilt prioriterade. Strategin utgår från de mänskliga rättigheterna med särskild betoning på principen om icke-diskriminering. Strategin är baserad på förslagen i Delegationen för romska frågors slutbetänkande (SOU 2010:55). I beredningen av förslagen genomfördes ett antal möten med romska företrädare. I vårpropositionen (prop. 2014/15:100) aviserar regeringen att arbetet med strategin för romsk inkludering tillförs för perioden –2019, dvs. Inom ramen för strategin genomförs en brobyggarverksamhet i fem pilotkommuner inom områdena förskola, förskoleklass och skola och på Arbetsförmedlingen. I ytterligare ett antal kommuner genomförs brobyggarverksamhet inom hälsa och social omsorg. Brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens ska fungera som en länk mellan å ena sidan en offentlig verksamhet och å andra sidan den romska gruppen, och ska genom sitt arbete bl.a. bidra till en minskad förtroendeklyfta. och har fått i uppdrag att tillgängliggöra en uppdragsutbildning för brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens inom området utbildning respektive hälsa och social omsorg. Totalt har drygt 30 brobyggare utbildats och varit verksamma inom ovannämnda områden . Någon samlad bedömning av resultatet av brobyggarnas arbete har enligt regeringen inte gjorts. Regeringen ansåg mot denna bakgrund att verksamheten bör utvärderas och beslutade därför att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera den verksamhet med brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens som genomförs inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering. Uppdraget ska redovisas till . Den förra regeringen beslutade att tillsätta en kommission mot antiziganism (dir. 2014:47). Syftet med kommissionen är att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. Kommis-sionen ska komplettera och förstärka samhällets insatser på området, bl.a. ovannämnda strategi för romsk inkludering. Uppdraget ska redovisas . Kommissionen mot antiziganism arbetar enligt uppgift med att ta fram ett förslag om bl.a. inrättande av en nationell institution med samlat ansvar för frågor som rör antiziganism och romers rättigheter. Enligt kommis-sionen skulle en sådan institution kunna verka för att stärka romers kulturella och språkliga rättigheter och öka samhällets kunskap om romers historia, språk och kultur. Enligt tilläggsdirektiv ska kommissionen ta fram och sprida material till bl.a. skolor (dir. 2014:121). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fick i uppdrag att utlysa och fördela bidrag till organisationer inom det civila samhället som vill genomföra hälsofrämjande insatser riktade till romer, t.ex. genom hälsofrämjare eller brobyggare. För uppdragets genomförande får MUCF enligt regleringsbrevet disponera (anslagen 7:1 och 7:2 inom utg.omr. Uppdraget ska redovisas till . Dessutom kan nämnas att Forum för levande historia arbetar med att belysa frågor om romers situation och antiziganism, bl.a. inom ramen för sin uppgift att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. och folkminnen har vidare i uppgift att bedriva språkvård och att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och sprida material om bl.a. chib. biföll sju motionsyrkanden och tillkännagav att regeringen bör fortsätta jobba för romsk inkludering och mot antiziganism (bet. 2014/15:KU16, rskr. 2014/15:156). Det pågår olika former av aktiviteter för romsk inkludering, och utskottet förutsätter att berörda parter som motionären efterlyser arbetar för att synliggöra dessa aktiviteter och att romer inkluderas. Som framgår ovan arbetar Kommissionen mot antiziganism också med att ta fram ett förslag om bl.a. inrättande av en nationell institution med samlat ansvar för frågor som rör antiziganism och romers rättigheter. Kommissionen utgår från att en sådan institu-tion skulle kunna verka för att stärka romers kulturella och språkliga rättigheter samt öka samhällets kunskap om romers historia, språk och kultur. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet att motionsyrkandena till viss del får anses tillgodosedda, och motion 2014/15:1719 (FP) yrkandena 5 och 8 avstyrks. föreningslivet och de ideella krafterna Utskottets förslag i korthet avslår en motion om vikten av att värna föreningslivet och de ideella krafterna inom idrotten med hänvisning till att mo-tionen till stor del får anses tillgodosedd. (S) understryker i motion 2014/15:523 vikten av att aktivt värna föreningslivet och de ideella krafterna inom idrotten. Motionären framhåller att det finns alla skäl att även stödja den insats som alla ideella ledare gör för den svenska idrotten. Den svenska idrottsrörelsen består av drygt 20 000 ideella idrottsföreningar över hela landet och har mer än 600 000 ideella ledare. Idrotten är till största delen egenfinansierad, och det största bidraget står enligt () de ideella ledarna för. Enligt en studie gjord 2005 av lade de ned sammanlagt på sitt ledarskap, vilket omräknat i pengar uppgavs vara värt . Enligt särskilda Eurobarometer 412 om idrott och fysisk aktivitet ligger i topp när det gäller ideellt engagemang inom idrotten. RF-stämman beslutade att RF tillsammans med samtliga 70 förbund ska inleda ett strategiarbete som syftar till att utveckla svensk idrotts verksamhet och organisation för att möta människors önskemål och behov, utan att göra avkall på idrottsrörelsens grundläggande värderingar. Vidare avser RF att inom ramen för arbetet titta närmare på hur fler, oavsett socioekonomiska förhållanden, kan få del av föreningsidrotten, samt att öka kännedomen om demokrati- och föreningskunskap för att få fler medlemmar att delta och aktivt engagera sig i föreningarna. Arbetsprocessen är uppdelad i etapper. På RF-stämman 2015 ska svensk idrott ta ställning till ett antal vägvalsfrågor för att möta framtiden, och 2017 ska riksidrottsstyrelsen presentera en strategisk plan med sikte på 2025. Enligt RF finns det ett behov av att internt inom idrottsrörelsen stärka medvetenheten och kunskapen om den ideella föreningens betydelse och funktion och det ideella engagemangets roll för föreningens utveckling. Statsbidraget till idrotten uppgår till (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:92). Regeringen föreslår i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) att idrottsrörelsen ska stärkas med och aviserar en höjning med . Medlen ska användas för att stödja idrottsrörelsens arbete med nyanlända, bl.a. att rekrytera nya aktiva och ledare. Utskottet konstaterar att den svenska idrottsrörelsen bygger på ideellt arbete och vill framhålla att de ideella ledarna är en förutsättning för att vi runt om i landet ska kunna ha den idrottsverksamhet och den bredd som finns . Utskottet delar således motionärens uppfattning att det finns alla skäl att även stödja den insats som alla ideella ledare gör för den svenska idrotten. Detta stöd ges bl.a. genom det betydande anslag som staten lämnar till idrotten. Hur medlen närmare ska fördelas för att på bästa sätt värna föreningslivet och de ideella krafterna är dock en fråga för idrottsrörelsen att bestämma. Utskottet anser att motionen till stor del får anses tillgodosedd. Motion 2014/15:523 (S) avstyrks. Idrottsföreningars sociala ansvar och idrottssatsningar för att motverka gängkriminalitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. villkora det statliga idrottsstödet med ett socialt ansvarstagande. (M) påtalar i motion 2014/15:581 att många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar genom att ge barn och unga värderingar och normer samt fungera som skyddsnät för barn som riskerar att hamna snett i livet. Mo-tionären anser att det sociala ansvaret bör vara bidragsgrundande när föreningar får stöd. Finn och (båda M) anser i motion 2014/15:2595 att regeringen bör ta initiativ till överläggningar med RF och andra nationella idrottsorganisationer, med syfte att idrottsrörelsen på bred front ska engageras i arbetet mot nyrekrytering av unga till gängkriminalitet. En väg att gå är enligt motionärerna att villkora delar av det statliga stödet till idrottsrörelsen med att de deltar i detta arbete (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att staten bör främja samverkan mellan kommuner och idrottsföreningar för att motverka nyrekrytering av unga till gängkriminalitet. Detta skulle enligt motionärerna kunna göras genom att kommuner sluter avtal med elitidrottsföreningar och att föreningarna mot att de engagerar sig får offentliga bidrag. Motionärerna lyfter fram som ett exempel där man slutit ett sådant avtal (yrkande 1). beslutade (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243) att de mål