bet · H201KrU3 · 2015-03-30 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 14 motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden . Flertalet av motionsyrkandena handlar om finansieringen av public service-bolagens verksamhet, ett motionsyrkande tar upp frågan om ledningen för () och () och två motionsyrkanden behandlar nationella minoritetsspråk. Med anledning av vissa motionsyrkanden med begäran om utredning föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att en utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa sändningstillstånd 2020. Utredningen bör vara blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Finansieringen av public service-bolagens verksamhet Finansieringen av public service-bolagens verksamhet, punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Finansieringen av public service-bolagens verksamhet tillkännager som sin mening vad utskottet anfört om en utredning av tv- och radio-avgiften. Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:112 av (M), 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 13, 2014/15:295 av (M) och 2014/15:1329 av (M) samt 2014/15:387 av (M), 2014/15:666 av (M), 2014/15:814 av (C), 2014/15:1047 av m.fl. (KD, M, C, FP), 2014/15:1252 av (M), 2014/15:1816 av (M) och 2014/15:2522 av (SD). 2014/15:1042 av (SD). 2014/15:23 av (FP) yrkande 7 och 2014/15:480 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S), (M), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 14 motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden . Flertalet av motionsyrkandena handlar om finansieringen av public service-bolagens verksamhet, ett motionsyrkande tar upp frågan om ledningen för () och () och två motionsyrkanden behandlar nationella minoritetsspråk. Radiotjänst i har lämnat information om radio- och tv-avgiften. Radio och tv i allmänhetens tjänst beslutade om radio och tv i allmänhetens tjänst (public service) för tiden t.o.m. (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). I enlighet med riksdagsbeslutet har regeringen utfärdat sändningstillstånd för public service-bolagen, dvs. (), () och (). En mediepolitik för framtiden Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). I direktiven anförs att en utgångspunkt för analysen ska vara de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. Allmänhetens behov av allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig oberoende av bostadsort ska stå i fokus. Med utgångspunkt i analysen ska utredaren lämna förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg. Förslagen bör syfta till att främja möjligheterna för allmänheten att ta del av journalistik som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning, oavsett var i man bor. I det fragmenterade informationssamhället, där den lokala och regionala nyhetsbevakningen är under press som det totala medieutbudet är större än någonsin, blir radio och tv i allmänhetens tjänst oumbärlig. behövs även andra aktörer – i hela landet – som kan bidra med olika perspektiv. Det gäller såväl kommersiella medier som medier som drivs ideellt, exempelvis närradio och icke-kommersiell lokal-tv. Utredaren ska i sin analys beakta det uppdrag som radio och tv i allmänhetens tjänst har. Det ingår inte i utredarens uppdrag att föreslå förändringar i fråga om radio och tv i allmänhetens tjänst för den innevarande tillståndsperioden. Däremot kan utredaren peka på frågeställningar som behöver utredas närmare inför nästa tillståndsperiod. Utredaren ska redovisa den del av uppdraget som avser att analysera behovet av insatser . Uppdraget att föreslå nya mediepolitiska verktyg ska redovisas . Finansieringen av public service-bolagens verksamhet Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att en utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa tillståndsperiod 2020. Därmed bifaller delvis motionsyrkanden med denna inriktning och avslår andra motionsyrkanden. Jämför särskilt yttrande (SD). I motion 2014/15:1047 av m.fl. (KD, M, C, FP) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att ersätta tv-avgiften med en public service-avgift vid sidan om budgeten, via . Motionärerna anför att den tekniska utvecklingen har sprungit ifrån tv-avgiften som funnits och är knuten till en särskild tv-mottagare. går det att se filmer, lyssna på musik och titta på tv via dator, mobiltelefon och surfplatta. Därför bör tv-avgiften ersättas av en teknikneutral public service-avgift som tas in via , men vid sidan av budgeten och med fortsatt starkt oberoende. m.fl. (V) begär i partimotion 20145/15:193 ett tillkännagivande till regeringen om att den bör