bet · H201KrU9 · 2015-06-05 00:00:00 — Litteratur, läsande och språk I detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 2014/15:61 Styrelsen för , dels tio motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden om läsfrämjande åtgärder, ett nationellt lånekortssystem, fristäder, ett nationellt uppdrag till , skärpning av språk-lagen, nordisk språkförståelse, vissa minoriteters kulturarv samt punktskrift. I propositionen lämnas förslag till ändringar i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Förslaget innebär att antalet ledamöter i styrelsen för minskas. Föreningen och ska utse och entlediga en ledamot vardera, medan ska utse och entlediga sex ledamöter. Alla suppleanter ska avskaffas. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i lagen om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Lagen bör träda i kraft . Utskottet föreslår med anledning av ett motionsyrkande ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör verka för att ytterligare öka antalet fristäder i . Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. pågående satsningar. I betänkandet finns sex reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bevarande av de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteternas kulturarv 1.Fristäder, punkt 3 (SD) 2.Nationellt lånekort, punkt 5 (SD) 3.Punktskrift, punkt 6 (SD) 4.Språkfrågor, punkt 7 (SD) 5.Nordisk språkförståelse, punkt 8 (SD) 6.Bevarande av de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteternas kulturarv, punkt 9 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde med de ändringarna att a) ordet "" i 2 § ändras till ordet "", b) tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till . Därmed bifaller delvis proposition 2014/15:61. 2014/15:506 av i (S) och 2014/15:1444 av (S). tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör verka för att ytterligare öka antalet fristäder i . 2014/15:1874 av m.fl. (FP). Reservation 1 (SD) 2014/15:2232 av (M). 2014/15:2933 av m.fl. (SD). Reservation 2 (SD) 2014/15:2872 av m.fl. (SD). Reservation 3 (SD) 2014/15:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (SD) 2014/15:2867 av m.fl. (SD). Reservation 5 (SD) Bevarande av de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteternas kulturarv 2014/15:2897 av m.fl. (SD). Reservation 6 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (S), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2014/15:61 Styrelsen för , dels tio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om läsfrämjande åtgärder, ett nationellt lånekortssystem, fristäder, ett nationellt uppdrag till , skärpning av språklagen, nordisk språkförståelse, vissa minoriteters kulturarv samt punktskrift. I propositionen föreslår regeringen ändringar i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Regeringens lagförslag framgår av bilaga 2. Under ärendets beredning har Kungl. lämnat information till utskottet. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Ändringarna i lagen bör träda i kraft . I propositionen lämnas förslag till ändringar i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Ändringarna innebär att antalet ledamöter i styrelsen för minskas och att suppleanterna avskaffas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens lagförslag framgår av bilaga 2. I propositionen Läsa för livet (prop. 2013/14:3) bedömde regeringen att det fanns ett behov av att se över storleken på styrelsen för . En promemoria om ändrad sammansättning av styrelsen togs därför fram inom . Promemorian har remissbehandlats. Förslaget innebär att antalet ledamöter i styrelsen för minskas. Föreningen och ska utse och entlediga en ledamot vardera, medan ska utse och entlediga sex ledamöter. Alla suppleanter ska avskaffas. Eftersom förordnande och entledigande av ledamöter i styrelsen enligt lag är myndighetsutövning (prop. 1976/77:23, bet. KrU 1976/77:26, rskr. 1976/77:71) krävs det enligt 12 kap. 4 § regeringsformen lagstöd för att överlämna rätten att utse ledamöter. Skälen för regeringens förslag att minska antalet ledamöter i styrelsen är att jämfört med andra bidragsgivande aktörer har en stor styrelse. Det innebär att procedurerna och beslutsfattandet i styrelsen måste formaliseras på en hög nivå, något som kan försvåra diskussioner inför strategiska verksamhetsbeslut. Regeringen finner därför att det finns skäl att minska antalet ordinarie ledamöter i styrelsen för och också avskaffa suppleanterna. En minskad styrelse bedöms innebära att ett ökat fokus kan läggas på strategiska