bet · H201SkU20 · 2015-04-21 00:00:00 — Utredningen ska bl.a. undersöka om det behövs ändringar i den föräldrarättsliga regleringen och i annan lagstiftning. Det är därmed inget som hindrar att utredningen i det sammanhanget även ser över om folkbokföringsreglerna behöver ändras. Utskottet anser inte att behöver rikta ett särskilt tillkännagivande till regeringen om detta, utan avstyrker motionen. Folkbokföring vid särskilt boende Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av folkbokföringsreglerna i syfte att skapa en möjlighet till kvarskrivning på bostaden vid flyttning till ett äldreboende. har avskaffat möjligheten att vara kvarskriven på bostaden vid flyttning till äldreboende. Undantag görs när en hemkommun placerar någon i en annan kommun. Ändringen trädde i kraft (prop. 2012/13: 120, bet. 2012/13:SkU25). När avskaffade möjligheten att vara kvarskriven på bostaden vid flyttning till äldreboende väcktes ett motionsförslag om att den berörde bör höras innan beslutet fattas. Utskottet avslog förslaget och anförde följande: Utskottet delar regeringens bedömning att huvudregeln för en person som bor på ett äldreboende bör vara att personen ska folkbokföras där i enlighet med bestämmelserna i 7 § folkbokföringslagen och att det finns skäl att göra ett undantag för de fall då en vistelse på ett äldreboende i en annan kommun än den där personen var eller borde ha varit folkbokförd när han eller hon flyttade till äldreboendet beslutats av den kommun där han eller hon var folkbokförd. Motionsförslaget om att folkbokföring av äldre personer med särskilt boende helst ska beslutas efter att man har hört med den äldre själv, en anhörig eller god man avstyrks eftersom möjligheten att själv välja folkbokföringsort nu avskaffas. Utskottet tillstyrker proposi-tionen i denna del och avstyrker motionen. I motion 2014/15:346 av (M) sägs att det för en livskamrat kan vara påfrestande nog att inte längre kunna leva tillsammans när vårdbehovet för den ena maken blivit så stort att det krävs ett särskilt boende. Att därutöver även i juridisk mening tvingas isär ter sig poänglöst, och en översyn bör därför göras i syfte att skapa ett undantag för denna grupp. Undantaget bör kompletteras med andra ändringar så att möjligheterna att få bostadstillägg och andra understöd inte minskar. Utskottet avstyrkte motsvarande motionsyrkande under förra (bet. 2013/14:SkU20). Utskottet är inte berett att föreslå att ändrar beslutet att avskaffa möjligheten att vara kvarskriven på bostaden vid flyttning till ett äldreboende. Utskottet avstyrker därför den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrade regler för personnummer och samordningsnummer. Alla personer som folkbokförs i tilldelas ett personnummer som identitetsbeteckning. Den som en gång fått ett personnummer kommer att behålla samma nummer livet ut. Det innebär att personnumret inte ändras vid t.ex. flyttning från eller till . Personnumret infördes och då som ett system med födelsetid plus ett tresiffrigt födelsenummer. gjordes en ändring som innebar att man införde en kontrollsiffra som fjärde siffra i personnumret. Personnumret anger dels personens födelsetid, dels ett födelsenummer samt en kontrollsiffra. De enda uppgifter som kan utläsas ur ett personnummer är födelsetid och kön. Könet framgår av näst sista siffran i personnumret som är udda för män och jämn för kvinnor. Problemen med att personnumren inte räcker till har lösts genom att det är möjligt att i stället ange en till födelsedagen närliggande dag vid fastställande av personnummer. Avsikten är att öka antalet tillgängliga personnummer med bibehållen utformning av personnumret. I ärendet infördes även en möjlighet att tilldela personer som omfattas av regler om immunitet och privilegier personnummer trots att de inte folkbokförs (prop. 2008/09:111, bet. 2008/09: SkU28). tilldelas en person som inte är eller har varit folkbokförd efter begäran från en myndighet ett särskilt nummer, ett s.k. samordningsnummer. kunde även dessa personer tilldelas personnummer om det fanns ett uttryckligt författningsstöd. Eftersom identiteten ofta är osäker när det gäller personer som inte är folkbokförda i landet ansågs det lämpligt att personnummer reserverades för personer som är folkbokförda. Samordningsnummer infördes eftersom risken för personförväxling och behovet av säker kommunikation mellan myndigheter ändå ansågs kräva en enhetlig personbeteckning även för personer som inte är folkbokförda (prop. 1997/98:9 s. 78 f.). Samordningsnumret är konstruerat som ett personnummer men med sifferkombinationer som inte kan förekomma i