tillsätta en utredning med syfte att ta fram en ny finansieringsmodell för public service som garanterar både en långsiktigt hållbar finansiering och public services oberoende (yrkande 13). vill ha en bred radio och tv i allmänhetens tjänst med ett utbud för den som vill klara sig utan kommersiella kanaler och dyra abonnemang och ändå få tillgång till information, underhållning och utbildning. Partiet vill ha ett brett uppdrag, en tydlig kunskapslinje och ett vidgat och fördjupat kulturansvar. Utgångspunkten för utredningsuppdraget ska vara en långsiktigt hållbar finansiering och en finansiering som klarar av förändrade mönster för hur allmänheten tar del av public service-bolagens tjänster. I motion 2014/15:112 föreslår (M) att systemet med tv-avgift ska ses över. Motionären anser att ett argument emot tv-avgiften är att även de som inte vill se s.k. public choice-kanaler tvingas att betala en avgift. Vidare är det omöjligt att knyta avgiften till en viss apparat. Samma förslag förs fram av (M) i motion 2014/15:295. I motion 2014/15:387 begär (M) ett tillkännagivande till regeringen om en förändrad finansieringsmodell för public service. Motio- nären pekar på att tv-landskapet har förändrats och att allt mer av utbudet även finns att tillgå via datorer, mobiltelefoner och surfplattor med internetuppkoppling. Motionären vill avskaffa tv-avgiften till förmån för en finansiering via skattsedeln. I motion 2014/15:666 av (M) föreslås att tv-avgiften ska avskaffas och ersättas med en finansiering via skattemedel. Samma yrkande finns också i motion 2014/15:1252 av (M). (M) föreslår i motion 2014/15:1329 att regeringen ska se över möjligheten att avskaffa tv-avgiften och ersätta den med en skatt. Mo-tionären anser att systemet med att medborgarna bidrar till en skattefinansierad public service måste moderniseras. En skatt liknande den modell som Public service-utredningen kom skulle vara att förorda. Också (M) föreslår i motion 2014/15:1816 att regeringen ska avskaffa det nuvarande systemet som finansieringsform för public service-tv. Motionären anser att idén om public service-verksamheten i vissa delar är lovvärd, men att verksamheten bör finansieras precis som övrig offentlig verksamhet. I motion 2014/15:2522 begär (SD) en förändrad finansieringsmodell för public service. Motionären anser att med hänsyn till det moderna medielandskapet är det enda rimliga att avskaffa tv-avgiften till förmån för en finansiering via skattsedeln. Detta innebär också att kontrollapparaten kan avskaffas. (C) föreslår i motion 2014/15:814 att radio- och tv-avgiften avskaffas och ersätts med en public service-avgift på skattsedeln på motsvarande sätt som begravningsavgiften nu påförs i slutskattsedeln. I utredningsbetänkandet Nya villkor för public service (SOU 2012:59) föreslog utredaren en ny form av finansiering av public service-verksamheten. Utredaren föreslog en individuell radio- och tv-avgift som skulle beräknas utifrån den beskattningsbara förvärvsinkomsten och som inte skulle ha någon koppling till innehav av viss teknisk utrustning. skulle få till uppgift att sköta uppbörden och placera medlen på ett räntebärande konto i Riksgälden. Kammarkollegiet skulle få i uppdrag att förvalta kontot och betala ut medlen till programföretagen. skulle besluta om medlen för en hel tillståndsperiod och de årliga besluten i samband med budgetprocessen skulle tas bort. Regeringen gick inte vidare med detta förslag till i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164). I propositionen gjordes bedömningen att det nuvarande radio- och tv-avgiftssystemet borde kvarstå tills vidare. Med anledning av motionerna har generaldirektören för Radiotjänst i (Rikab) lämnat information om radio- och tv-avgifternas utveckling . Antalet radio- och tv-avgifter ökade kraftigt när tillämpningen ändrades så att sändningar över internet kom att omfattas av radio- och tv-avgiften. Efter en dom i som slog fast att enskilda inte kan åläggas avgiftsskyldighet för innehav av datorutrustning med internettuppkoppling har Rikab beslutat att betala tillbaka avgiften till personer som begär det och som har internettuppkoppling men ingen tv-mottagare. Rikab har därefter betalat tillbaka avgifter i storleksordningen 120–. Betalningsviljan är dock god enligt Rikab som redovisade att betalade drygt 3,5 miljoner hushåll radio- och tv-avgift. I en föränderlig värld är det viktigt att värna public services långsiktiga oberoende och finansiering. De tre public service-bolagen bidrar genom sitt journalistiska arbete till bredd i fråga om både det programmässiga innehållet, speglingen av