bet · H201SoU13 · 2015-05-27 00:00:00 — om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2014/15:52 om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården. Ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej (RiR 2014:20). Vidare redovisas regeringens åtgärder med anledning av rekommendationer i rapporten. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården lägger skrivelse 2014/15:52 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), Finn (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (S), (S), (M) och (FP). Ärendet och dess beredning överlämnade mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej (RiR 2014:20) till regeringen . Regeringen återkom till med skrivelse 2014/15:52 om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården. I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse. Ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. Riksrevisor med medarbetare informerade utskottet om granskningsrapporten (RiR 2014:20) . Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. Sammantaget gör bedömningen att regeringen har använt överenskommelser på ett sätt som styr vad landstingen gör inom vården till den grad att det rubbat balansen mellan landstingen och staten när det gäller styrningen av vården. riktar därför följande rekommendationer till regeringen i syfte att överenskommelserna ska utformas och användas på ett bättre sätt inom hälso- och sjukvården : • Minska antalet överenskommelser så att landstingen klarar att ta emot dem. • Ge landstingen större handlingsutrymme och rimliga förutsättningar att planera. • Var restriktiv med prestationsersättning i överenskommelserna. • Om prestationsersättning ska användas i fortsättningen bör regeringen utreda och förtydliga hur landstingen ska redovisa ersättningen. Regeringens bedömning av rekommendationer Regeringen instämmer i iakttagelse om antalet överenskommelser och samordningen av överenskommelserna på området. Regeringen avser att mer noggrant överväga när överenskommelser behöver utvecklas, men avser att även fortsättningsvis utveckla överenskommelser tillsammans med landstingen när det är motiverat. Vid utveckling av överenskommelser bör också de problem som angett i sin rapport beaktas i större utsträckning. Inte minst kommer regeringen att mer se till helheten. Regeringen kommer att ha som ambition att minska antalet överenskommelser. För regeringen är det även viktigt att minska det totala antalet styrsignaler och specifika krav i överenskommelserna sammantaget. Även i fortsättningen är det särskilt viktigt att överenskommelserna utgör frivilliga åtaganden för landstingen och att de bygger på en gemensam problemformulering framtagen i nära samarbete mellan regeringen och landstingen. För att också säkerställa en ökad samordning av överenskommelsernas innehåll framöver förhandlas innehållet i dem nu i större utsträckning vid gemensamma tillfällen. Regeringen kommer också i kommande överenskommelser att ta större hänsyn till de samlade effekterna av alla överenskommelser. Större handlingsutrymme och rimliga förutsättningar att planera för landstingen Regeringen delar syn på att överenskommelserna kan påverka landstingens handlingsutrymme och förutsättningar att planera. Regeringen ser att de senaste årens utveckling med bl.a. ett ökat antal överenskommelser och krav kan påverka landstingens handlingsutrymme. är det frivilligt för landstingen att ingå en överenskommelse med reger-ingen. Kraven i överenskommelserna bör också utgå från Kommuner och Landstings (SKL) bedömning av landstingens prioriteringar och mottagarkapacitet. Regeringen har som ambition att ändra utvecklingen genom att minska antalet överenskommelser och krav. Överenskommelserna ger enligt regeringen ett relativt långsiktigt besked om medelstilldelning till landstingen, givet det regelverk som styr statens budgetprocess. Var restriktiv med prestationsersättning Regeringen instämmer delvis i kritik av prestationsersättning och kommer att vara mer restriktiv med denna ersättningsmodell framöver. Regeringens intention är att mer noga överväga när prestationsbaserad ersättning bör användas och då främst på områden där analyser tyder på att det ger tydliga fördelar och resultat samt tydligt bidrar till ökad måluppfyllelse. Regeringen delar delvis syn på att prestationsersättning sänder motstridiga styrsignaler jämfört med det kommunala utjämningssystemet och det kommunala självstyret, men anser att det i vissa fall där det ger tydliga fördelar kan vara motiverat med prestationsbaserad ersättning. Det är också viktigt att utvärdera användandet av prestationsbaserade ersättningar. Utred och förtydliga hur landstingen ska redovisa ersättningen Regeringen delar inte bedömning att regeringen bör utreda och förtydliga landstingens redovisning av prestationsersättningarna. Reger-ingen bedömer att det inte finns något behov av en utredning eller ett förtydligande. Det ankommer på landstingen att följa gällande regelverk. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser När det gäller bedömning att regeringen har använt överenskommelser på ett sätt som styr vad landstingen gör inom vården till den grad att det rubbat balansen mellan landstingen och staten i fråga om styrningen av vården, vill regeringen tydliggöra att rapporten främst berör överenskommelser som ingåtts av den förra regeringen. Regeringen instämmer i kritiken att de senaste årens utveckling, som inneburit att överenskommelserna har blivit allt fler och alltmer detaljerade och innehållit flera olika styrsignaler, har inneburit en ökad styrning av landstingen. Regeringens avsikt är att ändra denna utveckling. Regeringens avsikt är att minska antalet överenskommelser. Regeringen anser dock att det är rimligt att även fortsättningsvis ingå överenskommelser med SKL inom hälso- och sjukvårdsområdet i de fall man finner behov av det. Vidare kommer regeringen att se över det sammantagna antalet krav i överenskommelserna och vara mer restriktiv med att använda prestationsersättning . Om prestationsersättning används, kommer det att vara på områden där analyser tyder på att det ger tydliga fördelar och resultat. Regeringen har också som ambition att i framtida överenskommelser med SKL beakta relevanta iakttagelser som lyfter fram i sin rapport. Regeringens intention är också att innehållet i överenskommelserna kontinuerligt ska fortsätta att utvecklas. Regeringens fortsatta behandling av rapporten Mot bakgrund av de förändringar som regeringen håller på att genomföra av överenskommelserna inom hälso- och sjukvården bedömer man att några ytterligare åtgärder inte behöver vidtas. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. Utskottet delar regeringens bedömning av mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej (RiR 2014:20). Vidare ser utskottet positivt på regeringens åtgärder med anledning av rekommendationer i rapporten. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:52 om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården.