bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — I detta arbete är förebyggande insatser centralt. Att påverka våldsutövarnas attityder och även i fortsättningen sträva mot jämställdhet är grundläggande i arbetet. Det är också viktigt att samhället säkerställer att våldsutsatta får det skydd och stöd som de behöver. Ökat fokus bör också läggas på uppföljning och utvärdering inom området. Regeringen pekar vidare på (s. 22) att den som mot sin vilja blir utsatt för sexuella handlingar ofta drabbas av långvariga negativa konsekvenser. För regeringen är det därför högt prioriterat att motverka sexualbrott. Det är också en viktig del i arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Regeringen anser att det finns behov av att stärka rättsväsendets insatser när det gäller dessa brott. Ökad uppklaring av våldtäkter är därför ett av regeringens särskilt utpekade jämställdhetsmål. Slutligen framgår av propositionen (s. 40) att såväl polisen som har fortsatt sitt arbete med att utveckla hanteringen av mängdbrott. Vid inleddes två försöksverksamheter på området. Hanteringen av bötesbrott på trafikområdet har koncentrerats till två orter: och . Denna verksamhet permanentades . Inom hanteras en majoritet av mängd-brottsärendena på en av länets fem kammare. Här kan även nämnas att regeringen, som anförts tidigare, har som ambition att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete i hela landet. Arbetet ska bedrivas på såväl lokal och regional som nationell nivå. Frågor om prioritering av olika slags brottslighet behandlas i ett flertal motioner. I motion 2015/16:2256 av (KD) yrkande 1 begärs att arbetet mot människohandelsbrott ska prioriteras. I motion 2015/16:48 av (M) efterfrågas en översyn av hur övergrepp i rättssak ska kunna bekämpas effektivare. I motion 2015/16:2207 av m.fl. (S) begärs att arbetet med hot och kränkningar på nätet ska prioriteras. I motion 2015/16:2720 av (M) yrkandena 2 och 3 efterfrågas att brott som begåtts av djurrättsaktivister ska prioriteras på olika sätt. I yrkande 4 anförs att tillkännagivande om brott som begås djurrättsaktivister ska genomföras i enlighet med motionens intentioner om att utveckla samhällets skydd för näringsidkare och forskare. I yrkande 5 begärs att regeringen skyndsamt ska återkomma med konkreta lagförslag i de delar det krävs enligt tidigare fattat tillkännagivande. Att sådan brottslighet ska prioriteras begärs även i motion 2015/16:2079 av m.fl. (SD) yrkande 1. I motion 2015/16:2960 av . (M) begärs att den nya på en nationell nivå ska ta till vara erfarenheterna från de tidigare regionala djurskyddsgrupperna för att hitta vägar att prioritera arbetet mot brott där djur far illa. I motion 2015/16:1491 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att polis och åklagare bör avsätta särskilda resurser för att utreda patentintrång. I motion 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 14 anförs att rättssamhället måste bekämpa attacker och hot mot utsatta EU-medborgare och att polisens arbete mot hatbrott bör fortsätta att stärkas. I motion 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 8 anförs att polisens roll i arbetet med att bekämpa hatbrott måste stärkas. I motion 2015/16:1874 av (S) pekas på behovet av att se över möjligheten till nya åtgärder mot snatteri. I motion 2015/16:2306 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4 anförs att narkotikahandeln måste bekämpas som ett led i arbetet mot grov organiserad brottslighet. Motionärerna pekar på att det är viktigt att svensk polis ligger i framkant i arbetet mot narkotikan. I takt med att fler droger säljs över internet är det avgörande att polisen har den kunskap som behövs för att stävja detta. I motion 2015/16:2326 av (M) efterfrågas en kartläggning av problemet med oseriösa s.k. asfaltläggare och att denna brottslighet ska prioriteras av polisen. I motion 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att de s.k. mängdbrotten som begås av internationella kriminella nätverk ska ses som en helhet och prioriteras av polisen. I motion 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 6 pekas på behovet av tillräckliga resurser till polisen för att genomföra nykterhetskontroller och beivra överträdelser. Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om att olika typer av brott ska prioriteras. Vid fjolårets behandling av motionerna under detta avsnitt i budgetbetänkandet (bet. 2014/15:JuU1) föreslog utskottet två tillkännagivanden till regeringen. Det ena tillkännagivande avsåg att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras. Utskottet anförde följande: Det finns ett behov av att prioritera kampen mot bostadsinbrott. bedöms ett bostadsinbrott i regel som grov stöld och påföljden blir ofta villkorlig dom och böter. Eftersom inbrott i bostaden innebär en stor integritetskränkning för den som drabbas finns det anledning att se allvarligare på denna typ av brottslighet än vad som är fallet . Som anförs i partimotion 2014/15:1904 av m.fl. (KD) yrkande 5 bör straffet för bostadsbrott skärpas genom att man inför en ny brottsrubricering, inbrottsstöld, med en högre straffskala än den som gäller för grov stöld. Detta skulle medföra att fler tvingas avtjäna fängelsestraff för inbrott än vad som är fallet . Utskottet anser att arbetet mot bostadsinbrott, inte minst mot bakgrund av den stora integritetskränkning som dessa brott innebär, måste prioriteras. Utskottet föreslog därför ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet mot bostadsinbrott skulle prioriteras. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Det andra tillkännagivande avsåg brott som begås av djurrättsaktivister. Utskottet anförde följande: Trots att de som är verksamma inom den svenska jordbruksnäringen följer de regler och krav som ställs på verksamheten, finns det aktivister som har bestämt sig för att dessa djurägare agerar fel bara för att de har hand om djur. Dessa s.k. djurrättsaktivister använder sig ofta av olika former av brott, både mot egendom och person, för att få uppmärksamhet för sina ståndpunkter. Förutom att detta leder till stora kostnader för dem som är verksamma inom t.ex. pälsindustrin blir dessutom allt fler tveksamma till att fortsätta med sin verksamhet. Även forskare som genomför djurförsök utsätts för brott av djurrättsaktivister, trots att dessa djurförsök genomförs först efter en noggrann kontroll från samhället via de djurförsöksetiska nämnder som godkänner försöken. Utöver de ekonomiska skadorna riskerar dessa angrepp även att försena angelägen forskning om olika allvarliga sjukdomar. Rättsväsendet måste enligt utskottets mening prioritera arbetet mot denna brottslighet i betydligt högre grad än vad som görs samt överväga vilka möjligheter som finns att erbjuda ett bättre skydd för dem som utsätts för hot, skadegörelse och annan typ av brottslighet av djurrättsaktivister. Utskottet föreslog därför ett tillkännagivande om att regeringen skulle prioritera arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Enligt information från bereds tillkännagivandet i . Utskottet har inte någon invändning mot det som regeringen anför i propositionen om olika brottstyper och betydelsen av att de nämnda brotten på olika sätt uppmärksammas särskilt. Som regeringen anför i budgetpropositionen måste t.ex. bekämpningen av terrorism ständigt vara en högt prioriterad fråga eftersom terrorism är ett hot mot vår säkerhet och våra grundläggande fri- och rättigheter. Den senaste tidens terroristattentat, bl.a. i , har gjort detta än tydligare. Av propositionen framgår att regeringen prioriterar arbetet mot flera av de brottstyper som motionärerna efterfrågar. Således anför regeringen att rättsväsendet behöver ägna uppmärksamhet åt utvecklingen när det gäller människohandel, att man lyft fram arbetet med att stärka rättsväsendets förmåga att ingripa mot hot och kränkningar på internet och att det är högt prioriterat att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten. Brott som begås inom ramen för den senare är bl.a. narkotikabrott och vapenbrott. Även arbetet mot hatbrott lyfts fram som en prioriterad fråga. Utskottet har förståelse för önskemålen i motionerna 2015/16:2079 (SD) yrkande 1, 2015/16:2720 yrkandena 2–5 och 2015/16:2960 (M) om ett bättre skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning mot brott som begås av s.k. djurrättsaktivister. Utskottet vill dock peka på att , som redovisats ovan, vid förra årets behandling av budgetbetänkandet gjorde ett tillkännagivande om att regeringen skulle prioritera arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister. Att vissa brottstyper ska ägnas särskild uppmärksamhet innebär inte att arbetet mot annan brottslighet ska läggas åt sidan. Vilken sorts insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör enligt utskottet avgöras vid och inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Utskottet föreslår sammanfattningsvis att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att öka polisens tillgänglighet att öka polisens närvaro på internet att vittnen ska få information om möjligheter till olika former av vittnesstöd att förbättra brottsutredningen, uppföljningen och återkopplingen till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. avslår ett flertal motioner om bemötandefrågor och andra kompetenshöjande åtgärder inom rättsväsendets myndigheter. Jämför reservationerna 22 (M), 23 (M), 24 (KD), 25 (S, MP, V), 26 (M, C, L, KD), 27 (S, MP, V), 28 (V), 29 (KD), 30 (S, MP, V), 31 (L), 32 (S, MP, V), 33 (M, C, L, KD), 34 (M), 35 (M, C, L, KD), 36 (M, KD), 37 (KD), 38 (SD) och 39 (M, C, L, KD). Regeringen anför (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4 s. 14) att man ställer höga krav på att verksamheten inom rättsväsendet ska baseras på kunskap. Det är därför angeläget att medarbetarnas kompetens och kunskap tas till vara och utgör en central del av utvecklingsarbetet. ombildades , och de 21 polismyndigheterna till en nationell myndighet: . Regeringen anför (s. 15) att syftet med reformen är att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete genom tydligare ledning och styrning, ökad flexibilitet, större enhetlighet och starkare lokal förankring. som vissa funktioner måste centraliseras i den nya är ett av regeringens mål med reformen att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Lokalpolisområdena utgör kärnan i den nya myndigheten och ska stärka samverkan med lokalsamhället bl.a. genom en fortsatt utveckling av lokala samverkansöverenskommelser. Regeringen anför (s. 43) att den nya organisationen för polisen kommer att ge bättre förutsättningar för en likvärdig och effektiv brottsutredningsverksamhet. Det är angeläget att de utvecklingsbehov som identifierats under ombildningsprocessen också leder till konkreta åtgärder och förbättringar. Genom ombildningen av polisen skapas ett unikt tillfälle att åstadkomma utveckling och förändring. Det tillfället måste tas till vara och arbetet för att säkerställa kompetens och effektivitet i utredningsverksamheten behöver prioriteras högt. Som framgår ovan är arbetet med att motverka hatbrott en prioriterad fråga. mottog regeringen redovisning av hur myndigheten avser att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. Av den framgår bl.a. att det i de tre storstadsregionerna ska finnas särskilda hatbrottsgrupper och att övriga fyra polisregioner ska säkerställa att de har motsvarande förmåga. Regeringen anför (s. 23) att den satsning som presenterat är ett steg i rätt riktning och i och med den nya nationella myndigheten har förutsättningar att genomföras på ett kraftfullt och samordnat sätt. Regeringen följer noga arbetet och kommer även att följa upp att satsningen får avsedd effekt. Åtgärder mot hatbrott kommer även att ingå i den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet som regeringen kommer att ta fram (se utg.omr. 13 Integration och jämställdhet, avsnitt 4). Det kan finnas behov av ytterligare åtgärder för att minska hatbrotten i . Regeringen anför (s. 22) att man prioriterar arbetet med att motverka sexualbrott högt. Det är också en viktig del i arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Regeringen anser att det finns behov av att stärka rättsväsendets insatser när det gäller dessa brott. Ökad uppklaring av våldtäkter är därför ett av regeringens särskilt utpekade jämställdhetsmål. För att uppnå detta är det angeläget med fortsatta insatser för att förbättra såväl arbetssätt som bemötande (s. 22). verksamhet präglades av den organisationsförändring som innebar att myndigheten från fick ett nationellt ansvar för de ärenden som myndigheten handlägger enligt sin instruktion (s. 39). Mot bakgrund av utvidgade ansvar för bekämpningen av ekonomisk brottslighet bedrev myndigheten ett omfattande utvecklingsarbete i fråga om styrning och kontroll. Dessutom har myndigheten utvecklat formerna för arbetet med utredning och lagföring i syfte att förbättra kvaliteten och effektiviteten (s. 41). För att förbättra arbetet med att återta brottsvinster tog , , , , och fram en strategi för hur det gemensamma samverkansarbetet ska genomföras de kommande tre åren (s. 41). En utredare har sett över myndigheternas tillämpning av möjligheten att komma åt kriminellas brottsvinster genom att i vissa fall förverka brottsvinster från annan brottslig verksamhet än den som den tilltalade döms för (s.k. utvidgat förverkande), en möjlighet som har stärkts . Utredarens förslag har remitterats och bereds inom (s. 20). Regeringen anför (s. 55 f.) att det genomfördes ett antal utbildningsinsatser för att bibehålla och utveckla kompetensen hos rättsväsendets anställda. Rättsväsendets myndigheter ska arbeta strategiskt med kompetensförsörjning för att säkerställa att de har den kompetens som krävs för att klara nuvarande och framtida uppgifter. Regeringens sammantagna bedömning (s. 56) är att rättsväsendets myndigheter bedriver ett aktivt kompetensförsörjningsarbete. Det är angeläget att myndigheternas strategiska kompetensförsörjning även i fortsättningen utvecklas för att kunna möta framtida utmaningar. Regeringen anför (s. 21) att rättssystemet i stor utsträckning är beroende av att de som drabbas av brott har förtroende för rättsväsendet så att de anmäler brotten och medverkar i utredningarna. För att de drabbade ska kunna känna sig trygga att berätta vad de har varit med om och orka fullfölja rättsprocessen är det