personnumret på så sätt att siffrorna för dag adderas med 60. Genom en lagändring får uppgifter om personer med samordningsnummer, om det inte råder osäkerhet om personernas identitet, ingå i det statliga personadressregistret (SPAR). På så vis har företag och andra privata organisationer fått en möjlighet att genom en enkel registerkontroll verifiera de uppgifter som en person med samordningsnummer lämnar om sin identitet (prop. 2007/08:58, bet. 2007/08:SkU26). Behörigheten att begära ett samordningsnummer har utvidgats till att kunna omfatta även andra organ än myndigheter enligt vad regeringen bestämmer (prop. 2008/09:111, bet. 2008/09:SkU28). Regeringen har härefter förordnat om att får tilldela samordningsnummer på begäran av en statlig myndighet eller en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina och som i sin verksamhet behöver ett samordningsnummer för en person för att undvika personförväxling eller för att utbyta information om personen med andra myndigheter eller organisationer (SFS 2009:275). Samordningsnummer får tilldelas en person om det inte råder osäkerhet om hans eller hennes identitet. Även om det råder osäkerhet om en persons identitet får samordningsnummer tilldelas för – registrering i register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister, lagen (1998:621) om misstankeregister, lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister och polisdatalagen (2010:361) – annan behandling av uppgifter enligt polisdatalagen, eller i övrigt inom rättsväsendets informationssystem – registrering i verksamhetsregister enligt förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen när det gäller personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. – registrering i beskattningsdatabasen. har utvecklat en tjänst där myndigheter rekvirerar samordningsnummer elektroniskt. I betänkandet SOU 2013:85 Stärkt straffrättsligt skydd för egendom behandlas bl.a. frågan om det finns skäl att kriminalisera olovlig användning av andra personers identitetsuppgifter, s.k. identitetsstöld (s. 189 f.). Utredningen föreslår att olovlig användning av andras identitetsuppgifter straffbeläggs som ett särskilt brott som benämns identitetsintrång. När det gäller övriga åtgärder (s. 225 f.) bedöms det inte vara realistiskt att begränsa tillgången till identitetsuppgifter. Däremot redovisas en del andra möjliga förändringar. Förslagen bereds inom . En proposition om identitetsstöld har aviserats till . Det är möjligt för den som har utsatts för brott att spärra sitt personnummer för kreditupplysningar. I motion 2014/15:522 av och (båda S) påtalas att stölder av identitet ökar lavinartat i landet. Ett sätt att försvåra denna typ av brottslighet är att personnummer skyddas och är en offentlig handling. Ett annat sätt att förhindra bedrägerier är att alla får rätt att spärra sitt personnummer. Enligt motionen är det angeläget att frågan om offentlighet av personnummer ses över. I motion 2014/15:981 av (C) föreslås att enskilda näringsidkare och handelsbolagsägare skyddas från att få sina personnummer kapade genom att tilldelas ett unikt organisationsnummer. Enligt motionen kan vem som helst ringa till och med ett personnummer fråga om någon bedriver näringsverksamhet som enskild näringsidkare eller handelsbolagsdelägare. Enligt motion 2014/15:1411 av (S) kan personnummer vara problematiska för transpersoner och personer som är i begrepp att byta kön. Den legala processen vid könsbyten kan ta , men personerna vill naturligtvis bli identifierade som det kön de anser sig tillhöra. När de måste uppvisa legitimation eller ange personnummer kommer den tredje siffran i löpnumret alltid att identifiera dem som det kön de juridiskt tillhör. En möjlighet att ta bort könsbestämningen i personnummer bör ses över. I motion 2014/15:2210 av (M) anförs att personer som vistas i utan att vara folkbokförda i landet i stället för ett personnummer bör få ett samordningsnummer som kan användas av svenska myndigheter. Att sakna personnummer ställer till stora problem med relativt enkla saker. I de flesta fall överförs t.ex. inte sjukvårdsjournaler till det permanenta personnumret. Det kan betyda att nya prover måste tas, att behandling försenas eller att behandling och smittspårning av sjukdomar som hepatit eller hiv omöjliggörs. Motionären anser därför att systemet med samordningsnummer bör ses över. Identitetsstölder är ett allvarligt och mångfacetterat problem som hänger samman med att uppgifter om identitet är förhållandevis lätta att komma åt och möjliga att använda i illojala eller brottsliga syften. Frågan om åtgärder för att