bet · H201UbU5 · 2015-02-13 00:00:00 — Utskottet ställer sig således bakom lagändringen som innebär att möjligheten för regeringen att besluta att en skola ska ha ställning som riksinternatskola tas bort. De föreslagna ändringarna i skollagen och de efterföljande förordningsändringarna kommer vidare att innebära att det inte längre kommer att vara möjligt för riksinternatskolorna att ta ut elevavgifter för utbildningen. Utskottet anser att dessa ändringar kommer att bidra till att stärka likvärdigheten inom skolväsendet och anser att det saknas skäl för att vissa skolor ska få ta ut avgifter för utbildningskostnader. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det i förarbetena till skollagen fastslås att principen om avgiftsfri utbildning är en av hörnstenarna inom den svenska utbildningspolitiken. Rätten till en likvärdig utbildning av hög kvalitet får aldrig vara beroende av en enskild individs ekonomiska förutsättningar (prop. 2009/10:165 s. 373 och 414). Förslaget påverkar inte möjligheten att ta ut avgifter för IB-utbildning eftersom en sådan utbildning inte ingår i skolväsendet och skollagens bestämmelser om avgiftsfrihet inte gäller sådan utbildning. tar majoriteten av de offentliga och fristående skolor som anordnar IB-utbildning inte ut några avgifter. Lagändringarna innebär också att en utlandssvensk elevs eventuella hemkommun inte ska lämna ersättning till en fristående huvudman för kostnader för en utlandssvensk elevs utbildning i om statsbidrag lämnas för eleven. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte är rimligt att en huvudman ska kunna ta emot dubbla bidrag för en elev. Även i övrigt anser utskottet att lagförslaget är väl avvägt. I propositionen redogörs även för aviserade förordningsändringar som innebär att ett enhetligt system för bidrag för utlandssvenska elevers utbildning på olika utbildningsnivåer ska införas oavsett vilken skola eleverna väljer. Det enhetliga systemet ska ersätta dagens regleringar med tre förordningar med bl.a. skillnader i bidragsnivåer och delvis överlappande bestämmelser. Reglerna om statsbidrag avses också så långt som möjligt gälla i fråga om utlandssvenska elever som går en IB-utbildning. Dessa ändringar innebär bl.a. att de särskilda bidrag som lämnats till riksinternatskolorna i form av bidrag till internatverksamhet och extra bidrag för en flexibel skolorganisation avses tas bort. Utskottet välkomnar de aviserade förordningsändringarna. I motion 2014/15:3029 (SD) föreslås att propositionen ska avslås med hänvisning till att om man tar bort de statliga bidragen till de nuvarande riksinternaten kommer detta att leda till höjda internatavgifter och därmed till ökad segregation. Enligt motionärerna kommer då enbart de mest välbärgade att ha råd att bekosta en sådan utbildning. Utskottet kan konstatera att endast två remissinstanser varav en riksinternatskola har uttryckt liknande farhågor som motionärerna. Utskottet anser vidare i likhet med regeringen att avgifter som tas ut för sådana internat som har ett samband med utbildning i grund- och gymnasieskola och motsvarande utbildningsformer bör vara skäliga. Utskottet välkomnar därför den översyn som regeringen aviserar i propositionen om frågan om avgifter för internat. Utskottet noterar dessutom att i övrigt inte anfört några skäl till att avslå propositionen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition och avstyrker motion 2014/15:3029 (SD). Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2014/15:3029 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2014/15:39. Möjligheten för våra utlandsarbetande föräldrar att ge sina barn en svensk undervisning under utlandsvistelsen bör kvarstå. Ett bifall till denna proposition innebär att de statliga bidragen till riksinternatskolorna tas bort och att internatavgifterna då, enligt bl.a. Grennaskolan, kommer att behöva höjas, vilket vi motsätter oss. Detta riskerar att leda till ökad segregation då det enbart är de mest välbärgade som kommer ha råd att bekosta en sådan utbildning. Det anförda innebär att vi anser att bör avslå propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:39 Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i : antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2014/15:3029 av m.fl. (SD): avslår proposition 2014/15:39 Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i . [1] Se proposition 2014/15:39 s. 8–10. [2] Av promemorian Riksinternatskolor (U2014/2011/GV) framgår bl.a. följande (s. 18): Det totala antalet elever på riksinternatskolorna /2013 var 854. Av dessa tillhörde 185 målgruppen utlandssvenska elever. I jämförelse med förhållandena läsåren 2007/08–2010/11 var detta en minskning med drygt 70 elever. En minskning kan även noteras om man jämför med siffror –2000, då antalet utlandssvenska elever var omkring 300 (se , Utlandssvenska barn och ungdomar vid riksinternat, kommunala och fristående skolor i , Slutrapport, dnr 97:811, s. 34). [3] Jfr promemorian Riksinternatskolor (U2014/2011/GV) s. 18. ska vi debattera vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i . Man kan också säga: Den här debatten handlar om riksinternatens avskaffande. Då är det väldigt viktigt att tala om vikten av en jämlik skola. Socialdemokratins fokus är att skapa en jämlik skola med höga kunskaper och bildning. Skolan är hjärtat i det jämlika samhället. Det är i skolan som alla barn ska ges samma möjligheter att lyckas i livet. visar också att de skolsystem som har högst kunskapsresultat är de som är mest jämlika. En jämlik skola som ger alla barn samma livschanser är därför inte bara rätt utan också smart. Resultaten i den svenska skolan sjunker, men det är inte bara resultaten som sjunker. har också tappat den tidigare tätpositionen vad gäller en likvärdig skola - ojämlikheten i den svenska skolan ökar. löper en elev med föräldrar med högst en grundskoleutbildning mer än åtta gånger så stor risk att inte blir behörig till gymnasiet jämfört med en elev med minst en högskoleutbildad förälder. Detta är inte acceptabelt. Den svenska skolan ska vara en jämlik skola där varje elev ges förutsättningar att lyckas oavsett vilka ens föräldrar är. Den proposition som statsrådet och vår samarbetsregering har lagt fram för är ett steg mot att göra den svenska skolan mer likvärdig. Den handlar i grunden om att vi ska ha ett jämlikt utbildningssystem där alla elever ska ha möjlighet att välja alla skolor. Det ska inte vara ekonomiska faktorer som avgör om en elev får tillträde till en skola eller inte. Det är med andra ord hög tid att slopa elevavgifterna på riksinternaten. Till bilden hör också att riksinternaten har spelat ut sin roll. När systemet med riksinternatskolor infördes motiverades det med ett växande internationellt samarbete och en expanderande biståndsverksamhet som förväntades leda till en ökad efterfrågan på elevhemsplatser. Men utlandssvenskar lämnar inte längre sina barn på internat - de tar dem med sig. Med detta förslag kommer det inte längre att vara möjligt för de här skolorna att ta ut elevavgifter för utbildning. Det ska inte heller vara möjligt för dem att få både statliga och kommunala bidrag. Och regeringen kommer inte att utse några nya riksinternat. I och med detta försvinner riksinternatens särställning. Avgifterna för elevinternaten får dock finnas kvar, men de ska vara skäliga. Jag välkomnar att regeringen klargjort att man inte kommer att acceptera en utveckling som innebär ökad segregation på internatskolorna och att man också kommer att se över frågan om internatavgifter. finns det tre riksinternat. En av skolorna har varnat för konsekvenserna, medan en annan har sagt att detta inte kommer att vara ett ekonomiskt problem. Vi kommer att följa frågan noga. För att skapa en mer jämlik skola behöver fler saker göras. Vi vill stötta skolor med tuffast förutsättningar, investera i tidiga insatser och avskaffa läx-RUT, bland annat. Alla barn, inte bara de med köpstarka föräldrar, ska ges bästa möjliga förutsättningar att lyckas i skolan. I och med regeringens förslag om riksinternaten tas ett steg mot en mer jämlik skola. Vi säger nu adjö till ett daterat system och stärker kvaliteten och likvärdigheten i skolan. