bet · H301AU1 · 2015-11-26 00:00:00 — Vidare föreslås i motion 2015/16:3214 att differentierade schabloner för mottagande av ensamkommande barn ska införas för att öka kostnadseffektiviteten, förenkla regelverket och minska den administrativa bördan för kommunerna (yrkande 4). Motsvarande förslag finns i motion 2015/16:2489 av m.fl. (yrkande 3). 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget är enligt motionsförslaget högre än regeringens förslag. är kritiska till att regeringen avskaffar jobbstimulansen, dvs. att en person kan få etableringsersättning som hon eller han har ett arbete med lön inom etableringsplanen. I stället föreslår en förstärkt jobbstimulans innebärande att tiden utökas från till (yrkande 3). Liknande förslag om jobbstimulans presenteras i motion 2015/16:3241 av m.fl. (yrkande 38) och i motion 2015/16:2277 av m.fl. (yrkande 5). 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare: Förslaget i motionen innebär att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: I motion 2015/16:3214 föreslås att satsningen på kvinnors arbetsmiljö ska förlängas, varför avsätts för detta ändamål (yrkande 5). Liknande förslag framförs i motion 2015/16:3225 av m.fl. (yrkande 9) och i motion 2015/16:2276 av m.fl. (yrkande 5). I motion 2015/16:2237 av m.fl. föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 13 som sammanlagt understiger regeringens förslag med 10 . Förslaget innebär att anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande är avsevärt mycket lägre än regeringens förslag och att fyra anslag tas bort. En sammanställning som visar hur motionsförslaget avviker från regeringens förslag finns i bilaga 3. anför i motionen att partiet har påtalat brister i de områden som utgiftsområde 13 omfattar. bygger i stället sin politik på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommer till också förväntas och ges möjlighet att bli en del av samhället. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas enligt förslag med 2 i förhållande till regeringens förslag. Detta är i paritet med de minskade mottagningsnivåer som följer av politik på det migrationsrättsliga området. föreslår vidare att anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare, 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare och 1:5 Hemutrustningslån tas bort i sin helhet. Förslag om att avskaffa hemutrustningslån framförs också i motion 2015/16:1304 av . vill även avskaffa anslaget 2:1 eftersom partiet anser att myndigheten fungerat bristfälligt och bidragit till rättsosäkerhet. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder står kvar oförändrat med avsikt att fokusera anslagets användning till jourverksamhet för att hjälpa de som utsatts för våld i nära relationer samt hedersrelaterat våld och förtryck. Liknande förslag framförs i motion 2015/16:2813 av m.fl. (yrkandena 14, 15 och 18) samt av m.fl. i motion 2015/16:3099 (yrkande 5). Förslaget i motion 2015/16:3177 av m.fl. om anslagen inom utgiftsområde 13 innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med . förslag innebär att sju anslag inom utgiftsområdet bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit enligt nedan. En sammanställning som visar hur motionsförslaget avviker från regeringens förslag finns i bilaga 3. Den närmare motiveringen av anslagsanvisning framgår av partiets budgetmotion 2015/16:3223 av m.fl. 1:1 Integrationsåtgärder: Anslaget ska enligt förslaget utökas med . 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Förslaget i motionen innebär att anslaget minskas med . 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget höjs enligt motionsförslaget med . 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare: Anslaget föreslås minskas med . 2:1 : föreslår att detta anslag minskas med . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget föreslås bli lägre än i regeringsförslaget. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Motionärerna föreslår att anslaget minskas med . Liberalerna anför i motion 2015/16:3142 av m.fl. att det för utgiftsområde 13 krävs viktiga och brådskande reformer för att ge människor verkliga möjligheter att komma in i det svenska samhället, bl.a. genom snabbare etableringsinsatser och i anläggningsboenden. Liberalerna framhåller att alla ska ha samma möjlighet att nå sin fulla potential utan att hållas tillbaka av fördomar och diskriminering. Det liberala jämställdhetsuppdraget tar sikte på kvinnors och mäns lika rätt till frihet, ansvar och makt. I motionen föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 13 som sammanlagt är lägre än regeringens förslag. Förslaget innebär ändringar av fyra av anslagen inom utgiftsområdet i förhållande till regeringens förslag. I bilaga 3 finns en sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag. 1:1 Integrationsåtgärder: I motionen anges att det civila samhället även bör ha möjlighet att ansöka om statliga medel för att främja nyanlända invandrares etablering. Liknande förslag framförs i motion 2015/16:2782 av m.fl. (yrkande 16). 