komma till rätta med dessa problem har uppmärksammats i många olika sammanhang, och en rad åtgärder vidtas eller förbereds. Det handlar både om åtgärder som syftar till allmänt skärpta rutiner vid identitetskontroller och om en förstärkning av den straffrättsliga regleringen. Det är möjligt för den som har utsatts för brott att spärra sitt personnummer för kreditupplysningar. har tagit upp problemen och föreslår i sitt betänkande SOU 2013:85 Stärkt straffrättsligt skydd för egendom att olovlig användning av andras identitetsuppgifter straffbeläggs som ett särskilt brott som benämns identitetsintrång. Utredningen redovisar också en del andra möjliga förändringar. Det bedöms däremot inte vara realistiskt att begränsa tillgången till identitetsuppgifter. Förslagen bereds inom , och en proposition om identitetsstöld har aviserats till . Utskottet konstaterar att identitetsstölderna uppmärksammats och att det pågår ett brett arbete för att komma till rätta med problemen. Utskottet är inte berett att överväga åtgärder som begränsar möjligheten att använda personnumret för identifiering och avstyrker därför förslaget om sekretess för personnummer. avstyrkte ett motsvarande motionsyrkande om att organisa-tionsnummer ska kunna omfatta enskilda firmor senast i betänkande 2012/13:SkU20. Utskottet påminde om att ett liknande förslag har presenterats i ett utredningsbetänkande som efter ett negativt remissutfall inte ledde fram till någon proposition. Invändningarna gick i huvudsak ut på att integritets-aspekterna och klagomålen över personnummeranvändningen i detta sammanhang överdrivits, att ett system med dubbellagring av identiteter skulle ställa sig kostsamt och krångligt både att införa och hålla i drift samt att även andra register skulle påverkas. Utskottet ansåg att dessa invändningar alltjämt var relevanta. Utskottet framhöll också att användningen av ett personneutralt nummer inte är någon garanti för att den som bedriver näringsverksamhet under enskild firma kan förbli anonym. Kopplingen mellan ett organisationsnummer och personnumret behöver redovisas i många olika sammanhang, inte bara vid kontakter med myndigheter, utan också gentemot banker, viktiga kunder, leverantörer m.fl. Detta gör att uppgiften om vem som står bakom en firma knappast kommer att kunna döljas. Utskottet avstyrker med det anförda förslaget om att näringsidkare ska få använda ett särskilt organisationsnummer vid registrering av enskild firma. När det gäller folkbokföringen av transpersoner och personer som är i begrepp att byta kön har personnumret sedan gammalt en utformning som an-knyter till personen genom att det dels utgörs av födelsedata, dels innehåller uppgift om kön. Uppgiften om kön har sin grund i kraven på könsuppdelad statistik. Ett könsneutralt personnummer skulle innebära att uppgiften om kön måste tas fram på annat sätt. Utskottet är inte berett att tillstyrka en sådan omläggning och avstyrker därför motionsförslaget om könsneutrala personnummer. I sammanhanget bör det påpekas att den som har bytt kön också har möjlighet att byta personnummer. har särskilda rutiner för detta. Det kan också påpekas att Utredningen om åldersgränsen för fastställelse av ändrad könstillhörighet i betänkandet SOU 2014:91 Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering föreslår att könstillhörighetslagen upphävs och ersätts av två nya lagar, en lag om ändring av juridiskt kön och en lag om tillståndsprövning av ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna. Lagen om ändring av juridiskt kön ska reglera förutsättningarna för en ändring av en persons juridiska kön i folkbokföringen, som innebär att en person tilldelas ett nytt personnummer. Förslaget torde innebära att ett byte av juridiskt kön förenklas och om det genomförs påskyndar processen att få ett nytt personnummer. Utskottet kan konstatera att samordningsnummer ges till utländska personer som vistas tillfälligt här i landet eller har rätt till olika förmåner utan att vistas här och att förutsättningarna för att använda dessa nummer för identifikation har förbättrats genom att de ingår i det statliga personadressregistret. Utskottet ser inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till reger-ingen om att se över systemet med samordningsnummer och avstyrker därför den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om olika tillkännagivanden till regeringen om skyddet för våldsutsattas personuppgifter med hänvisning till det pågående utredningsarbetet. Jämför reservation 7 (M, C, FP, KD). Uppgifter som registreras i folkbokföringen är som regel offentliga. Sekretess gäller