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen från SD, som inte vill bifalla propositionen. Det vi debatterar är en del av de villkor som råder för riksinternaten. Det är ett betänkande som ska ses som ett första steg i fråga om att skapa villkor och förutsättningar så att alla ska kunna gå på de här skolorna och inte bara rikemansbarn. Som bekant finns det tre riksinternatskolor i : Lundsbergs skola, Grennaskolan och Humanistiska . Det är skolor som kom till för att ge utlandssvenskars barn möjlighet att gå i och bo på en skola i . Den senaste statistiken, som även återges i dagens betänkande, ger vid handen att av de elever som går i dessa skolor har föräldrarna utomlands. Av totalt 854 elever är det 185 som har föräldrar utomlands. Den siffran har varit ganska . Därmed kan man först och främst dra slutsatsen att det egentligen inte finns behov av tre skolor, om avsikten är att ge elever vars föräldrar är utomlands möjlighet till skolgång och internat i . Enligt nuvarande regelverk kan regeringen besluta att ge en skola särställning som riksinternat. Men i och med de förändringar som föreslås och som finns i dagens betänkande ska regeringens möjlighet att besluta att en internatskola ska få ställning som riksinternat tas bort. Det tycker vi är bra. Det är helt enkelt inte befogat att ha vissa skolor som ges ett särskilt privilegium som riksinternat. Vi kan gå till avgifterna. En vanlig gymnasieskola där alla ungdomar kan gå finansieras genom den kommunala skolpengen - lika mycket för alla elever. Men riksinternaten tar in pengar på flera olika sätt. Det sker genom olika förordningar. Det finns en förordning om statsbidrag för riksinternat, en om kostnader för utlandssvenska elevers skolgång och en annan om internationell gymnasieutbildning i dessa skolor. Det är en djungel av olika regelverk som reglerar den här verksamheten. ska det bli ett enhetligt system som är överblickbart så att alla vet vad det är som gäller. Det tycker vi är bra. som vissa skolor har fått ersättning av staten för eleverna har de krävt hemkommunerna på lika mycket ersättning. Detta är inte acceptabelt. Det regleras i dagens betänkande. Har man fått statsbidrag för en elev kan man inte kräva hemkommunen på ersättning. Det är ännu en bra förändring. Ytterligare en förändring som föreslås här är att man stoppar avgifterna. Den svenska skolan ska vara avgiftsfri, men i och med att regeringen har möjlighet att reglera villkoren för dessa skolor har det funnits möjlighet till avgifter. I och med detta stoppas även den möjligheten. Ett av de absolut största problemen i de här skolorna är avgifterna som tas ut till riksinternaten, alltså boendet. Det handlar om stora belopp. Innan jag kom hit ringde jag till Lundsberg, som är en av skolorna. Årsavgiften är - hör och häpna - en kvarts miljon kronor och elev. En kvarts miljon kronor och elev! Tänk er - vem kan gå på dessa skolor? Det är viktigt, fru talman, att dessa förhållanden ändras så att dessa skolor inte fortsätter att vara skolor för väldigt välbeställda. Skolor i detta land ska vara öppna för alla elever. I och med detta vill jag avsluta och yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen från . Ingen kan ha missat de senaste årens skandaler kring de riksinternat vi har i . kom rapporter om sexuellt våld. Det kom rapporter och larm om att elever hade misshandlat varandra på skolan. Det kom rapporter om att det hade vuxit fram en kultur på dessa skolor som är oacceptabel för alla oss som står upp för en skola för alla. Dessa skolor som är överklasskolor, skolor som dels får dubbla bidrag och som också tar ut avgifter, är skolor som vi inte anser hör till det moderna samhället. Detta är skolor som i