bet · H201NU13 · 2015-04-16 00:00:00 — Då vi har fått med en skrivning om detta i en majoritetstext i betänkandet är vi för stunden nöjda med det och reserverar oss inte. Dessutom har företrädare för regeringen sagt att EU kommer att behålla sina restriktioner när det gäller hormoner och tillväxtpreparat samt att ett avtal inte kommer att påverka EU:s lagstiftning om djurs hälsa. Avslutningsvis vill jag bara säga att är en varm vän av internationell handel och tycker att frihandel är väldigt positivt. Ökad handel ger mer tillväxt, fler jobb och bättre produkter, och inte minst kan vi lära en hel del av varandra. debatterar vi näringsutskottets betänkande om om effektivitet i exportgarantisystemet. anser att det är oacceptabelt att exportkrediter, investeringsstöd och andra former av ekonomiskt stöd ges till företag som aktivt bedriver kapitalflykt. Oseriösa företagare bedriver kapitalflykt i syfte att öka sina vinster genom att komma undan beskattning, som skulle kunna bidra till vår gemensamma välfärd, och för att på ett olagligt sätt stärka sin konkurrens gentemot seriösa företagare. Därför behöver vi se till att stoppa denna typ av kapitalflykt. Som påpekas i motion strider det även i grunden mot den svenska utvecklingspolitiken, det vill säga politiken för global utveckling. Vi menar att nya ägardirektiv är otillräckliga. Enligt direktiven ska inte medverka i investeringar via territorier som sammanslutning inte har bedömt som tillräckligt transparenta i sin så kallade peer review process. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Problemet är att utvärdering inte på långa vägar räcker för att avgöra om ett territorium är ett skatteparadis som gömmer kriminalitet och bidrar till skatteflykt och korruption. menar att de nya ägardirektiven inte förhindrar att kanaliserar pengar via sina fonder till välkända skatteparadis. Därför driver vi linjen att bör uppmana regeringen att införa ett förbud mot exportkrediter, investeringsstöd och andra former av stöd till näringslivet som utbetalas till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller på annat sätt bidrar till kapitalflykt. Här tycker jag att man ska titta på hur har löst detta. Vad gäller miljöteknik och det så kallade vill observera er på möjligheten att påverka även här på den globala arenan för att minska utsläppen och bidra till en hållbar värld. Utvecklingsländer behöver få tillgång till modern miljöteknik för att de ska kunna bromsa sina egna utsläpp och utvecklas. Vi anser att tekniköverföringen skulle gynnas av en förändrad patentlagstiftning. Innovationer inom förnybar teknik, jordbruk och datamodulering i syfte att förutsäga väder finns ofta koncentrerade hos företag i den rika världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil tvingas de, om de vill bygga ut vindkraften, antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten har gått ut. Utvecklingsländerna har helt enkelt inte råd att använda den modernaste och mest miljövänliga tekniken och tvingas därför ofta till alternativet att använda sig av gammal teknik. Vi anser därför att ska uppmana regeringen att i de internationella klimatförhandlingarna verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna bör ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner har fått inom detta avtal, detta för att på ett bättre sätt möta det klimathot som finns framför oss. Många av de andra talarna har lyft fram , som är ett handelsavtal mellan och . Jag delar inte riktigt den beskrivning som många av de andra talarna har gett. Jag tror att man ska ha klart för sig att är ett väldigt långtgående handelsavtal. Det är ett handelsavtal som sker under hemliga förhandlingar med liten insyn från oss parlamentariker, från intresseorganisationer men framför allt från medborgarna. Avtalet ger storföretag makt att stämma stater som vill införa hårdare regler för att skydda människor och miljö. Det finns också ett förslag om ett regelsamverkansråd där storföretagen ska kunna sitta med och förhala, försvåra och stoppa kommande lagstiftning och granska den innan den läggs på bord. Detta är en farlig utveckling, både för människor och för miljö. Jag är ingen vän av protektionism, och jag tror verkligen att handel är bra. Men i detta fall med tar man ett mycket långtgående steg som inskränker vår demokrati i stället för att fokusera på det viktiga, nämligen de få tullar som finns kvar mellan och och de handelshinder där vi har olika regelverk som på ett bättre sätt skulle kunna synkas med varandra. I stället klumpar man ihop allting, och man försöker lösa svårigheter som grundprinciper kring kemikalier. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Som beskrev finns det till exempel väldigt olika syn på hur man använder antibiotika. I tycker de att vi är för jäkliga som inte ger antibiotika i förebyggande syfte. De säger: Låter ni djuren lida i förväg, innan de har blivit sjuka? De ser inte konsekvenserna att en hög antibiotikaanvändning ger effekter på lång sikt. Därför är det svårt att i ett sådant avtal lösa till exempel frågor om olika syn på kemikalieområdet. Jag har tagit initiativ till att vi har en utfrågning om TTIP med och . Jag tycker att det är viktigt att vi går dit och lyssnar på vad de säger och ställer svåra frågor. Men jag tycker också att vi som nationellt parlament inte ska ge oss utan vara med och påverka avtalet. Framför allt ska vi ha rätten att godkänna detta avtal när det är på plats. Som ser ut vet vi inte ens om vi som nationellt parlament får vara med och rösta. Det bestäms först när avtalet är klart, och då är förhandlingarna redan klara. För mig som nationell parlamentariker i riksdag är det viktigt att få vara med och påverka vad vi tycker som land och att vi kan säga ja eller nej till avtalet när det är klart. Det ska inte godkännas någon annanstans. Vi ska inte flytta makt härifrån till hemlighetsfulla organ där storföretagen kan sätta agendan. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 4. Även jag kommer att använda en del av min talartid för att tala om frihandel. Den som inte känner sin historia irrar planlöst mot framtiden. var ett fattigt land och ett land tyngt av protektionism och handelshinder. Det var ett underutvecklat land där människor svalt. Nöden var så stor att hundratusentals människor flydde vårt land för att söka lyckan på andra kontinenter. Andra valde att stanna och kämpa mot de krafter som försökte hålla individen i bojor. Jag är stolt över att stå här som folkpartist och arvtagare till dessa liberala kämpar. Det är lätt att glömma, men det tänker inte jag göra. Jag vet att det är frihandeln och vår öppenhet mot omvärlden som gjort vårt land rikt. Tack vare frihandeln kunde vi svenskar lyfta bort fattigdomens ok och höja blicken från nöd till nya affärer här hemma och i andra länder. är vi fortfarande ett litet land, men våra affärer känner få gränser i den fria världen. har den ökade konkurrensen utifrån sporrat våra företag och gjort dem framgångsrika. Exporten motsvarar omkring hälften av vår bnp. Frihandeln är grunden för välståndet i och andra industrialiserade länder. Frihandel leder till effektivare hushållning med resurser och snabbare teknikspridning. Det är så man sprider energieffektiva lösningar, till nytta för både människor och klimatet. Vi står nu inför nästa generations gröna frihandel, där vi har en skyldighet att riva upp handelshinder när det gäller klimatvänliga varor och tjänster. När det kommer till fred och frihet utgör marknadsekonomi och frihandel ett starkt kitt som bygger samman den fria världen. Frihandel möjliggör möten mellan individer över gränser. Frihandel minskar krig och konflikter. Tillsammans bygger vi en värld med gemensamt välstånd genom att utbyta varor och tjänster. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Frihandel lyfter hundratals miljoner människor ur fattigdom i olika världsdelar. ser vi med sorg att flera i EU - eget frihandelsprojekt - reser handelshinder mot fattiga länder. Det är inte bara ekonomiskt fel, det är också omoraliskt eftersom det hindrar ekonomisk utveckling i jordens fattiga länder. För att utrota fattigdomen i världen behövs mer frihandel, inte mindre. har genom kommissionen gjort ett gott arbete i att förhandla fram ett transatlantiskt frihandelsavtal. Då syftar jag på det kanadensiska. Det är ett samarbete som skapat tusentals jobb i och på andra sidan . Men på samma sätt bör kommissionen arbeta för fler handelsavtal med tredjeland. För detta behövs ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. Vi i anser att ska driva på för att ett nytt globalt handelsavtal ska kunna nås inom ramen för WTO. Regeringen har ett ansvar för att fortsätter att stå upp för utveckling och välstånd. Vi liberaler följer regeringens beslut mycket noggrant. Vi har kämpat för frihandel , och vi tänker inte ge oss . Kampen går vidare. Med det sagt yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 6 från allianspartierna. Jag ska ge mig på att tala om precis det som skrivelsen från regeringen handlar om - om effektivitet i exportgarantisystemet. Det kanske inte låter så fantastiskt intressant, men det är det verkligen för de företag som det berör. När man läser om vad de tycker om och hur den hanterar detta kan jag tycka mig se en stor övervikt just för stora företag och stora affärer. Det uppdrag som nämnden har haft - att bry sig om små företag och deras förutsättningar för att öka sin