förhållandena i hela landet och den variation som finns i befolkningen. En stark och oberoende public service-verksamhet är därför en viktig del av det svenska medielandskapet och ytterst för vår demokrati. Den nuvarande finansieringsmodellen med radio- och tv-avgift infördes för att garantera public services oberoende och självständighet. Modellen har fungerat väl och betalningsviljan är god. Med anledning av den senaste tidens utveckling och Högsta förvaltningsrättens dom är det viktigt att regeringen aktivt arbetar med finansieringsmodellens utformning. I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst, 2012/13:164, som den förra regeringen lämnade till , talades om behovet av att utreda frågan om radio- och tv-avgiften under innevarande tillståndsperiod. Där står att ”den kontinuerliga utvecklingen av konsumtionsmönster och teknik innebär att regeringen likväl anser att det finns skäl att under den kommande tillståndsperioden tillsätta en särskild utredning, utöver den utredning som avser villkor för sändningstillståndet, avseende en even-tuell ny avgiftsmodell som ska kunna börja gälla 2020.” Utskottet anser därför att en utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa sändningstillstånd. Arbetet ska syfta till att ta fram en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar public services fortsatta oberoende. Utredningen bör vara blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt. Vad utskottet nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör delvis bifalla motionerna 2014/15:112 (M), 2014/15:193 (V) yrkande 13, 2014/15:295 (M) och 2014/15:1329 (M) samt avslå motionerna 2014/15:387 (M), 2014/15:666 (M), 2014/15:814 (C), 2014/15:1047 (KD, M, C, FP), 2014/15:1252 (M), 2014/15:1816 (M) och 2014/15:2522 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår en motion med begäran om en översyn av ledningen för och . I motion 2014/15:1042 begär (SD) att regeringen gör en översyn av ledningen för () och (). Motionären anser att SVT inte klarar att vara opartiska och sakliga. Detta blir särskilt tydligt vid rapportering som gäller . Enligt SVT:s sändningstillstånd så ska företaget bl.a. utöva sändningsrätten ”opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrande- och infor-mationsfrihet ska råda”. Motionären hänvisar till en undersökning av professor vid av vilken det framgår att ”av journalisterna på och sympatiserar med ”. Professor har redovisat sin forskning i boken 1989–2011. Hans slutsats är att det ideologiska avståndet mellan journalister och allmänheten har ökat . Men den växande klyftan beror inte på att journalisterna gått till vänster utan att väljare och folkvalda gått till höger, enligt . Det parti som flest journalister sympatiserar med är . Också sympatierna för ligger högre än för befolkningen i genomsnitt. diskuterar också vilken betydelse partisympatierna har för yrkesutövningen. Han anser att forskningen, kraftigt förenklat, inte ger något entydigt svar på frågan vilket självständigt inflytande partisympatierna har på den journalistiska slutprodukten. ”Svaret är komplicerat, men mot bakgrund av den forskning som existerar inom området talar mycket för att den enskilde journalistens partipolitiska åsikter påverkar nyhetsrapporteringen i begränsad omfattning i förhållande till andra, viktigare faktorer”; enligt (se s. 226 i boken för närmare information). Han redovisar även att arbetsledare och redaktionschefer är något mer representativa för allmänheten eftersom andelen moderater är högre och andelen vänsterpartister lägre. ägs SR, SVT och () av en förvaltningsstiftelse. Ändringen av ägandeformen gjordes när delar av den tidigare ägarkretsen – folkrörelserna, näringslivet och dagspressen – inte ville kvarstå som ägare (prop. 1992/93:236 s. 15, bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). Stiftelsen ska främja självständigheten hos de tre public service-bolagen. En viktig del i denna uppgift är att utse styrelserna i företagen. utsågs ordförandena av regeringen, men ligger denna uppgift på ägarstiftelsen (prop. 2008/09:195 s. 61, bet. 2009/10 KrU3, rskr. 2009/10:61). har 13 ledamöter som utses av regeringen på förslag av partier. Eftersom styrelsen ska arbeta långsiktigt bör dess sammansättning inte påverkas av regeringsskiften. Året efter ett riksdagsval utses ordföranden och 6 ledamöter. Ordföranden utses och ledamöterna . gäller att alla riksdagspartier ska vara representerade i styrelsen. Stiftelsens uppgift är att vara en buffert mellan statsmakterna och public service-bolagen. har ingen roll i tilldelningen av pengar till public service-bolagen och