bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — En jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser löser inte problemet med bristen på jämställdhet i samhället, men är ett viktigt steg som tillsammans med andra leder i riktning mot ett samhälle där kvinnorna har halva makten och hela lönen. Det nuvarande kompromissförslaget från det italienska ordförandeskapet ger medlemsstaterna ett betydande utrymme att uppnå målsättningen på det sätt som medlemsstaten önskar, t.ex. genom att näringslivets självreglering ger resultat. Det finns skäl att tro att svenska börsbolag med god marginal kommer att uppfylla det lågt ställda kravet för att en nationell lösning ska vara tillåten. Genom att stödja förslaget ges möjligheter att aktivt påverka arbetets inriktning. Vi anser därför att bör acceptera kompromissförslaget, som lämnar ett betydande utrymme för nationell lagstiftning eller självreglering och värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen (nationella regler och kollektivavtal) när det gäller utseendet av arbetstagarledamöter. Med hänvisning till detta avstyrks motionen i berörda delar. 16.Könsfördelningen i bolagsstyrelser, punkt 8 – motiveringen av (V). Enligt uppfattning måste man sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Jämställdhet är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa, men också om att ta till vara alla människors kompetens. Om kompetensen hos både kvinnor och män i näringslivet tillvaratas får företagsledningarna den bästa sammansättningen, vilket gynnar företagen och därmed tillväxten. anser alltså att det är mycket angeläget med initiativ som syftar till att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. Åtgärder i detta syfte ska dock inte företas på EU-nivå. Det är i stället en 2014/15:UU10 RESERVATIONER uppgift för varje medlemsstat att ta initiativ till att åstadkomma en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna. Mot denna bakgrund anser att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Med hänsyn till att i förhandlingsarbetet inom EU motsätter sig direktivförslaget finns det inte behov av något tillkännagivande. Med hänvisning till detta avstyrks motionen i berörda delar. 17.Jordbruks- och fiskeripolitik samt livsmedelsfrågor, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 24 och 49– 55. eftersträvar att ska omförhandla villkoren för medlemskapet i Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till . Tills vidare är det dock viktigt att vi på bästa sätt tar vara på de stöd som lantbruket kan få av EU för att stärka det svenska jordbruket. Sedan EU-inträdet är svensk jordbruksnäring på tillbakagång. motsätter sig flera av de direktiv som EU stipulerar och som får negativa återverkningar på de svenska böndernas villkor. vill i grunden omförhandla avtalen för det svenska EU- medlemskapet för att på olika sätt gynna jordbruksnäring. Den s.k. gemensamma jordbrukspolitiken (Common Agricultural Policy, CAP) är det kanske mest ineffektiva och kostsamma inslaget i hela EU. Jordbruksstödet utgör ungefär en tredjedel av EU:s budget. vill helt skrota jordbruksstödet i dess nuvarande form, vilket ur ett svenskt perspektiv utgör en enorm transferering av medel från svenska skattebetalare till jordbrukare på den europeiska kontinenten. Ett avskaffande av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle leda till en radikal sänkning av medlemsavgifterna till EU. För svenskt vidkommande skulle i stället det s.k. gårdsstödet betalas ut direkt från den svenska staten. motsätter sig stora delar av EU:s externa fiskeripolitik. Vi ifrågasätter kostnadseffektiviteten i framför allt fiskeavtalen och ser helst att avtalen inte förlängs när det gäller utvecklingsländerna. Man använder fiskeripolitiken och pengar från den gemensamma budgeten, där vi RESERVATIONER 2014/15:UU10 är stora nettobetalare, för att upprätthålla en fiskeflotta, främst i och , som vid det här laget borde ha anpassats till hållbara fiskenivåer. Vi anser även att EU:s fiskeavtal över huvud taget inte går att förena med en hållbar utvecklingspolitik. EU:s fiskeflotta är dåligt kontrollerad och undergräver utvecklingsländernas möjligheter att utveckla det lokala fisket, skapa möjligheter till arbetstillfällen och försörja sin egen befolkning. menar därför att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s externa fiskeripolitik. Vi i ställer oss positiva till åtgärder som undanröjer handelshinder och underlättar export. Med anledning av den svåra situationen för mjölkbönderna har vi emellertid