centralt att rättsväsendets myndigheter bemöter de drabbade med professionalism och empati. Brå har i uppdrag att studera målsägandes medverkan i rättsprocessen med fokus på hur denna kan öka för att förbättra förutsättningarna att nå framgång i rättsprocessen. Uppdraget ska redovisas . Personer som har svårt att ta till vara sina rättigheter kan vara särskilt sårbara om de utsätts för brott. Det kan t.ex. handla om unga eller äldre personer, personer med funktionsnedsättning och personer som inte behärskar svenska. Det är viktigt att rättsväsendets myndigheter har kunskap om vissa särskilda gruppers sårbarhet och behov samt att myndigheternas åtgärder utgår från och anpassas till detta. Regeringens mål är att skadeverkningarna av brott ska minska och att verksamheten till stöd för brottsoffer bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt med hög kvalitet. Den som drabbats av brott ska få adekvat information och ett gott bemötande från rättsväsendets myndigheter (s. 49). Regeringen anför (s. 50) att många av de anställda inom rättsväsendets myndigheter på ett eller annat sätt kommer i kontakt med personer som har drabbats av brott. Myndigheterna och dess personal behöver därför kunna bemöta brottsdrabbade på ett professionellt sätt, ge dem relevant information och hjälpa dem att få kontakt med andra aktörer, t.ex. det civila samhällets organisationer. Det har tagits många initiativ inom rättsväsendet för att vidareutveckla och förbättra stödet till dem som drabbas av brott, inte minst våldsutsatta kvinnor och barn (s. 50). Regeringen anser att målet för verksamheten till stöd för brottsutsatta delvis har uppnåtts. Regeringen anför också (s. 54) att både Nationella trygghetsundersökningen (NTU) och polisens egen brottsofferundersökning visar att brottsutsatta i många delar är nöjda med sina kontakter med polisen. Det finns dock utrymme att förbättra arbetet ytterligare. Trots att polisen har utvecklat sin information till brottsdrabbade visar de båda undersökningarna att det är ett område där det finns mer att göra. Kontakterna mellan polis och brottsoffer då brottet utreds skulle exempelvis kunna utvecklas ytterligare. har de brottsdrabbade som uppger att de har mycket eller ganska positiva erfarenheter av åklagare respektive är mycket eller ganska nöjda med bemötande i domstol minskat något. Mot bakgrund av detta finns det också i fortsättningen anledning att utveckla arbetet med bemötandefrågorna. Ett antal motioner lyfter fram åtgärder för att öka kompetensen på olika områden inom rättsväsendets myndigheter. Även frågor om att öka kompetensen hos olika företrädare för myndigheterna lyfts fram, liksom frågor om att myndigheterna och dess företrädare bättre ska kunna bemöta och lämna information till dem som i olika sammanhang kommer i kontakt med myndigheterna. I motion 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att myndigheter inom rättsväsendet använder ett språk som var och en förstår. I samma motion (yrkande 5) anförs att myndigheterna har ett ansvar för att bidra till att sprida kunskap om skälen för rättssäkra processer. I motion 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 10 begärs att man ska genomföra ett kunskapslyft för de yrkesgrupper som kommer i kontakt med unga brottsoffer. I motion 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 begärs att man ska öka polisens tillgänglighet samt kommunikations- och informationsvägar för att myndigheten ska vara tillgänglig för allmänheten i större utsträckning än . I partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att man löpande ska utvärdera de lokala medborgarlöften som polisen gett. I motion 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 anförs att polisens närvaro på internet bör ökas. Motionärerna anför att när brottsligheten flyttar ut på internet måste polisen flytta efter. I motion 2015/16:2674 av (M) yrkande 5 begärs att polisen efter genomförd kvalitetsprövning ska kunna leva upp till en kontaktgaranti. I motion 2015/16:792 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärka fortbildningsinsatserna av rättstillämpare i syfte att säkerställa att brottsoffer bemöts på ett respektfullt, professionellt och icke-diskriminerande sätt. I motion 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 8 begärs att polisens arbetssätt ska utvecklas när det gäller den brottsofferstödjande verksamheten. Motionärerna nämner det brottsofferstödjande arbetet vid polisen i som föredöme och anför att det bl.a. handlar om att utveckla samverkansformer, finna rutiner, bedriva utbildning samt genomföra kartläggningar och utvärderingar. I samma motion yrkande 12 begärs att polisen efter anmälan om brott ska ringa upp brottsoffret för återkoppling. I motion 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att man