beslutar inte heller om företagets organisation eller verksamhetens inriktning. Stiftelsen utser ordföranden och samtliga övriga ledamöter i public service-bolagens styrelser, med undantag för arbetstagarledamöterna, och ansvarar för företagens bolagsordningar. Styrelserna i public service-bolagen fattar beslut om verksamhetens allmänna inriktning men inte om programmens innehåll eller om nyhetsvärdering. Styrelsernas uppgifter enligt aktiebolagslagen är att tillsätta vd, lägga fast strategier, godkänna organisationerna och att följa upp ledningens förvaltning. Utskottet anser det angeläget att fortsatt värna självständigheten hos public service-bolagen. Bolagens uppdrag beskrivs i sändningstillstånd och anslagsvillkor men styrs även av yttrandefrihetsgrundlagen och radio- och tv-lagen (2010:696). och tv vid Myndigheten för radio och tv har i uppdrag att , i efterhand, granska om public service-bolagen uppfyller sina uppdrag enligt villkoren i sändningstillstånd, anslagsvillkor och andra beslut av regeringen. Den här konstruktionen ger public service-bolagen en självständig ställning, oberoende och skyddad från påtryckningar, bl.a. i en av de viktigaste uppgifterna, nämligen att ”... granska myndigheter, organisa-tioner och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna ...”. Mo-tion 2014/15:1042 (SD) avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om tv-program på minoritetsspråk med hänvisning till det uppdrag som public service-bolagen har att spegla minoriteternas kultur och samhällsliv samt att se till att ökningen av utbudet av program för de nationella minoriteterna blir betydande och märkbart för publiken. I motion 2014/15:23 begär (FP) ett tillkännagivande till regeringen om nationella minoriteter och kulturutbud (yrkande 7). Motionären anser att public service-verksamheten är av stor betydelse för att hålla minoritetsspråken levande, för revitalisering av språk och för att lyfta fram kulturfrågor. Motionären anser att det behövs åtgärder för att säkerställa att resurser och utrymme avsätts för sändningar på nationella minoritetsspråk. Program riktade till barn och unga är särskilt betydelsefulla. Utbudet är begränsat och tillgängligheten är därmed viktig att beakta. I motion 2014/15:480 föreslår (S) ett tillkännagivande till regeringen om tv-program på minoritetsspråk för de folkgrupper som inte har ett eget land. Motionären lyfter särskilt fram assyrierna/syrianerna. Han anser att det skulle öka demokratin i och ge fler människor möjlighet att ta del av den svenska kulturen, men också sin ursprungskultur. Som redovisats ovan beslutade om villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst (public service) för tiden t.o.m. (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). I propositionen föreslog den dåvarande regeringen att det skulle tydliggöras att programutbudet ska spegla hela landets mångfald och därmed också språkliga och etniska minoritetsgruppers intressen och kultur. Mot denna bakgrund föreslogs att villkoren i sändningstillstånden om att programutbudet ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen skulle renodlas till villkor om utbudet på de nationella minoritetsspråken, teckenspråk och andra minoritetsspråk. Syftet med ändringen var inte att sänka public service-bolagens ambi-tioner att spegla minoriteternas kultur och samhällsliv, utan att ansvaret för att skydda och främja minoritetsspråk och teckenspråk skulle framgå tydligare i public service-bolagens uppdrag, i linje med språklagens (2009:600) syfte. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och underströk vid sin behandling att public service-bolagen har den grundläggande uppgiften att se till hela publikens behov och intressen. Utskottet välkomnade därför regeringens förslag om att bredda speglingsuppdraget så att det klart framgår att programutbudet ska spegla förhållandena i hela landet och den variation som finns i befolkningen, och att programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Mot bakgrund av det breddade uppdraget att spegla mångfalden och den variation som finns i befolkningen ansåg utskottet att det var naturligt att minoritetsspråksuppdraget skulle renodlas. Det allmänna har enligt språklagen ett särskilt ansvar att skydda och främja de nationella minoritetsspråken och teckenspråket. Utskottet såg därmed positivt på den skärpning som det innebar att fastslå att alla public service-bolags utbud på de nationella minoritetsspråken, och SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk, ska öka jämfört med nivå. Utskottet ansåg också att ökningen ska vara betydande och