och syften med statens stöd till idrotten som fastställdes skulle utökas och att statsbidraget för barn och ungdomar ska betalas ut till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. I propositionen angavs bl.a. följande: Ordet barnrättsperspektiv ska tolkas med utgångspunkt i barnkonven-tionen som utgår från respekten för den enskilda flickans eller pojkens fulla människovärde och att barndomen har ett egenvärde. Barnkonven-tionen förmedlar synen på barnet som en självständig individ med egna rättigheter och rätt att uttrycka sina synpunkter som barnet har rätt till stöd och skydd. Att ha ett barnrättsperspektiv i sitt arbete innebär att idrottsföreningars styrelseledamöter och idrottsledare på olika nivåer bör sätta barnet i fokus och analysera vilka konsekvenser ett beslut eller en åtgärd får för ett barn eller en grupp av barn. På RF-stämman 2009 skrevs det in i idrottens idéprogram Idrotten vill att idrott för barn ska bedrivas ur ett barnrättsperspektiv och följa FN:s konvention om barns rättigheter (). Enligt RF arbetar den helt övervägande delen av landets idrottsledare helt ideellt, vilket gör att det finns gränser för vilket ansvar utöver själva idrottsträningen som de kan förväntas ta. Det finns dock enlig RF föreningar och enskilda ledare som kan och vill ta ett sådant extra ansvar. För dessa ges det möjlighet att få projektstöd via statens särskilda satsning Idrottslyftet (som har som främsta syfte att bl.a. öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar). Projektstödet kan ges för att bedriva verksamhet som syftar dels till socialt ansvar, dels till att rekrytera barn till och behålla dem i föreningar. Enligt RF finns det också kommuner som ger ett sådant extra stöd. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att idrotten fyller en viktig funktion dels genom att bidra med sunda värderingar och normer, dels genom att fungera som ett skyddsnät för barn och ungdomar som riskerar att hamna snett i livet. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på bl.a. statens särskilda satsning Idrottslyftet som har som främsta mål att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar, och som också lämnar projektstöd till idrottsverksamhet som syftar till socialt ansvarstagande. Hur idrottsrörelsen i övrigt arbetar för att ta ett socialt ansvar är en fråga för idrotten att bestämma. Utskottet anser inte att motionerna bör leda till någon åtgärd från sida. Mo-tionerna 2014/15:581 (M) och 2014/15:2595 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att se över frågan om behovet av att tydliggöra skillnaden mellan ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet med hänvisning till att det pågår ett arbete med dessa frågor. Jämför reservation 3 (SD). m.fl. (S) framhåller i motion 2014/15:1436 att det finns ett behov av att tydliggöra skillnaden mellan ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet och att denna fråga bör ses över. Motionärerna framhåller bl.a. att det är viktigt att föreningar inte omfattas av samma regler som det privata näringslivet när de säljer korv, mackor och hembakat i samband med matcher och cuper. Som framgår ovan gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Av utredningsdirektiven framgår bl.a. att en utgångspunkt för utredningens arbete ska vara att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer ska öka och deras särart bevaras. Uppdraget omfattar dock inte skatte- och socialavgiftsfrågor. Allmännyttiga ideella föreningar som inte är skyldiga att betala inkomstskatt för näringsverksamhet är enligt svensk lag inte heller skyldiga att deklarera och betala mervärdesskatt. Europeiska kommissionen har ansett att det svenska undantaget för allmännyttiga ideella föreningar att redovisa moms strider mot EU:s momsdirektiv och har drivit ett s.k. överträdelseärende mot . Kommissionen beslutade dock att lägga ned överträdelseärendet. Ledamöter från Socialdemokraterna, och i finansutskottet föreslog att utskottet i samband med beredningen av Vårändringsbudget (bet. 2014/15:FiU21) tar ett utskottsinitiativ om anslaget 13:6 inom utgiftsområde 17, innebärande att anslaget ökas med och att det även får användas för bidrag i syfte att stödja social hjälpverksamhet i den ideella sektorn. Som skäl anges bl.a. följande: Till följd av ställningstagande (dnr 