sin utformning snarare påminner om medeltida strukturer. fick som sagt Skolinspektionen dessa larmsignaler. Vad hände efter det? Tyvärr kan vi säga att den förra regeringen med i spetsen lät detta fortgå. Man tog inte dessa larm på allvar. Man dröjde väldigt länge innan man gjorde någonting. har från början krävt att de dubbla ersättningarna ska avslutas. Vi har krävt att Lundsberg, som har stått i fokus, ska stängas. Vi har krävt att riksinternatens ställning som den är ska upphävas. Det är därför glädjande att se att regeringen lägger fram ett förslag där man tar åsikter i beaktande. Det är glädjande att se att man nu från de flesta partiers håll vill välja en annan väg och att vi har en samsyn i denna fråga. Vad säger då , partiet som står på det vanliga folkets sida? Jag kan citera från , där från säger: "Det skulle vara synd att ta bort skolverksamhet som fungerat väl förutom några få skandaler." Det är för mig väldigt märkligt att en politiker som arbetar med skolfrågor kan uttrycka sig på det sättet. Man har också skrivit en reservation, en motion, där man skriver att detta kommer att leda till att segregationen ökar. Då undrar jag bara vad man menar med det. , som ofta påstår sig vara partiet som står på det vanliga folkets sida och som står upp för alla barn som har det svårt och tufft i skolan, visar återigen sitt rätta ansikte. är alltså inte bara ett rasistiskt parti utan också ett extremt borgerligt parti. ställer sig positivt till förslaget. Vi ser inga som helst behov av att dessa riksinternat ska fortsätta. Det finns en mängd skolor i som erbjuder elevhemsboenden, både på större och på mindre orter, inom gymnasieskolans alla nationella program. Vissa av dessa skolor tar emot utlandssvenska elever. Detta kommer alltså inte att vara några som helst problem. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motion. Låt mig börja med att svara , som påstår att ingenting gjordes under Alliansens regeringsperiod. Den proposition som hanteras är framtagen av under Alliansens regeringsperiod. Annars hade den inte varit framme vid det här tillfället. När man påstår från denna talarstol att en regering blundar för något som pågår, då tycker jag att man måste ha mer på fötterna än så. Bakgrunden till detta är att blir alltmer internationaliserat. Människor kommer till vårt land för att söka skydd, för att söka sig en framtid, för att söka jobb, för att starta företag. Andra lämnar vårt land, en del för att söka lyckan, skapa företag eller jobba någon annanstans, ibland på kort sikt och ibland på lång sikt, kanske för evigt. Man jobbar på kontoret i , i , i , och för att sedan återvända till och sedan komma tillbaka till . Så ser alltmer av det svenska näringslivet ut, och allt fler människor rör sig över gränserna. Detta är väldigt bra. Både de som kommer hit och de som lämnar landet bidrar till att blir mer intressant, mer dynamiskt och mer mångfasetterat. EU-medlemskapet, internationaliseringen och globaliseringen har tillsammans bidragit med detta. blir mer intressant och alltmer knutet till andra länder. För att möta svenskar som tillfälligt jobbade utomlands startades ett system som innebar att tre riksinternat fick särskilda villkor. Dels fick man särskilda statliga bidrag, dels fick man undantag när det gällde avgiftsfriheten i undervisningen. Man trodde att det internationella utbytet skulle innebära att fler föräldrar tillfälligt åkte i väg och lämnade sina barn hemma. En del gör det fortfarande av praktiska skäl. Av säkerhetsskäl lämnar man barnen hemma på internatskolor, men det är ganska få. Som har sagts i den här debatten rör det sig om knappt 200 personer som bor på dessa internat. Man trodde att detta skulle öka med internationaliseringen, men det har blivit annorlunda. När folk flyttar tar man också med sin familj i allt högre utsträckning. Vi har också fått en utveckling där fler internat är beredda och har möjlighet att ta emot barn som skiljs från sina föräldrar när dessa