beslut. Styrelsens karaktär bör behållas genom att proportionerna mellan ledamöter utsedda av regeringen respektive utsedda av upphovsmannaorganisationerna bibehålls. har som huvudsaklig uppgift att fördela den statliga biblioteksersättningen. Ersättningen fördelas dels i form av individuella ersättningar, dels i form av olika typer av bidrag och stipendier till upphovsmän till litterära verk: författare, översättare, tecknare och fotografer. Utöver biblioteksersättningen fördelar författarfonden också olika statliga stöd och bidrag till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker. När det gäller författare och översättare utgör dessa bidrag och stöd mindre komplement till de ersättningar och stipendier som fördelas ur biblioteksersättningen. Författarfonden regleras i förordningen (1962:652) om , som bl.a. innehåller bestämmelser om styrelsen för . Styrelsen för består av tjugoåtta medlemmar, varav fjorton är ordinarie ledamöter. Ordföranden och ytterligare sju medlemmar utses av regeringen. Sexton medlemmar utses av , medan Svenska Tecknare och utser vardera två medlemmar. Upphovsmannaorganisationerna har således majoritet i styrelsen. Utskottet konstaterar inledningsvis att det inte har väckts några motioner med anledning av propositionen. Förslaget har inte remitterats till Lagrådet och regeringen har inte heller redovisat skälen till detta. Utskottet gör dock bedömningen att förslaget inte omfattas av reglerna i 8 kap. 21 § regeringsformen. I likhet med regeringen konstaterar utskottet att i jämförelse med t.ex. eller har en förhållandevis stor styrelse, vilket bl.a. innebär att diskussioner om strategiska beslut och överväganden kan försvåras. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att det finns skäl att minska antalet ordinarie ledamöter i styrelsen för och att avskaffa suppleanterna på det sätt som föreslås i propositionen. Det innebär att regeringen utser ordförande och två andra ledamöter, författarförbundet utser sex ledamöter och Föreningen och utser en ledamot vardera. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Utskottet föreslår att ändringarna i lagen ska träda i kraft . Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om vikten av läsfrämjande åtgärder. Motionerna avslås mot bakgrund av de omfattande åtgärder som har gjorts och görs för att främja läsande och öka tillgången till litteratur. i (S) anför i motion 2014/15:506 att det mot bakgrund av en försämrad läskunnighet i är viktigt att regeringen agerar i frågan om läsande och läsfrämjande åtgärder. I motion 2014/15:1444 av (S) understryks vikten av att det finns ett statligt ansvar för att inte bara människor med diagnos, som exempelvis dyslexi, utan även svaga läsare ska ha god tillgång till litteratur och information. Målet för politiken för litteratur- och läsfrämjande är att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117). trädde en ny bibliotekslag (2013:801) i kraft (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26). Av lagen framgår bl.a. att folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. För att stödja läsandet, intresset för litteratur och tillgången till litteratur finns flera bidragsformer som fördelas av (), bl.a. bidrag för läs- och litteraturfrämjande insatser, litteraturstöd, distributionsstöd av litteraturstödda titlar till landets kommuner och inköpsstöd till folk- och skolbibliotek. Bidrag lämnas i enlighet med förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. Anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, utgiftsområde 17, uppgår till totalt . fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram ett handlingsprogram för läsfrämjande utanför skolan, med utgångspunkt i de natio-nella målen för litteratur- och läsfrämjande. har därefter lämnat ett handlingsprogram för läsfrämjande till regeringen som beskriver insatser för att öka läsningen hos barn och vuxna, i samverkan med andra aktörer i samhället. Programmet innehåller bl.a. höjt stöd till litteraturutgivning på de nationella minoritetsspråken, ökat fokus på de yngsta barnen och på vuxna som inte läser samt stöd till folkbiblioteken för att arbeta läsfrämjande. Kulturråd ska, enligt uppdrag i regleringsbrevet 2015, initiera, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Utgångspunkt för arbetet ska vara handlingsprogrammet för det läsfrämjande arbetet. –2015 har medel för att stödja samverkan mellan idrottsföreningar och bibliotek för att stimulera pojkars och flickors läsning. Intresset för