hos alla myndigheter om det av särskild anledning kan antas att den enskilde, eller någon närstående, kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). En sådan särskild anledning som avses i bestämmelsen kan vara befarad personförföljelse. Om man på förhand kan misstänka att utlämnande av uppgifter om en person kan förorsaka personförföljelse eller annan skada kan sekretessmarkering i folkbokföringsregistren tillgripas som en första skyddsåtgärd. Markeringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. Sekretessmarkering är alltså avsedd att ge myndigheterna en varningssignal inför uppgifter som normalt lämnas ut utan särskild sekretessprövning. Förfarandet med sekretessmarkering är inte lagreglerat. Förfarandet har dock använts inom folkbokföringen , och skatteförvaltningen har utarbetat särskilda rutiner för systemet. JO har också accepterat förfarandet. Omprövning av sekretessmarkeringen sker i regel . Den skyddade personen ska då redogöra för de aktuella förhållandena, varvid det prövas om skyddet ska vara kvar. Ett annat sätt att skydda personuppgifter i folkbokföringen är att genom beslut om s.k. kvarskrivning (16 § folkbokföringslagen) medge en person som flyttar att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsadressen om personen av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelse eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Kvarskrivning kan endast ske efter ansökan från den enskilde och får endast medges om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom besöksförbud eller på annat sätt. Kvarskrivning får även avse den utsatta personens medflyttande familj. Kvarskrivning får medges för högst i taget. Kvarskrivning kombineras ofta med sekretessmarkering. Bestämmelser om fingerade personuppgifter infördes och regleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Enligt lagen kan en folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot hans eller hennes liv, hälsa eller frihet medges att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Det krävs också att personen inte kan ges tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt. Huvudregeln är att medgivandet gäller för obegränsad tid, men det får begränsas till . Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem som varaktigt bor tillsammans med den person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet. Medgivande lämnas av efter ansökan hos . 2013/14:SkU34) antog regeringens förslag i proposition 2013/14:178 Förstärkt skydd för hotade och förföljda personer. Genom propositionen gjordes ändringar i folkbokföringslagen (1991:481) och i offentlighet- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att möjlighet att begära biträde av socialnämnden i ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering lyfts fram i lagtexten och att sekretessen för personuppgifter i ärenden om kvarskrivning förstärks. I propositionen redovisade regeringen också sin syn på inriktningen av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter. Flera problem och brister behöver åtgärdas. Den hot- och riskbedömning som görs behöver utvecklas, och användningen av olika skyddsåtgärder behöver samordnas. Reglerna behöver också göras mer konsekventa sett från ett skyddsperspektiv. Regeringen ansåg att det finns skäl att överväga hur dessa brister bör åtgärdas för att skapa ett bättre skydd för hotade och förföljda personer och att målet bör vara att skapa en sammanhållen och konsekvent reglering på området. Regeringen aviserade sin avsikt att göra en genomgripande översyn av dessa frågor och då även ta upp frågor om användningen av fingerade personuppgifter och frågor om skyddade personkategorier. beslutade med bifall till motionen (S) om ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad skatteutskottet anfört. Utskottet delade regeringens syn när det gäller inriktningen av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter och underströk i likhet med motionen att det är viktigt att arbetet bedrivs skyndsamt så att de våldsutsattas behov av sekretesskydd kan tillgodoses inom en rimlig tid. Regeringen har tillsatt en utredning om förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (Fi 2014:11). Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Beträffande uppdraget se direktiv 2014:98. Enligt motion 2014/15:2293 av (S) är bristande rutiner hos berörda myndigheter och svårigheter att förlänga en sekretessmarkering en tung börda för den som redan brottas med att återta makten över sitt liv. Dessutom tillkommer mycket administration i kontakt med alla de aktörer, privata och offentliga, som hanterar personuppgifter. Enligt motionären bör en översyn av myndigheternas hantering leda till gemensamma riktlinjer, samsyn, automatisk sekretessförnyelse som utgår från den utsattas upplevda behov, rätt att överklaga samt att administrationsbördan lyfts från den som är i behov av skydd. Enligt motion 2014/15:2600 av (C) yrkande 8 finns det ett behov av att lättare kunna byta identitet i samband med allvarligt och långvarigt hot mot hälsa och liv i en nära relation. Skyddad identitet och kvarskrivning är en hjälp på kort sikt men i längden är det mycket svårt att leva ett normalt liv på det sättet. Att byta identitet har enligt motionären fördelen att det ger en möjlighet att återigen kunna leva ett tämligen normalt liv utan ständig rädsla. I allianspartiernas motion 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8 föreslås att systemet med skyddad identitet och byte av identitet ses över. Frågan om skyddade personuppgifter är en viktig del av arbetet med att förstärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. Fingerade personuppgifter, som bör kunna medges i större omfattning än , innebär att en person får nya identitetsuppgifter, t.ex. ett nytt namn och nytt personnummer. Alliansregeringen tillsatte utredningen skydd av personuppgifter vid hot och förföljelse (dir. 2014:98). Utskottet vill framhålla vikten av ett starkt skydd för de våldsutsattas personuppgifter. Som anförs i motion 2014/15:2973 är frågan om skyddade personuppgifter en viktig del av arbetet med att förstärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. pågår en översyn som ska överväga hur ett bättre skydd kan åstadkommas för hotade och förföljda personer med målet att skapa en sammanhållen och konsekvent reglering på området. Utskottet förväntar sig att regeringen skyndsamt tar initiativ i frågan när utredningen presenteras men anser att detta arbete inte bör föregripas och avstyrker därför de aktuella motionsförslagen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:66 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:1279 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1483 av och (M) yrkande 2, 2014/15:2304 av (S) och 2014/15:2321 av (C) yrkande 8. anser att kampen mot social dumpning och skattefusk måste ges en hög prioritet och att det inte saknas beprövade metoder för att bekämpa dessa företeelser om bara den politiska viljan finns. Det återstår att se om viljan finns hos den nya regeringen. Regeringen bör anta en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes samt även omfatta arbetsmarknadens parter. Kapitalflykten slår sönder förutsättningarna för utveckling. Enlig () uppgick kapitalflykten från utvecklingsvärlden till den industrialiserade världen till ca . uppgick det internationella biståndet till samma länder till (värde). För varje krona som går till bistånd kommer alltså nästan tillbaka genom olagliga och oredovisade kapitalflöden. kämpar för en rättvis värld, där makt och resurser är jämnt fördelade och där fattigdom och ojämställdhet är utrotade. Det går inte att bygga en sådan värld utan att de inkomster och vinster som görs i syd också beskattas där. En svensk utvecklingspolitik av hög kvalitet som ger resultat kan därför inte ignorera frågan om kapitalflykt. bör ta fram en handlingsplan mot kapitalflykt, både för att kartlägga i vilken utsträckning är delaktigt i kapitalflykt och för att tydliggöra hur kan agera både nationellt och internationellt för att begränsa kapitalflykten. Regeringen bör återkomma till med förslag till en handlingsplan för minskad global kapitalflykt. kan spela en betydligt mer aktiv roll i arbetet med att sätta stopp för den globala kapitalflykten, särskilt den problematiska kapitalflykten från utvecklingsländer till den industrialiserade världen. har fokus legat på att minska kapitalflykten från . Den förra regeringen tog t.ex. initiativ för att stoppa räntesnurror mellan företag i och holdingbolag i skatteparadis för att undkomma bolagsskatt. deltar också i projekt för att bekämpa skattebaserodering och flyttning av vinster (BEPS) bland medlemsländerna. En av de huvudsakliga lösningarna på problemet med skatteparadis har varit att teckna bilaterala avtal med de enskilda skatteparadisen. Över 150 informationsutbytesavtal har tecknats. Men att teckna bilaterala avtal med skatteparadis är både tidskrävande och dyrt. Många länder i syd saknar helt enkelt kapacitet att teckna sådana avtal. Kapitalflykt är ett gemensamt internationellt problem och måste bemötas gemensamt och internationellt. Flera initiativ har tagits för att göra arbetet med informationsutbyte mer effektivt.