131 92444-14/111) är följande ideella organisationers second hand-verksamhet inte längre momsbefriad. Erikshjälpen second hand, Myrorna, Läkarmissionen second hand, Mötesplats kupan, (i , , , , , och ), och . En skattskyldighet för de ideella organisationerna innebär att den sociala hjälpverksamhet som finansieras med överskottet från försäljningen riskerar att inskränkas. Försäljningen uppgick till och överskottet till för hela den ideella second handsektorn. Momsen skulle uppgå till ungefär samma belopp som ovan nämnda överskott. För att minska de negativa konsekvenserna för den sociala hjälpverksamheten som finansieras av överskottet från second handförsäljning, bör staten ge stöd till nämnda sociala hjälpverksamhet. Ett sådant stöd ges i avvaktan på en långsiktig lösning. Det är inte möjligt att lämna ett statsbidrag direkt till de aktuella ideella organisationerna som bedriver second hand-försäljning eftersom det skulle strida mot EU-reglerna om statsstöd. I stället bör ett bidrag kontinuerligt betalas ut i syfte att stödja social hjälpverksamhet i ideell sektor. Bidraget betalas till organisationerna Frivilligorganisationernas insamlingsråd (FRII) och Röda korset , som sedan fördelar bidraget till de sociala hjälpverksamheter som tidigare finansierades av överskottet från second hand-försäljningen. Svenska Röda korset fördelar bidrag till den sociala hjälpverksamhet som finanseriades från överskottet från Mötesplats kupan, och FRII fördelar bidrag till den sociala hjälpverksamhet som finansieras från övriga ovan nämnda organisationer. remitterade en promemoria där det föreslås att ideell secondhandförsäljning inte ska beskattas. Förslaget avser sådan försäljning av skänkta begagnade varor som görs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. Förslaget föreslås träda i kraft . Som framgår ovan har frågan om att tydliggöra skillnaden mellan ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet uppmärksammats , bl.a. av regeringen så sent som . Dessutom har en särskild utredare getts i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer, och bl.a. ha som en utgångspunkt att det civila samhällets organisationers särart ska bevaras. Med hänsyn till det arbete som pågår med dessa frågor anser utskottet att motion 2014/15:1436 (S) inte bör leda till någon åtgärd från , varför den avstyrks. Stora mästerskap och till Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att staten bör engagera sig i frågan om att få arrangera större idrottstävlingar, såsom , i . och (båda S) anser i motion 2014/15:2075 att man bör se över frågan vilka åtgärder som behöver vidtas för att få stora mästerskap till . Motionärerna framhåller att det är viktigt att staten engagerar sig i frågan, eftersom detta kan vara en förutsättning för att ska få arrangera de största tävlingarna, som och . Per Åsling (C) framhåller i motion 2014/15:1567 att en nationell samling bör göras bakom en svensk ansökan om att få arrangera i . Motionären framhåller att en satsning på ett svenskt förutsätter att () och idrottsrörelsen går i spetsen samt att svenskt näringsliv både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. Det är vidare enligt motionären angeläget att både regeringen och tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera och att det görs . genomförs över 40 internationella idrottsevenemang i form av världsmästerskap (), Europamästerskap () och världscupliknande tävlingar samt ett stort antal internationella idrottsmöten i . RF-stämman beslutade att riksidrottsstyrelsen (RS) ska verka för att, i dialog med regeringen, skapa en övergripande strategi för att vinna hem fler internationella idrottsevenemang till . gjorde RF gemensam sak med besöksnäringen och tog gemensamt fram en sådan strategi. Strategin greppar över allt från de riktigt stora mästerskapen till de evenemang som bäst genomförs på medelstora eller mindre orter. Där fattas besluten på regional eller lokal nivå. Idrottsrörelsens och besöksnäringens mål är att 2025 ska ha fördubblat antalet hållbara internationella evenemang och idrottsmöten. För att nå målet med att fördubbla antalet hållbara evenemang krävs det enligt RF ett utvecklat samarbete med politiker och det offentliga. På de orter där det fungerar bra har enligt RF besöksnäringen, idrottsrörelsen och politiker en god