satsningen har vuxit , och antalet ansökningar har ökat. avser att fortsätta stödja samverkan mellan idrotts- föreningar och bibliotek inom stödet för läsfrämjande. Den största satsningen inom läsfrämjande uppdrag är det nationella programmet Bokstart , som vänder sig till familjer med små barn. Syftet med Bokstart är att tidigt stimulera föräldrar att samtala och läsa med sina barn för att stödja barnens språkutveckling. Grunden i programmet är samverkan mellan biblioteken och barnhälsovården. initierade en läsambassadör 2011 och tog över administra-tionen av verksamheten 2014, i samband med att myndigheten fick möjlighet att själv initiera och driva verksamhet inom läsfrämjande. En ny läsambassadör kommer att utses . Här kan också nämnas Barnbokskatalogen som produceras för räkning av Barnens bibliotek/. kommer katalogen att ses över med hänsyn till målgrupper och urval samt till hur böcker på andra språk lyfts fram och hur katalogen bättre kan länkas till andra kulturrådsstödda insatser. Kopplingen till bibliotekens läsfrämjande i digitala medier är också en viktig del av översynen. Litteraturpriset till minne, som instiftades av regeringen och administreras av , delas ut . Prissumman är , vilket gör det till världens största internationella barn- och ungdomslitteraturpris. Priset delas ut till författare, illustratörer, berättare och läsfrämjare. Priset kan ges till en eller flera mottagare, oavsett språk eller nationalitet. PRAESA är årets mottagare av Litteraturpriset till minne 2015. PRAESA, Project for the Study of Alternative Education in South , är en organisation baserad i som bedriver läsfrämjande arbete för barn och ungdomar i . fördelar vidare stöd till elektronisk utgivning av bokförlagens s.k. backlists, stöd till planerad litteraturutgivning på de nationella minoritetsspråken, stöd till inköp av barn- och ungdomslitteratur till folk- och skolbibliotek samt efterhandsstöd och distributionsstöd som kan sökas av bokförlagen. fördelade ca i utvecklingsstöd till regionerna. Detta stöd har bl.a. gått till läsfrämjande insatser. Här kan även nämnas att litteratur- och läsfrämjande också införts som ett nytt område i kultursamverkansmodellen. kommer att undersöka förutsättningarna för att starta en nationell kampanj för läsfrämjande för unga och vuxna med den na-tionella kampanjen för digital delaktighet, Digidel, som förebild. Dialog om läsfrämjande för vuxna har förts mellan folkbildningsorganisationerna, Myndigheten för tillgängliga medel (MTM) och . Bakgrunden är bl.a. att den grupp unga som har haft låg läsförståelse i PISA- och PIRLS-undersökningarna (Programme for International Student respektive Progress in International Reading Literace Study) nu är på väg att lämna skolan. Regeringen har i Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) föreslagit en ökning av anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet med , varav 5 miljoner till Kungl. Enligt regeringens bedömning bör Kungl. ges i uppdrag att ta fram en strategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela det svenska biblioteksväsendet. I uppdraget bör även ingå att fortsätta arbetet med att tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. Här kan vidare nämnas att skollagen (2010:800) föreskriver att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 §). Lagen trädde i kraft . Utskottet konstaterar inledningsvis att en av de viktigaste prioriteringarna på kulturområdet har syftat till att öka läsandet, inte minst bland barn och unga. Omfattande statliga satsningar har gjorts och görs i syfte att stödja läsande och öka tillgången till litteratur generellt och för olika grupper i samhället. visar undersökningar som och PIRLS att läsförmågan bland unga minskar och att klyftorna mellan dem som läser och dem som inte läser ökar. Försämrad läsförmåga innebär att möjligheten att förstå och tillgodogöra sig texter och därmed även möjligheten till egna läsupplevelser är begränsad för en allt större andel av dagens elever. En svag läsförmåga påverkar abstrakt tänkande, och därmed blir även en rad skolämnen såsom matematik och naturvetenskap lidande. Det innebär också att tiotusentals barn, trots i , saknar den grundläggande färdighet som är nödvändig för att läsning ska bli något lustfyllt och en väg till självständig förståelse av världen och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Det finns ett samhälleligt intresse av att ändra denna utveckling. Det är viktigt att främja och öka läslusten och intresset för litteratur