betonar vikten av att en utredning görs efter det att en anmälan om brott kommit till polisen och att det sker en återkoppling till anmälaren om de insatser som polisen vidtagit med anledning av anmälan. I motion 2015/16:2646 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att man ska betona vikten av noggrannare uppföljning och återkoppling till brottsoffer efter det att ett brott anmälts. I motion 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs att man ska se över möjligheterna för polisen att ge brottsoffer mer information om hanteringen av anmälda brott. Syftet är att öka förtroendet för de rättsvårdande myndigheterna. I partimotion 2015/16:1481 av m.fl. (FP) yrkande 1 begärs att barn i rättsprocesser och utredningar ska mötas av personer med särskild barnkompetens. I samma motion (yrkande 2) begärs att den som hör eller förhör barn ska ha särskild utbildning för detta. I motion 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs att vittnen ska få information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd. I motion 2015/16:2695 av Skånberg (KD) begärs att tingsrätter alltid ska kunna erbjuda vittnesstöd och vittnesstödsrum. I motion 2015/16:1488 av och (båda M) yrkande 2 begärs att rättsväsendets arbete förbättras när det gäller arbetet med att bemöta och stötta ingripare och vittnen. I motion 2015/16:558 av (S) begärs att kompetensen ska höjas hos dem som utreder eller dömer i ärenden om sexualbrott. I motion 2015/16:836 av m.fl. (S) begärs att man ska vidta lämpliga åtgärder för att intensifiera utbildning av rättsväsendets personal, främst domare, i frågor om sexuella övergrepp på barn. I partimotion av m.fl. (M) 2015/16:3072 yrkande 24 begärs att rättsväsendets och allmänhetens kunskap om hatbrott måste förbättras samt att rättsväsendets förmåga att beivra sådana brott måste höjas. I partimotion 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 11 begärs att rättsväsendets insatser mot hatbrott ska förbättras. Motionärerna anför bl.a. att särskilda utbildningsinsatser behöver göras för att stärka hbt-kompetensen inom hela rättsväsendet och att den nya nationella polismyndigheten fortsätter arbetet med att stärka den nationella utredningskompetensen kring hatbrott. I motion 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs att polisen ska utveckla sin förmåga att arbeta mot narkotikabrott även på internet. I motion 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 begärs att man bör öka kunskapen om den it-relaterade brottsligheten i hela rättskedjan. I partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 11 begärs att man ska öka kunskapen om den it-relaterade brottsligheten genom hela rättssystemet. Även i motion 2015/16:2684 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3 begärs att it-kompetensen inom rättsväsendet ska höjas. I yrkande 4 samma motion begärs att kunskapen om personuppgiftslagen inom den brottsutredande verksamheten ska ökas. Motionärerna anför att om dagens lagstiftning är tandlös måste en skärpning göras. I motion 2015/16:2586 av Finn och (båda M) begärs att man ska se över möjligheten att göra särskilda utbildningsinsatser för polisen i syfte att öka antalet anställda som har kompetens att genomföra de ofta komplicerade utredningar som krävs för att pengar som genererats genom brott ska kunna spåras och säkras. Motionärerna anför att detta bör göras med bl.a. yrkesgruppsintegrerande arbetsformer som förebild. I motion 2015/16:2005 av och (båda SD) begärs att en nationell djurskyddspolis ska inrättas. Samma yrkande framförs i motion 2015/16:2866 av m.fl. (SD) yrkande 5 och i motion 2015/16:3108 av (SD) yrkande 2. I motion 2015/16:2751 av (SD) yrkande 2 begärs att det i hela landet ska finnas djurpolis för att hantera orosanmälningar och andra brott mot djur. I motion 2015/16:3108 av (SD) yrkande 3 begärs att djurskyddspolisen ska samordnas centralt för att effektivisera arbetet och ansvara för vidare utbildning inom djurskyddsområdet. I motion 2015/16:1832 av (M) begärs att djurskyddspoliser även i fortsättningen ska finnas i polisens organisation samt att brott som djurplågeri ska hanteras korrekt och lika i hela landet. I motion 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7 begärs att polisen ska få tillgång till den expertkompetens som behövs för att utreda miljöbrott. Motionärerna anför att de civila utredarna med specialkompetens bör kunna användas på ett mer effektivt sätt. Inom rättsväsendets myndigheter har det vidtagits ett flertal åtgärder för att bl.a. höja kompetensen inom olika områden och för att förbättra bemötandet av brottsoffer och andra som kommer i kontakt med myndigheterna. En särskild utredare ska analysera effektiviteten i rättskedjan och hur rättskedjeperspektivet kan utvecklas och förstärkas (dir. 2014:60).