förordat ett tillfälligt bevarande av mjölkkvoterna under . Vi har också uppmärksammat mjölkböndernas situation i den svenska debatten och för en politik för förbättrade villkor för lantbruket, t.ex. genom lägre skatter på gödsel och diesel och genom en översyn av t.ex. beteslagstiftningen. Även om jordbruket är en fråga som i många avseenden regleras inom EU är mjölkböndernas situation ett bra exempel på att även den nationella lagstiftningen har stor betydelse. Vi är positiva till handel och anser att såväl inom EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel. Vi instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter vi även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. anser att subventioner, såsom EU:s exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. anser vidare att konsumenternas förtroende för kvaliteten på livsmedlen förutsätter ett starkt djurskydd i och flexibla kontroller utifrån varje EU-medlemsstats specifika behov. Ett starkt djurskydd har även ett egenvärde då det besparar djuren det lidande som uppstår vid långa transporter och plågsamma slaktmetoder. Det bästa sättet att uppnå ett starkt djurskydd inom EU är att verka för strikta gemensamma regler vid transporter och att gemensamt motverka undantag för plågsamma slaktmetoder. Inom ramen för EU vill även verka för att varje medlemsstat får införa de sjukdoms- och smittokontroller som anses nödvändiga. vill därför minska kommissionens inflytande över hur, när och varför kontroller utförs i alla led i produktionskedjan samt vid import av livsmedel. Krav på ett starkt djurskydd i får inte leda till att svenskt jordbruk konkurreras ut av jordbruk i andra EU-länder. anser att de svenska böndernas konkurrenskraft bör stärkas, som ett starkt djurskydd bibehålls. Vi har tyvärr sett att djurtransporter både inom och utanför EU sker utan hänsyn till att det är levande varelser som fraktas. Vi vill ha ett importförbud för animalieprodukter som produceras på ett sätt som 2014/15:UU10 RESERVATIONER utsätter djur för ett systematiskt onödigt lidande och som strider mot intentionerna med svensk djurskyddslagstiftning. Många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats, ofta utan att veta om det. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren avlivas och avblodas helt utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Andelen kött från djur som slaktats med dessa båda slaktmetoder växer. I vissa producentländer slaktas t.ex. alla får och lamm utan bedövning. I en rapport från framkommer det att av nötkreaturen inom EU slaktas utan bedövning. vill verka för att ska få möjlighet till undantag som gör att vi kan stoppa importen av kött som kraftigt avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Innan ett sådant undantag är på plats är det vår uppfattning att regeringen bör verka för generella förbud på mot dessa brutala slaktmetoder. 18.Miljö- och näringspolitik, infrastruktur och energifrågor, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 44–48 och 56–60. Vi anser inte att det är rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets företrädare. Detta grundläggande förhållningssätt bör vara vägledande även i frågor som rör transporter och politiken för informationssamhället. När det gäller klimatpolitiken vill se den i ett globalt perspektiv. Det krävs en insikt om att varken eller EU kan påverka koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning utan globala avtal. eftersträvar en miljö- och klimatpolitik baserad på humanism, där alla världens människor har en okränkbar rätt att eftersträva en mer hälsosam morgondag. Vi avhåller oss emellertid från domedagsprofetior och lägger fokus på realistiska lösningar på verkliga problem. Om vi ska kunna klara vår industri och handel och därmed i förlängningen jobben och välfärden, måste vi ta med i beräkningen vad vi RESERVATIONER 2014/15:UU10 faktiskt släpper ut i förhållande till andra när vi beslutar om utsläppsminskningar. I har vi minskat vår användning av fossilt bränsle bl.a. genom en utfasning av användningen av olja för uppvärmning. Detta har tillsammans med en nästan koldioxidfri elproduktion resulterat i att vi i princip har den industrialiserade världens lägsta utsläpp per capita, detta trots vårt kalla klimat. står därmed för mellan av värdens totala utsläpp av växthusgaser, och därför anser vi inte att ska krävas på större utsläppsminskningar än andra länder. anser vidare att regeringens linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de som släpper ut mest också gör de