hos barn och unga. Utskottet ser allvarligt på de brister i läsförmåga hos unga som bl.a. PISA-undersökningen visat på. konstaterar utskottet, som redovisats ovan, att omfattande satsningar görs och har gjorts för att vända denna utveckling. Utskottet konstaterar att det ibland kan ta tid innan man kan avläsa förändringar efter genomförda satsningar. Utskottet vill betona vikten av långsiktiga satsningar samt uppföljningar av effekterna av genomförda satsningar. Utskottet vill i sammanhanget också understryka betydelsen av goda lärare samt skolans ansvar för att elever som går i den obligatoriska skolan ska lära sig läsa. Mot bakgrund av de omfattande satsningar som har gjorts och görs för att främja läsande och öka tillgången till litteratur avstyrker utskottet motion 2014/15:506 (S) och motion 2014/15:1444 (S). Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör verka för att ytterligare öka antalet fristäder i . Därmed bifaller ett motionsyrkande med denna inriktning. Jämför reservation 1 (SD). m.fl. (FP) begär i motion 2014/15:1874 ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att öka antalet fristäder för författare i . I motionen anförs även att bör gå före internationellt och driva på för att också utövare av andra konstarter inkluderas i fristadssystemet. Vid en kongress i initierade organisationen () den första samarbetsorganisationen för fristäder, (), som knöts till . En gemensam organisation för fristäder, International Cities of (), grundades i . ICORN är en medlemsorganisation där medlemmarna utgörs av fristäderna. finns det omkring 40 fristäder i världen, varav ett tiotal i . blev första 1996. Åtagandena från fristaden regleras i avtal med ICORN. Den aktuella kommunen förbinder sig bl.a. att betala ut ett stipendium till fristadsförfattaren. Dessutom ska kommunen erbjuda ett lämpligt, kostnadsfritt boende samt stå för rimliga kringkostnader, såsom el, vatten, tv, datoruppkoppling och telefon. Kommunen ska också utse en kontaktperson som har i uppgift att integrera gästförfattaren i stadens kulturliv och förmedla kontakter med sociala och kollegiala nätverk. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17 s. 48) anförs att fristadsförfattare utgör centrala förändringsaktörer inom kulturområdet. ska enligt regleringsbrevet 2015 verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för att de fristadskonstnärer som finns i ska få större möjligheter att bli en del av offentligheten. Uppdraget ska genomföras i samverkan med berörda myndigheter och organisationer i det civila samhället samt med kommuner och landsting. kan ge bidrag för kostnader i anslutning till inbjudna författares vistelse i . ska vidare i internationella sammanhang främja kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering och inom ramen för myndighetens uppdrag verka för synergier mellan kulturpolitiska och biståndspolitiska insatser. Motsvarande uppdrag fanns även i regleringsbrevet . I årsredovisning anges att har regelbundna kontakter med relevanta aktörer för breddning av fristadsrörelsen och använder begreppet fristadskonstnär i stället för som tidigare fristadsförfattare. I årsredovisningen anges att det finns ett tiotal fristäder i . ICORN har elva svenska medlemmar, mest städer men även ett par regi-oner. Av dessa elva tar tio emot fristadskonstnärer. Vissa fristäder har flera platser och tar då vanligtvis emot två konstnärer verksamma inom olika konstområden. I de regionala dialogerna har frågan lyfts vid ett antal tillfällen med ett positivt gensvar, vilket visar på ökat intresse från regionerna. Projektbidrag om har fördelats av , främst till insatser som främjar fristadskonstnärernas möjlighet att ta del av det offentliga kulturlivet. Kammarrätten i har avgjort ett mål om ett beslut av kommun att göra kommunen till fristadskommun (mål nr 1889-14). Frågan var om kommun överskridit ramarna för vad en kommun får ägna sig åt och om man gör utrikespolitiska ställningstaganden genom att bli medlem i fristadsorganisationen , som erbjuder skydd för hotade kultur-arbetare. Kammarrätten konstaterade att det finns ”samhälleliga angelägenheter som kan betecknas som både statliga och kommunala”. Enligt domen är ett beslut om medlemskap i ett beslut inom kulturområdet, men det tangerar det utrikespolitiska området. menar domstolen att det är ICORN som fattar beslut om urval och vilka kriterier som ska användas för att utse personer som ska omfattas av fristadssystemet. Och den enskilda kommunen blir då inte heller avsändaren