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget föreslås minskas med i förhållande till regeringsförslaget. Besparingen förklaras med att Liberalerna vill se ett system som innehåller både ett reformerat prestationsbaserat stöd till kommunerna och en höjd schablonersättning per nyanländ invandrare. Liknande förslag framförs i motion 2015/16:2782 av m.fl. (yrkande 5). 2:1 : Anslaget föreslås minskas med i förhållande till regeringens förslag. Partiet anser att det är viktigt att säkerställa att DO:s verksamhet bedrivs rättssäkert och effektivt, samt att fler individer som utsätts för diskriminering kan få upprättelse. För att möjliggöra finansiering av andra prioriterade reformer avvisar partiet emellertid regeringens höjning av anslaget. 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget höjs med enligt motionsförslaget. Partiet framhåller vikten av att arbetet med hbtq-strategin fortsätter men avvisar regeringens förslag till höjning av anslaget för att finansiera andra satsningar i partiets budgetmotion. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ska enligt förslaget utökas med . Medlen ska användas till att skapa reella förutsättningar att fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering inom den offentliga sektorn och öka kraften i det statliga jämställdhetsarbetet. Utgiftsområde 13 behandlas i motion 2015/16:2018 av m.fl. framför att utgångspunkten för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar att kunna ta ansvar för sitt eget liv, och att de så snabbt som möjligt ska få verktyg att komma in i samhället. Det förutsätter enligt politiska förslag som gör det möjligt för fler nyanlända invandrare att få arbete och som förbättrar mottagandet. Långsiktigt leder det till en mer effektiv integrationspolitik. Förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 lämnas i yrkande 1 i motionen. En sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag finns i bilaga 3. Partiet föreslår i motionen att anvisar anslag inom utgiftsområde 13 som sammanlagt är 1 lägre än i regeringens förslag. Förslaget innebär ändringar av tre av anslagen inom utgiftsområdet i förhållande till regeringens förslag. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget föreslås minskas med i förhållande till regeringsförslaget. vill förstärka kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända invandrare och föreslår därför en höjning av schablonersättningen (yrkande 6). Liknande förslag framförs i motion 2015/16:2978 av m.fl. (yrkande 7 i denna del). Vidare föreslås i motion 2015/16:2018 att kommuner med högt mottagande får en prestationsbaserad ersättning (yrkande 7). Liknande förslag framförs i motion 2015/16:2978 av m.fl. (yrkande 7 i denna del). 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: föreslår att detta anslag minskas med genom att etableringsersättningen sänks (yrkande 9). Förändringen innebär enligt partiet starkare incitament till arbete. 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare: Förslaget i motionen innebär att anslaget minskas med i förhållande till regeringsförslaget. ställer sig bakom regeringens beslut att avveckla etableringslotsarna (yrkande 3). Partiet vill i likhet med regeringen anslå medel för tidiga insatser i anläggningsboenden (yrkande 4), exempelvis i form av kompetenskartläggningsinsatser och medel för svenska från dag ett i anläggningsboenden (yrkande 5). Förslaget innebär vidare att medel avsätts för att erbjuda studieformer för sfi som passar barnfamiljer och föräldralediga (yrkande 15). Liknande förslag framförs i motion 2015/16:2978 av m.fl. (yrkande 10). Vidare föreslås i motion 2015/16:2018 att sfx (svenskundervisning med fokus på yrkesspråket) ska erbjudas nationellt som en påbyggnad till den kursplan kommunerna är skyldiga att tillhandahålla för sfi (yrkande 16). Motsvarande förslag presenteras i motion 2015/16:2978 av m.fl. (yrkande 11). Av motion 2015/16:2018 framgår vidare att vill att civilsamhället ges ökade förutsättningar att bidra till en snabbare etablering och integration, och tillför därför, i likhet med regeringen, anslaget 1:1 Integrationsåtgärder för civilsamhällesorganisationer att söka i detta ändamål. Mot denna bakgrund föreslås stöd till det civila samhällets arbete med flyktingguider och familjekontakter (yrkande 2). Propositionen om avskaffande av systemet med etableringslotsar Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen) innehåller bestämmelser om insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Etableringslagen innehåller också bestämmelser om ansvaret för att genomföra insatserna. Av 3 § framgår att Arbetsförmedlingen ska samordna etableringsinsatser enligt etableringslagen och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. Enligt 11 § etableringslagen ska Arbetsförmedlingen tillhandahålla ett eller flera valfrihetssystem som ger nyanlända invandrare rätt att välja en leverantör av tjänster som är godkänd och kontrakterad av Arbetsförmedlingen, en s.k. etableringslots. Etableringslotsen är en kompletterande aktör, dvs. en privat aktör som Arbetsförmedlingen anlitar för leverans av vissa kompletterande arbetsförmedlingstjänster. Denna arbetsförberedande insats infördes för att ge nyanlända invandrare professionellt stöd för en snabbare etablering. Av 11 § etableringslagen framgår vidare att Arbetsförmedlingen inte behöver tillämpa samma valfrihetssystem för alla nyanlända invandrare. Enligt 12 och 13 §§ etableringslagen ska Arbetsförmedlingen tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem när den tillhandahåller valfrihetssystem och vara upphandlande myndighet enligt 2 kap. 7 § lagen om valfrihetssystem. I proposition 2015/16:30 Avskaffande av systemet med etableringslotsar föreslår regeringen att kravet i etableringslagen om att Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla ett eller flera valfrihetssystem som ger nyanlända invandrare rätt att välja en leverantör av tjänster som är godkänd och kontrakterad av Arbetsförmedlingen (etableringslots) ska upphöra att gälla. Förslaget innebär vidare att bestämmelserna som anger att Arbetsförmedlingen ska vara upphandlande myndighet och tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem när den tillhandahåller valfrihetssystem också upphör att gälla. Som skäl för ändringen anför regeringen att ett flertal granskningar har konstaterat brister med etableringslotsar. Enligt regeringen motverkar det syftet med etableringsinsatserna och riskerar att undergräva legitimiteten för etableringsuppdraget i sin helhet. Regeringen konstaterar att etableringsuppdraget omfattar stora offentliga utgifter och att det är viktigt att resurserna används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, så att nyanlända invandrare får relevant stöd i sin arbetsmarknadsetablering. Regeringen framhåller att även om etableringslotsarna avskaffas har Arbetsförmedlingen möjlighet att anlita kompletterande aktörer för att få arbetssökande i arbete. Arbetsförmedlingen kan även fortsättningsvis enligt lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen upphandla insatser inom ett eller flera valfrihetssystem. Regeringen anser vidare att det inte behövs någon särskild insats som ersätter tjänsten etableringslots. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget innebär minskade utgifter för staten. De sammantagna ekonomiska konsekvenserna av förslaget redovisas i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1), se ovan. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Den rådande flyktingkrisen med den snabba och dramatiska ökningen av antalet asylsökande gör att nu befinner sig i ett exceptionellt läge och genomgår en stor prövning som kräver en politisk kraftsamling. är det land i som tar emot flest ensamkommande barn och flest asylsökande i förhållande till vår befolkningsstorlek. beräknas ta emot 160 000 asylsökande, vilket är av vår befolkning. Utskottet anser att det är nödvändigt att i detta svåra läge samla och vill poängtera att oavsett hur många människor som söker skydd i vårt land ska mottagandet av nyanlända invandrare vara värdigt och innebära möjligheter till en effektiv och ändamålsenlig etablering i . Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att de ansvarsfulla partierna i har fört intensiva samtal om insatser för att hantera flyktingsituationen. nåddes en överenskommelse om en rad insatser som syftar till att skapa bättre ordning och reda i flyktingmottagandet, en bättre etablering så att nyanlända invandrare snabbare kommer in i arbete och till en dämpning av kostnadsökningarna. Med anledning av flyktingsituationen överlämnade regeringen en ändringsbudget till som innebär att tillförs kommuner och landsting och ca det civila samhället (utgiftsområde 25). Dessa extra medel var en del av överenskommelsen . Utskottet uppmärksammar vidare att regeringen anordnade den nationella samlingen tillsammans för att skapa ännu bättre förutsättningar för nyanlända invandrare som kommer till . Den nationella samlingen kommer att fortsätta med regionala konferenser. Vidare noterar utskottet att regeringen fattade beslut om kommittédirektiv om en översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända invandrare (dir. 2015:107). Utskottet vill betona att