jobbar utomlands. De internaten har inte de särskilda ekonomiska förutsättningar och regelverk som gäller för riksinternaten. Detta sammantaget - dels att utvecklingen inte har gått så som man trodde , dels att det är fler som öppnar upp för internatboende och som har ett brett utbud av program - gör att det nu är dags att ompröva detta system med särskilda riksinternatskolor med särskilda villkor och ett särskilt bidragssystem. I grunden kan man säga att det är den inriktningen som alliansregeringen hade från början, det vill säga att det ska vara så lika villkor som möjligt mellan olika skolor. Mellan friskolor och kommunala skolor ska det vara så lika möjligheter som möjligt, och det gäller rimligen också dessa skolor. Det finns ingen anledning att ha några skolor som bland annat erbjuder internat för utlandssvenska elever och dessutom har andra och särskilda villkor än andra skolor som också erbjuder internat för utlandssvenska elever, varken när det gäller särskilda statsbidragssystem, avgiftsfriheten eller skollagens syn på att undervisningen ska vara avgiftsfri. Det är också i bred enighet som de här stegen tas. Det finns ett undantag, och det är . Jag tycker att det är intressant att reserverar sig, och jag tycker att det är intressant att de reserverar sig mot bakgrund av att detta skulle öka segregationen. Jag tycker att det är intressant, men jag förstår inte argumentationen. Jag hoppades att i ett tidigare inlägg skulle reda ut detta för mig. Jag förstår inte hur ett system där man tillåter vissa skolor att ha kvar avgifter på undervisningen skulle innebära att de från en svag socioekonomisk bakgrund i ökad utsträckning skulle söka sig till just dessa skolor. Jag förstår inte heller hur ett system där vissa utpekade skolor får ha kvar det särskilda statsbidraget skulle innebära att fler från Fröknegården i , fler från i eller fler från delar av skulle söka sig till de här. Det är inte så det har fungerat . Men det är intressant att försöker lyfta fram den aspekten. Om man vill minska segregationen i svensk skola är jag gärna med på det, men jag har svårt att se hur bibehållandet av riksinternatens särskilda villkor skulle bidra till att minska segregationen. De särskilda reglerna och regleringarna för tre riksinternatskolor avvecklas . I stället får vi ett tydligt system där enhetlighet gäller för skolornas ersättning oavsett vilken skola eleven väljer, oavsett på vilken skola eleven väljer att bo på internat. Det är samma ersättningssystem och samma regler för avgifter. Det är fullt rimligt. Kanske vi därmed kan säga, fru talman, att vi nu tar ytterligare ett steg i internationaliseringen. 70-talspolitiken pekade ut tre riksinternat och gav dem särskilda villkor. Man trodde att undervisning av barn vars föräldrar var i utrikestjänst, till exempel i biståndsverksamhet eller annan statlig tjänst, behövde särskilda villkor. har globaliseringen slagit igenom i stort. Det blir vanligare att folk jobbar en period utomlands i statens tjänst, i biståndsverksamhet och på företagens kontor runt om i världen. Därmed är det också rimligt att eleverna som väljer att inte följa med föräldrarna utan stannar kvar i medan föräldrarna jobbar utomlands möts av samma villkor oavsett vilken skola detta sker i. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag. var lite bekymrad över sättet jag uttryckte mig på. Jag vill förtydliga vad jag menade. Jag menar inte att allt detta är Alliansens fel. Jag menar inte heller att man inte har gjort någonting över huvud taget. Däremot menar jag att man agerade . Den överenskommelse som finns här och som kommer att gå igenom i kammaren är bra, och jag uttryckte det också från talarstolen. Men vi vet att det har kommit signaler om problem på dessa skolor tidigare. Det är allmänt känt att sådana strukturer tenderar att byggas upp på överklasskolor som till exempel Lundsberg. Låt mig återge vad en anställd på Lundsberg signalerade : I början var allt positivt. Jag