export - har den inte brytt sig så oerhört mycket om. Det är anmärkningsvärt, kan jag tycka. Det är också en av de punkter är kritisk till i rapporten. Detta har skett på bekostnad av de små och medelstora företagens möjligheter att dra nytta av en kreditgaranti. En kreditgaranti handlar helt enkelt om att säkerställa vad som händer om man gör en affär och inte får betalt från den part som man handlar med, säljer tjänster till eller exporterar till. Då kommer kreditgarantin in i det hela. Då ska man också veta att det här kostar pengar för företagen. Det kostar ungefär - efter vad man ser i uträkningen här - av omsättningen i affären. Det är klart att det är peanuts för ett stort företag att betala 1 miljon i avgift för att få en kreditgaranti på x procent om det gäller en stor affär på 100 miljoner. Det är ingen stor summa för ett företag som , eller något annat storföretag. Men för ett litet företag är det såklart jättemycket pengar. En annan av de punkter som nämns i rapporten och som är kritisk till handlar om vilken täckningsgrad garantin kan utgöra. Där kan man ganska tydligt se att kritiken inte minst handlar om likvärdigheten i behandlingen av företagen. Det är ytterligare någonting som man måste se över. Det kan inte vara så att företagare och företagsrepresentanter talar med varandra och inser att de har ett affärsvärde på 100 miljoner men får olika täckningsgrad om någonting skulle hända. Om det skulle gå i stöpet kanske vissa har en täckningsgrad på och vissa 40 - inte vet jag. Men det är olika täckningsgrad, och kritiken gäller att man inte blir behandlad likvärdigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Jag tycker att detta är allvarligt, inte minst därför att små företag inte har samma resurser att kunna bedöma denna typ av avtal och göra jämförelser som stora företag har. De har sina avdelningar med jurister, affärsutvecklingsavdelningar och så vidare som jobbar med denna typ av frågor. En sak som kan bli en konsekvens av detta är vad vi vill exportera. Om vi tittar på till exempel miljöteknikbranschen, som sysselsätter ungefär 40 000 anställda och omsätter enligt SCB och miljöteknikråd, kan vi se att investeringarna i branschen helt enkelt har tippat runt. var det offentliga kapitalet av allt privat kapital som pytsades in i branschen. är det precis tvärtom; det är av det offentliga kapitalet som privata investerare lägger på just miljöteknikbranschen. Då kan man ställa sig frågan: Vad får vi för effekter av det här om man inte längre tror på svensk miljöteknik och export av den? Om utländska investerare flyr branschen - vad har vi då själva för utveckling i ? Vad säger det till svenska investerare? Vi är allihop medvetna om att vi har en internationell marknad som vi måste förhålla oss till. Därför är en exportkreditgaranti viktig. Vi kan jämföra med de små kreditgarantiföreningar som finns i , till exempel Mikrofonden Väst, som sysslar med inhemska garantier till småföretag. Det gäller just de allra minsta företagen, som behöver hjälp och stöd när de inte kan få det från banker och andra kapitalstarka aktörer i samhället. I det här fallet, när vi talar om export, är det helt klart att om det är en statlig exportkreditnämnd som ska ta hand om möjligheterna för svenska företag att exportera måste de framöver, enligt min mening som kristdemokrat, satsa ännu mer på att ha en klar strategi att nå små och medelstora företag. Med det sagt kan vi också konstatera, vilket också står i en av åtgärdspunkterna, att man inte heller mäter små och medelstora företag som man gör i hela världen i övrigt. Man har en dubblering av antalet anställda och omsättning som man inte har någon annanstans. Det är också intressant att konstatera. Det innebär att de små företagen är så pyttesmå i EKN:s beräkningar att de förmodligen därför inte räknas. De syns helt enkelt inte i statistiken. Med detta sagt hoppas jag att de åtgärder som är föreslagna i om effektivitet i exportgarantisystemet också förverkligas. I detta anförande instämde (C) och (FP). STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Jag vill börja med att yrka bifall till näringsutskottets förslag i betänkande NU13. har, som flera andra talare har varit inne på, granskat effektiviteten i exportgarantisystemet. Granskningen visar bland annat att , EKN:s, premienivåer har satts för högt och att EKN har byggt upp ett omotiverat stort kapital i förhållande till verksamhetens behov. menar också att EKN:s arbete med att bredda kundbasen bland små och medelstora företag ännu inte har fått någon tydlig effekt och att regeringen trots detta inte har gjort någonting för att ändra styrningen av myndigheten. Regeringen välkomnar granskning och instämmer i vissa delar av