ska stå upp för asylrätten. Det är en grundläggande mänsklig rättighet som det finns bestämmelser om i internationella konventioner. I tider av kris är asylrätten viktigast. Den som flyr från krig och förtryck ska kunna få skydd i . är det angeläget att upprätthålla ordning och reda i asylprocessen. Därutöver vill utskottet liksom regeringen framhålla den potential och den möjlighet att investera som den ökade invandringen innebär. Den samlade forskningen ger vid handen att invandring bidrar till bl.a. genom att stärka arbetsmarknadens kompetensförsörjning, sänka den demografiska försörjningskvoten, öka importen och exporten av såväl varor som tjänster samt öka mångfalden, kreativiteten och innovationsförmågan (se t.ex. Strömbäck 2015). Utskottet poängterar att behöver invandring, och ju bättre integrationen fungerar, desto bättre för både samhället och den enskilda individen. Det är därför viktigt att alla kommuner tar ansvar för ett hållbart mottagande i hela landet, och utskottet välkomnar regeringens aviserade förslag om ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända invandrare. Utskottet avser att snabbt bereda den kommande proposition och räknar med ett brett stöd i . Utskottet välkomnar de satsningar regeringen presenterar i budgetpropositionen och som arbetsmarknadsminister redogjorde för vid utskottets sammanträde . Satsningar görs för ett hållbart mottagande av nyanlända invandrare, bl.a. genom att skapa bättre förutsättningar för länsstyrelsernas arbete för ökat kommunmottagande och införandet av differentierade schabloner för olika placeringsformer vid mottagandet av ensamkommande barn. Enligt utskottet är ett väl fungerande mottagande i kommunerna avgörande för att nyanlända invandrare ska kunna etablera sig. Utskottet ser vidare positivt på regeringens förslag om höjd schablonersättning till kommunerna som den prestationsbaserade ersättningen tas bort. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det skulle öka kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända invandrare och bl.a. skapa bättre förutsättningar att ge praktisk hjälp och stöd i anslutning till mottagande och bosättning. Utskottet avvisar därmed , , Liberalernas respektive förslag som alla innebär ett lägre anslag för kommunersättningar vid flyktingmottagande. Utskottet ifrågasätter starkt kraftiga minskning av anslaget och anser att det, främst med beaktande av den rådande flyktingkrisen, är ett oansvarigt ingrepp i integrationspolitiken. Utskottet vill framhålla att arbete är den främsta nyckeln till etablering eftersom arbete ger möjligheter att utveckla språket, få kunskap om det svenska samhället och få ett utökat nätverk. Utskottet betonar att etableringsuppdraget står inför stora utmaningar. Etableringsinsatserna behöver bli effektivare genom ökad kvalitet och individanpassning. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om ytterligare resurser till Arbetsförmedlingen, förstärkta valideringsinsatser och kortare kompletteringsutbildningar inom etableringsuppdraget. Utskottet är också mycket positivt till att regeringen prioriterar fortsatta insatser med svenska för invandrare (sfi) i anläggningsboende. I detta sammanhang vill utskottet även lyfta fram regeringens satsning på s.k. snabbspår, dvs. snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . Utskottet stöder vidare regeringens förslag om att avskaffa systemet med etableringslotsar. Förslaget är väl motiverat eftersom systemet inte har fungerat ändamålsenligt och effektivt. Utskottet anser att regeringens bedömningar av insatser för vissa nyanlända invandrare är väl avvägda och att förslagen bidrar till en förbättrad etablering. Utskottet instämmer därför inte i förslag om anpassad sfi för föräldralediga samt sfx (svenskundervisning med fokus på yrkesspråket) som påbyggnad till sfi. Utskottet avvisar sammantaget oppositionspartiernas förslag om lägre anslagsanvisning. Liksom regeringen anser utskottet att det är viktigt att det finns starka incitament inom etableringsuppdraget att välja arbete, som det är viktigt att ersättningssystemet uppfattas som legitimt. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens bedömning att det inte är rimligt att full etableringsersättning betalas ut som den enskilde har förvärvsinkomster. Mot denna bakgrund är utskottet positivt till förslaget om att ändra bestämmelserna om möjligheten till etableringsersättning vid arbete inom ramen för etableringsplanen och avvisar därmed förslag om en förstärkt jobbstimulans. Utskottet noterar att förvärvsinkomst från ett arbete utanför etableringsplanen inte heller fortsättningsvis kommer att påverka etableringsersättningen. Utskottet uppmärksammar i detta sammanhang etablering – är statens insatser effektiva? (RiR 2015:17). redovisade resultatet av granskningen vid ett besök i utskottet . bedömer att statens insatser för nyanlända invandrares etablering inte är tillräckligt effektiva och att det krävs förändringar inom såväl integrationsområdet som angränsande politikområden. Rapporten har överlämnats till regeringen, och utskottet kommer framöver att bereda regeringens skrivelse med anledning av rapporten. Ett sätt att effektivisera statens insatser inom ramen för etableringsuppdraget är att se över hur regelverket kan förenklas. Utskottet välkomnar att detta är en av de insatser som omfattas av överenskommelsen med anledning av flyktingkrisen. Arbetsförmedlingens generaldirektör lyfte inför utskottet särskilt fram behovet av att förenkla regleringen kring etableringsersättningen. Utskottet vill vidare notera att det pågår en anpassning av arbetsmarknadspolitiken till effekterna av flyktingkrisen för att integrera utrikes födda på arbetsmarknaden. Utskottet har förtroende för att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att minska arbetslösheten bland utrikes födda och kommer noga att följa utvecklingen på området. Utskottet delar regeringens uppfattning om att det civila samhället är en viktig resurs och tillgång för nyanlända invandrares etablering. I det civila samhället finns många goda idéer och en stark vilja att engagera sig och bidra positivt till nyanlända invandrares etablering. Utskottet välkomnar regeringens förslag att avsätta ytterligare medel till verksamhet med flyktingguider och familjekontakter. Av budgetmotion (2015/16:3223) framgår att partiet föreslår att omfattande resurser omfördelas från Arbetsförmedlingens anslag för etableringsuppdraget till ett systematiskt stöd för civilsamhället. Utskottet delar inte denna prioritering utan anser att regeringens förslag är väl avvägt och medför att det skapas mer långsiktiga förutsättningar för att bidra till nyanlända invandrares etablering i . Utskottet vill avslutningsvis särskilt bemöta förslag inom integrationsområdet eftersom dessa skiljer sig markant från regeringens och övriga oppositionspartiers förslag. föreslår att flera anslag tas bort i sin helhet alternativt skärs ned. Utskottet anser att kraftiga besparingar inom utgiftsområdet är anmärkningsvärda, orealistiska och direkt stötande, särskilt med hänsyn till de exceptionella förhållanden som råder. I motsats till välkomnar utskottet att människor med andra erfarenheter och kunskaper ges möjlighet att bidra såväl kulturellt som ekonomiskt till vår gemensamma framtid. Utskottet tar avstånd från den inskränkta nationalism som ger uttryck för och vars mål om ett pånyttfött är ett land stängt mot omvärlden. De utmaningar som invandringen för med sig för samhället generellt och för arbetsmarknaden specifikt bör dock varken förringas eller förenklas. Utskottets uppfattning, som även anförts ovan, är att dessa utmaningar främst löses genom ett hållbart mottagande av nyanlända invandrare i hela landet och en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det som anförts ovan står utskottet bakom de satsningar på integrationsområdet som regeringen föreslår. Enligt utskottet är dessa satsningar nödvändiga för ett bättre och hållbart mottagande och för en effektivare etablering av nyanlända invandrare. Liksom regeringen vill utskottet se ett där alla människor erkänns för vilka de är, har rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter. I ett sådant finns det ingen plats för diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet som förnekar människors rätt att vara sig själva. Diskriminering hindrar människor från att fullt ut delta i samhället, vilket ger upphov till samhällsekonomiska förluster och utanförskap. Enligt utskottet måste detta bekämpas. är ett land som alltid har utgjorts av, och varit beroende av, människor från andra länder som byggt vårt land starkt. I möts många människor med olika bakgrunder och identiteter. Utskottet menar att det är genom olikheter som vi bygger framgång. Att värna öppenheten och olikheterna i är därmed av yttersta vikt. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det finns behov av att fortsatt stärka lagstiftningen om diskriminering så att denna blir så effektiv och heltäckande som möjligt, bl.a. genom att reglerna i diskrimineringslagen (2008:567) om krav på aktiva åtgärder utökas till att gälla samtliga diskrimineringsgrunder. Vid utskottets sammanträde informerade statsrådet utskottet om att en proposition förbereds inom . Utskottet välkomnar också att regeringen avser att se över hur diskrimineringslagens skydd mot bristande tillgänglighet kan stärkas ytterligare. Utskottet menar att i arbetet för lika rättigheter och möjligheter har () och organisationer inom det civila samhället en central roll.