samverkan. En liknande samverkan har idrottsrörelsen och besöksnäringen också velat skapa på nationell nivå, när det gäller de riktigt stora evenemangen. Därför har idrottsrörelsen, Svensk Turism, Visita och Visit skapat en samordningsgrupp. Denna grupp har som uppgift att driva frågan vidare i syfte att stärka idrott och destinationer för idrottsevenemang i arbetet med internationella evenemang. Gruppen bjöd in regeringen att delta. I samband med detta möte uttalade dels idrottsminister att regeringen ser positivt på att fler internationella idrottsevenemang förläggs i , dels närings- och innovationsminister att regeringen är beredd att ta krafttag för fler internationella evenemang som stärker besöksnäringen. Med start upprättades i syfte att ge ett större stöd till samtliga specialidrottsförbund (SF) i arbetet med att arrangera internationella idrottsevenemang. erbjuder bl.a. ekonomiskt stöd för förstudier, utbildningar i samarbete med , verktyg för att underlätta evenemangsarbetet samt ett antal olika mötesplatser. Utgångspunkten för all verksamhet inom ramen för grundas i den nationella strategin för internationella idrottsevenemang och den handlingsplan som upprättats mellan idrotten och besöksnäringen. tog 2013 fram en evenemangsguide. Guiden är ett verktyg för dem som är på gång eller funderar på att arrangera i första hand internationella idrottsevenemang. Tanken är att guiden ska vara ett levande projekt som alla inom idrotten som använder den är med och utvecklar. Den består av nio huvudområden med korta faktatexter, intervjuer, tips och länkar. Enligt (IOK:s) regler är det en na-tions olympiska kommitté tillsammans med en kommun som äger rätten att ansöka om att få arrangera ett olympiskt spel. För att SOK ska gå vidare med en ansökan krävs det enligt SOK att idrottsrörelsen är enig, att RF ställer sig bakom ansökan, att näringslivet inte enbart lokalt är en stark part samt att regeringen ger klartecken. bjöd IOK brett in alla nationella olympiska kommittéer, internationella specialförbund, samarbetspartner och allmänheten att lämna förslag till förändringar av den olympiska rörelsen. Över 40 000 förslag kom in. Utifrån dessa har 40 förändringsförslag arbetats fram (Agenda 2020) och godkänts vid en extra . Förslagen gäller bl.a. ändrade ansökningsförfaranden, reducering av kostnaderna i ansökningsproceduren och inkluderande av hållbarhetsfrågor. Det första som fullt ut kommer att tillämpa de nya reglerna är . Utskottet ser positivt på de satsningar som bl.a. RF gjort och gör för att få idrottsevenemang till , och att idrottsrörelsen m.fl. bildat en samordningsgrupp för att på nationell nivå få de riktigt stora evenemangen. Även regeringen har som framgår ovan ställt sig positiv till att fler sådana evenemang förläggs till . Utskottet anser inte att det finns skäl för något uttalande från . Motionerna 2014/15:1567 (C) och 2014/15:2075 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om vikten av en jämställd tilldelning av resurser för flickors och pojkars idrottsverksamhet med hänvisning till att yrkandet till stor del får anses tillgodosett. (M) poängterar i motion 2014/15:306 vikten av en jämställd tilldelning av resurser för både flickors och pojkars idrottsverksamhet (yrkande 4). En av utgångspunkterna för statens stöd till idrotten, och idrottsrörelsens egna antagna jämställdhetsmål, är att kvinnors och mäns idrott ska värderas och prioriteras på ett likvärdigt sätt och resurser fördelas rättvist. För att stödja specialidrottsförbunden (SF) i arbetet med att nå jämställdhetsmålen har RF låtit en del av det totala SF-stödet, ett stimulansstöd, gå till kvalitativ utveckling av jämställdhetsområdet inom ramen för idrottsrörelsens idéprogram Idrotten vill. har ett femtontal SF fått detta stimulansstöd. Det direkta statliga stödet till de lokala föreningarna (det statliga aktivitetsstödet, LOK-stödet) fördelas lika oberoende av kön; flickor och pojkar ges lika stort stöd när de utövar föreningsidrott. Flickor som grupp är emellertid enligt RF i lägre grad aktiva utövare i föreningsidrotten än pojkar. I det avseendet kommer därför det statliga stödet inte flickor till gagn i lika stor utsträckning. beslutade att genomföra en uppföljning och utvärdering av målen för den statliga idrottspolitiken med inriktning på barn och unga.