älskade mitt jobb. Jag har alltid velat jobba med ungdomar, och jag är själv en ungdomligt sinnad person som gillar till exempel musik och kläder. Jag har lätt för att kommunicera med ungdomar på deras nivå. Men snart kom oroväckande signaler om att allt inte stod rätt till. Flera av flickorna kände oro för yngre bröder som också bodde på elevhemmet. En flicka berättade att hennes hade väckts mitt av äldre elever som hade rusat in på rummet. De krävde att få veta var han hade sitt bälte, för att därefter misshandla honom. Flickan kände ett oerhört obehag och försökte ta upp problemen med skolans ledning, men hon fick alltid till svar att det redan hade tagits om hand. Med tanke på att riksinternaten har varit en skolform som har fått tillståndet från regeringen är det därmed Skolinspektionen, som ligger under och regeringen, som haft ett ansvar. Därmed menar jag att när han var utbildningsminister skulle ha tagit frågan på större allvar och agerat tidigare. Signalerna kom för när ni satt vid makten. Jag ska ärligt talat säga att jag har lite svårt att bestämma mig för hur jag ska hantera detta. Jag ser rätt ofta i svenska skolor att det förekommer mobbning. Jag ser tyvärr alltför ofta signaler i svenska skolor att det förekommer sexuella trakasserier. sker det i samband med internatverksamhet, ibland sker det i samband med toalettbesök på rasten och ibland sker det i lektionsrum. Jag tycker att det är lika oroväckande och lika fruktansvärt när och var det än sker. För mig spelar det ingen roll om det sker på ett riksinternat eller på en grundskola i . Det är lika illa vilket som. Därför införde alliansregeringen en skolinspektion och gav den tuffa verktyg för att bekämpa problemen. Därför skärpte alliansregeringen skollagstiftningen, och därför stöttade alliansregeringen utbyggnaden av elevvårdsteam på skolorna. Därför gjordes en lång rad insatser för att bekämpa problemen, men det är säkert inte nog. Problemen förekommer fortfarande, och det gör mig mycket bekymrad. Jag tycker att man ska undvika att göra detta till något enskilt som händer på riksinternatskolor. Det är illa när det händer där, men det är lika illa när det händer på andra skolor. Det finns en skollagstiftning, en skolinspektion och resurser till elevvårdsteam som gör att problemen kan bekämpas på alla skolor. För den form av skolor vi talar om var det alliansregeringen och som tog fram det nya regelverket som kammaren nu ska besluta om. Jag är glad att vi kan göra det i ganska stor enighet. Jag tycker dock inte, fru talman, att man ska göra detta till en fråga om att det är särskilt illa på just dessa skolor. Mobbning och sexuella trakasserier är oacceptabla oavsett var de sker. Vad just sa kan vi alla hålla med om. Det är lika illa oavsett var sexuella trakasserier förekommer. Därför är det ett sätt för att försöka komma bort från det jag försökte tala om, det vill säga vad regeringen egentligen gjorde . Jag menar inte att dessa problem är värre om de sker på internatskolor. Precis som menar jag att det är lika illa. Jag vill återge vad en elev som har gått på skolan har berättat. Han sa att hans första tanke när han såg allt var att Ondskan - ni har alla sett filmen - finns på riktigt. Den systematiska pennalismen är densamma som i Ondskan. Jag vet inte hur många elever som du, , har hört säga dessa ord på någon annan skola runt om i landet. Jag har aldrig hört talas om detta. Jag vet inte hur ofta du har hört talas om systematiska sexuella trakasserier på olika skolor. Det finns skolor som har problem med sexuella trakasserier och mobbning. Men dessa systematiska strukturer med pennalism, sexuella trakasserier och så vidare är något som finns särskilt på riksinternaten jämfört med en stor majoritet av övriga skolor. När regeringen och såg signalerna tidigare skulle de ha tagit tag i dem. De uttalanden jag tog upp var från 2005-2006. , när ni kom till makten, hade ni kunnat ta tag i frågan på en gång, vilket ni inte gjorde.