för den kritik som riktas mot de hotade fristadskonstnärernas respektive hemländer. Kammarrätten anser att inslaget av utrikespolitik när kommun ämnar ansöka om medlemskap i för att kunna ta emot en bildkonstnär är av ett så indirekt slag att beslutet inte är olagligt. Enligt uppgift från Kammarrätten har domen vunnit laga kraft. har behandlat frågan om kommuners deltagande i fristadssystemet (bet. 2014/15:KU18, rskr. 2014/15:174). gav, enligt förslag från , regeringen till känna vad som anfördes i betänkandet om yttrandefrihetens stora vikt och att det är angeläget att kan bidra med fristäder åt förföljda författare och konstnärer. När det finns en lagakraftägande dom i ett nu pågående mål om en kommuns deltagande i fristadssystemet bör regeringen analysera om det då finns behov av en översyn av regelverket. Utskottet konstaterar att har i uppdrag att i internationella sammanhang främja kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering. ska vidare verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för att de fristadskonstnärer som finns i ska få ökad möjlighet att bli en del av offentligheten. I sammanhanget används det vidare begreppet fristadskonstnärer i stället för begreppet fristadsförfattare. Utskottet noterar vidare att den ovan nämnda domen från Kammarrätten i i målet om laglighetsprövning har vunnit laga kraft. Möjligheten att uttrycka sig fritt är en förutsättning för ett öppet och demokratiskt samhälle. vill – i likhet med – framhålla yttrandefrihetens stora vikt och anser att yttrandefrihetsfrågor bör ägnas stor uppmärksamhet. Det är angeläget att kan bidra med ett ökat antal fristäder åt förföljda konstnärer. Med hänsyn till frågans betydelse bör därför ge regeringen till känna att den bör verka för att ytterligare öka antalet fristäder i . Utskottet tillstyrker därmed motion 2014/15:1874 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett nationellt uppdrag till . (M) föreslår i motion 2014/15:2232 en översyn av möjligheten att ge ett nationellt uppdrag till för att långsiktigt ansvara för bevarandet, tillgängliggörandet och utvecklingen av det immateriella och materiella arvet efter . I detta nationella uppdrag bör man också överväga att flytta utdelningen av Litteraturpriset till minne till . Utskottet har behandlat likartade motioner , bl.a. i betänkande 2011/12:KrU3. Utskottet erinrade då om det principuttalande som utskottet tidigare gjort om att man från statlig sida bör vara restriktiv med att binda upp sig för finansiering av nya museer (bet. 2007/08:KrU6). Utskottet vill här påminna om den nya modell för fördelning av statliga bidrag till regional kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkansmodellen, som infördes . Målet med den nya modellen är att skapa ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer. Landstingen och regio-nerna ska, i samverkan med länets kommuner och kulturlivet, ta fram en re-gional kulturplan som utgör underlag för statens bidragsgivning. har offentlig finansiering från framför allt . Från i län erhålls regionala utvecklingsbidrag. Därtill erhålls stöd från satsning på hållbar utveckling av turism. Utskottet anser med hänvisning till det ovan anförda inte att det finns skäl för ett tillkännagivande från sida. Motion 2014/15:2232 (M) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda möjligheterna att inför ett lånekort som är gemensamt för alla folkbibliotek i landet. Denna fråga bör i första hand lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2014/15:2933 av m.fl. (SD) föreslås att en utredning ska göras av möjligheterna att införa ett nationellt lånekort som kan användas på samtliga bibliotek i landet. trädde en ny bibliotekslag (2013:801) i kraft (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26). Lagen gäller både för de kommunala folkbiblioteken och för andra offentligt finansierade bibliotek. Vid folkbiblioteken ska allmänheten avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, dvs. oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt som t.ex. e-böcker. Bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser. De offentligt finansierade biblioteken ska avgiftsfritt låna ut litteratur till varandra. I den proposition som föregick bibliotekslagen konstaterades att fjärrlånen har minskat totalt sett , till stor del beroende på att allt större informationsmängder blivit tillgängliga digitalt. i uppdrag att ha en nationell överblick över det allmänna biblioteksväsendet och främja samverkan och utveckling på området.