märkbar men hade inget att invända mot att behålla möjligheten till flexibilitet genom att ökningen ska gälla samlat för de nationella minoritetsspråken och teckenspråk. Förutsättningen var att regeringen noga följer hur minoritetsspråksutbudet samlat och hos respektive programföretag utvecklas . Utskottet delade vidare regeringens uppfattning att samtliga public service-bolag även bör erbjuda ett utbud på andra minoritetsspråk. Andra minoritetsspråk har inte motsvarande skydd som de nationella minoritetsspråken och teckenspråk, men målet för mediepolitiken är bl.a. att stödja yttrandefrihet och mångfald. För dem som inte helt behärskar svenska är det av demokratisk betydelse att kunna ta del av den pågående samhällsdebatten. Det borde vara public service-bolagens ansvar att i dialog med representanter för olika språkgrupper analysera vilka behov som finns och bedöma företagens möjligheter att tillgodose dessa. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avser att noga följa att ökningen av utbudet, såväl totalt som för barn och unga, blir betydande och märkbar för publiken. Utskottet kan konstatera att av public service-redovisningarna framgår att SVT har ökat sina sändningar på minoritetsspråk 2013 2014. Utbudet riktat till barn och unga har ökat i samtliga språk utom i meänkieli där nivån är densamma som 2013. Utöver utbudet på nationella minoritetsspråk har SVT sänt program på 40 olika språk . Även UR har ökat antalet sändningstimmar av nationella minoritetsspråksprogram i såväl radio som tv . Ökningen i total sändningsvolym per språkområde uppgår till mellan , även om sändningsvolymen som en andel av den totala sändningsvolymen är relativt blygsam. UR har däremot inte lyckats höja sändningsvolymen för svenskt teckenspråk. SR redovisar att utbudet, jämfört med , varken ökat eller minskat på totalen för något av de fyra nationella minoritetsspråken (samiska, finska, meänkieli och chib). SR hänvisar till att i enlighet med överenskommelsen för utbudet på minoritetsspråk har både SVT och UR ökat utbudet på flera språk 2014, vilket sammantaget gett något ökning på vart och ett av de fyra prioriterade språken. SR redovisade vidare att 2014 hade Radio FM-sändningar på arabiska, kurdiska, persiska, somaliska och engelska fokus på valet. Redaktionen var, enlig SR:s redovisning, den enda medieaktören som bevakade alla valen och publicerade information på så många språk. Med det ovan anförda avstyrks motionerna 2014/15:23 (FP) yrkande 7 och 2014/15:480 (S). Finansieringen av public service-bolagens verksamhet, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: välkomnar en översyn av finansieringsformen för public service, då det finns behov av en moderniserad och långsiktigt trygg, solidariskt finansierad och teknikneutral finansieringsform för public service. En parlamentarisk utredning kan vara ett steg i att komma vidare i frågan. Däremot anser vi utskottets förslag till tillkännagivande, samt utskottets ställningstagande under punkt 1, något vagt och i behov av komplettering. Följande måste påpekas. Det bör poängteras att utredningen villkor för public service, SOU 2012:59, under föregående mandatperiod utrett och redovisat ett förslag till en långsiktigt trygg finansieringsmodell. Utredningen utgör en solid grund för att ytterligare se över frågan med målet att införa en långsiktigt hållbar, solidariskt finansierad och teknikneutral finansieringsform. Det bör också i ett tidigt skede förtydligas vad den nya utredningen ska se över som ej tidigare utretts, så att den kommande utredningen får tydliga direktiv och kompletterar tidigare utredning. Vidare bör regeringen efter tillkännagivandet återkomma med en tidsplan som säkerställer att utredningen tillsätts i mycket god tid till 2020, förslagsvis . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:23 av (FP): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella minoriteter och kulturutbud. 2014/15:112 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att systemet med tv-avgift bör ses över. 2014/15:193 av m.fl. (V): 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med syfte att ta fram en ny finansieringsmodell för public service som garanterar både en långsiktigt hållbar finansiering och public service oberoende. 2014/15:295 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska se över möjligheten att avskaffa tv-licensen. 2014/15:387 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändrad finansieringsmodell för public service. 2014/15:480 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tv-program på minoritetsspråk. 2014/15:666 av (M):