den kritik som riktar. Regeringen har redan genomfört åtgärder i enlighet med rekommendationer. Självbärandeprincipen för garantiverksamheten är inbyggd i garantimodellen, som regleras av budgetlagen och förordningen om utlåning och garantier. Regeringen har därför i regleringsbrevet till EKN uppmärksammat myndigheten på att den ska tillämpa förordningens bestämmelser. I regleringsbrevet fick EKN i uppdrag att fastställa hur stor del av myndighetens kapital som utgjorde ett överskott och ska kunna betalas in till statens centralkonto. EKN har också i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa eventuella åtgärder för premieberäkningen. Åtgärderna ska rapporteras till . Regeringen har i regleringsbrevet för EKN tagit bort dess undantag från § 25 a i avgiftsförordningen. Det innebär att EKN kommer att vara skyldig att lämna förslag till regeringen om hur ett uppkommet överskott ska disponeras. Ett av målen för EKN i regleringsbrevet är att fortsätta satsningen på små och medelstora företag. I detta arbete ska EKN använda sig av EU:s definition av små och medelstora företag. EKN ska också fortsätta arbetet med att öka och effektivisera den regionala närvaron. Globaliseringen innebär att ekonomierna i världens länder blir alltmer sammanflätade. För ett litet exportberoende land som skapar det enorma möjligheter. Exporten är en grundbult i vår ekonomi som skapar tillväxt, sysselsättning och ökat välstånd. För att nå den lägsta arbetslösheten i EU spelar export av varor och tjänster en nyckelroll. uppgår exporten i till nästan hälften av vår bnp. Med tanke på att handeln är så viktig för den svenska ekonomin är det oroväckande att den har utvecklats så pass svagt. En stor utmaning, som bland andra var inne på, är att få fler små och medelstora företag att exportera. Möjligheterna är stora, men det krävs insatser. Tack vare den tekniska utvecklingen och internationaliseringen kan även ett litet företag med rätt produkt sälja sin vara eller tjänst på den internationella marknaden. Eftersom många av de nya jobben tillkommer i just små och medelstora företag är det viktigt att fler av dem ökar sin export. Studier pekar också på att små och medelstora företag som börjar exportera ökar antalet anställda. Det finns en rad aktörer som på olika sätt arbetar med att stärka företags internationalisering och exportförutsättningar. Det är viktigt att aktörerna agerar mer samordnat. Flera undersökningar visar att många företag inte vet vart de ska vända sig för att påbörja en internationalisering. Regeringen vill underlätta för dem genom att utveckla en dörr in till olika typer av rådgivning, information och finansiellt stöd. Vi vill ha regionala exportcentrum. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Regeringen har påbörjat arbetet med en ny exportstrategi som utformas tillsammans med landets företagare och andra aktörer. Regeringen har bjudit och kommer att bjuda in företrädare för näringslivets olika delar för att tillsammans arbeta fram den strategi som ska fungera som en vitamininjektion för den svenska exporten. är en liten marknad, och för att svenska företag ska kunna växa och anställa fler behöver de nå nya och fler kunder världen över. och kommer fortsättningsvis att vara viktiga marknader, men fler företag behöver också nå ut till växande marknader i , och . När fler svenska företag ges möjlighet att exportera till de växande ekonomierna skapas fler jobb i . Svensk export behöver växa där världen växer. har som ett exportorienterat land stora intressen av att främja en fri och rättvis världshandel. Regeringen arbetar därför för att riva handelshinder. står vi upp för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringen driver detta i samtliga handelsavtal och även i förhandlingarna mellan och . Frihandels- och investeringsavtalet mellan och , TTIP, kommer att bidra till jobb och ökad tillväxt i . Ett frihandelsavtal mellan och bör vara både djupt och omfattande och täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar. När det gäller de största vinsterna med är det inte tullarna som är den stora utmaningen i detta avtal. Det finns tullar på i genomsnitt . De kan bli lägre, vilket skulle gynna handeln, och det är inte oväsentligt. Men den stora vinsten med avtalet är att jobba med de tekniska och icke-tariffära handelshindren, till exempel skillnader i standarder och regleringar. ska vara en röst för fri och rättvis handel. Men lika starkt ska vår röst ljuda för de värderingar som präglat vår svenska modell: demokrati, frihet, jämlikhet och rättvisa. Handel med nya delar av världen innebär både möjligheter och utmaningar. Svenska företag ska vara föredömen inom hållbart företagande. Därför stärker regeringen arbetet med just hållbart företagande, som man arbetar fram en ny exportstrategi. Som femte land i världen tar vi fram en handlingsplan för företag och mänskliga rättigheter baserad på . Jag tycker att det känns oerhört spännande att regeringen nu arbetar med att ta fram den viktiga exportstrategin, och jag hoppas att vi alla här kommer att delta aktivt i det arbetet. Exportstrategin ska enligt planen läggas på bord . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Tack, , för ett bra anförande! Vi pratar väldigt mycket om exportstrategi, och kunde vi läsa i tidningen att näringsminister och var ute och pratade om regeringens nya exportoffensiv. Den innebär i pengar i runda tal 226 miljoner och därefter 315 miljoner resten av mandatperioden. Men inför regeringen skatter för företagen med 27 000 miljoner , vilket är den största skattehöjning som någon regering har genomfört . Min fråga till är då: På vilket sätt är det här en offensiv satsning på export och svenskt näringsliv? Tack, , för frågan! och har ju suttit i regeringsställning . Väljarna ville annorlunda och röstade bort den sittande alliansregeringen. Vi socialdemokrater vill gärna bli utvärderade på hur vi lyckas med jobben. Och utvärderingen av med alliansregeringen är att vi har en skyhög arbetslöshet, en hög ungdomsarbetslöshet och sjunkande skolresultat. Svaret som alliansregeringen och , parti, hade på de stora samhällsutmaningarna var alltid att de skulle sänka skatten. Ni sänkte skatten på företagande i tron att det skulle sätta fart på sysselsättningen i , vilket det inte gjorde. Vi måste välja en annan väg för att komma till rätta med de utmaningar som vi står inför. Jag kommer från , som är mest exportintensiva län. Jag vet hur viktig exporten är för människorna i . Jag har besökt många företag - det har säkert också från gjort - och när man frågar företagen vad de behöver för att kunna växa och anställa fler personer är svaret: Vi behöver satsningar på utbildning. Vi vill anställa. Vi har flera stora företag i som vill anställa men som inte hittar personal med rätt utbildning. har vi väldigt många arbetslösa västmanlänningar. Företagen säger att de behöver bättre utbildad personal, men den förra regeringen försämrade utbildningsmöjligheterna. På i har man förlorat 2 000 utbildningsplatser. Det skapar inte fler jobb, . Tack så mycket, . Jag tycker inte att jag fullt och fast fick svar på min fråga. Det är väldigt viktigt att företagen ges konkurrenskraftiga villkor, för annars blir det svårt att konkurrera globalt. Det är ganska dyrt att driva företag i . Därför gjorde alliansregeringen en del insatser. Man sänkte bolagsskatten och, vilket jag var inne på tidigare, införde investeraravdrag med mera. Problemet är att ni höjer skatterna enormt mycket för företagen. Ni har också fått ganska hård kritik från näringslivet för det. De anser att de nya satsningarna som ni gör, de 200-300 miljonerna på export och innovationer , är småpengar i jämförelse med de planerade skattehöjningarna på 27 000 miljoner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Det är inte bara som säger det här. Återigen: Näringslivet är väldigt kritiskt mot detta. Jag har ett par citat som jag tycker tydliggör det. Bland annat säger , ordförande i och ägare av Danirgruppen, till : De flyttar många miljarder från företagsamheten till staten, och så tror man att staten är någon sorts expert på att skapa jobb och dynamik i ekonomin, vilket inte är min tro. Det är en tuff global konkurrens, och vi måste värna om våra företag. Liknande kritik i samma tidning levererar , vice vd i : Satsningarna, vars effekter är högst oklara, är småpengar i jämförelse med den kostnadschock man nu skickar på företagen. Det här är bara några av många röster som är negativa till den skattechock på 27 000 miljoner ni skickar på företagen. Min frågar blir åter: Vad säger ni socialdemokrater om den svidande kritiken från näringslivet? Jag tycker att fick ett alldeles utmärkt svar på sin fråga i mitt tidigare inlägg. Jag skulle också kunna citera många människor. Jag skulle kunna citera den ensamstående cancersjuka mamman som tvingas jobba, i väntan på att hon kanske inte överlever, för att alliansregeringen har gjort enorma försämringar i trygghetssystemen. Jag skulle kunna tala om de personer som har förlorat sina arbeten och tvingats sälja sina hus för att de kan försörja sig eftersom ni försämrade arbetslöshetsförsäkringen så mycket. Vi har suttit i regeringsställning i knappt och inte haft en budget att regera efter. Det är därför lite tidigt att tala om effekter av det vi vill förändra. Men det vi kan utvärdera är den tidigare alliansregeringen som satt utan att lyckas komma åt den höga arbetslösheten.