största åtagandena vad gäller att minska sina utsläpp när det kommer till fördelningen av bördan inom EU och resten av världen. Svensk klimatpolitik har länge byggt på att ska gå före och besluta om betydligt större utsläppsminskningar av koldioxid än andra länder. Tanken bakom detta är att på detta sätt ska kunna påverka andra länder i samma riktning. Problemet med denna strategi är att det inte finns något som tyder på att den fungerar. Det finns ingen forskning på området som tyder på att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Enligt teorin om koldioxidläckage kan det till och med vara så att denna politik bidrar till att öka utsläppen i andra länder. Enligt bidrar varje procentuell ökning av elpriset till en minskning av exporten , vilket understryker vikten av att upprätthålla god konkurrenskraft inom EU. Om det blir dyrare att tillverka varor i och är risken stor att företag i stället flyttar till andra länder med lägre energipriser. anser att LULUCF (land use, land use change and forestry) ska ingå i medlemsstaternas mål om utsläpp av klimatgaser. Detta är viktigt för att uppnå rättvisa villkor och stimulera till en ansvarsfull skogspolitik. Emellertid ser vi det som märkligt om medlemsstaterna efter förhandlingar endast kan tillgodoräkna sig nya förändringar av markanvändningen. Utgångspunkten måste givetvis vara att fastställa nationernas faktiska nettoutsläpp inklusive markanvändning och sedan utgå från dessa nya siffror i samtliga beräkningar. har en väl fungerande elmarknad som dessutom är relativt miljövänlig och koldioxidutsläppssnål. Att delar av nu överger en stabil elmarknad till förmån för vind, kol samt utomeuropeisk gas och olja ser vi som ett stort bekymmer. ser positivt på ett energisamarbete med våra närstående grannländer när det gäller produktion och distribution av el. Utmaningarna ligger i att säkerställa den nationella och europeiska energitillgången samt långsiktiga miljöutvecklingen och försörjningstryggheten. Stora och dyra investeringar i europeisk infrastruktur, förnybar energi och avvecklad kärnkraft för att säkerställa klimatmål ser vi som en ekonomisk orimlighet. Om för stora kostnader läggs på europeiska företag kommer det att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed medföra minskade resurser till forskning och utveckling. Vi anser att det bör finnas en 2014/15:UU10 RESERVATIONER balans i ekonomin och miljösatsningarna för att skapa det långsiktigt hållbara samhället samt en långsiktig global konkurrens. prioriterar att säkerställa den nationella energiförsörjningen i första hand och sedan, genom bilaterala nationella avtal, garantera tillförlitligheten för att inte bli ekonomiskt eller politiskt beroende av bl.a. utomeuropeisk olja eller gas. Forskning har visat att bindande mål för förnybart inom EU kraftigt kan öka kostnaderna utan att utsläppen minskar. I realiteten betyder det att omställning till s.k. förnybar energi i realiteten kan leda till höjda utsläpp av klimatgaser. är ett tydligt exempel på detta; där byggs kolkraften ut i stor skala trots världens mest ambitiösa satsningar på sol- och vindkraft. I ljuset av detta är det märkligt att kärnkraftens betydelse över huvud taget inte finns med i diskussionen. Att kärnkraften, som är att betrakta som klimatneutral, ställs vid sidan av det som kallas förnybart slår oerhört fel. Vi i vänder oss därför mot bindande mål för förnybart bränsle och energieffektivisering samt för mål om en koldioxidneutral fordonsflotta. 19.EU:s institutioner, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 1, 2 och 8. anser inte att det är rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets företrädare. Det svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta utan röstade ja till ett helt annat EU än vad EU utvecklats till . var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk, framgångsrik välfärdsstat med stark export, högkvalitativa produkter och tjänster, hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan en överstatlig union vars lagar har företräde framför våra egna. riksdag har i många frågor reducerats till transportkompani utan reellt inflytande. Vi anser att svenskarna bestämmer bäst själva över sin egen framtid och vill därmed att ska lämna den överstatliga unionen för att återgå till att samarbeta inom Efta eller liknande om möjligt. Vidare vill vi se ett samarbete som inkluderar andra aspekter där alla länder har ett gemensamt intresse av att samarbeta, exempelvis när det gäller brottsbekämpning, miljö RESERVATIONER 2014/15:UU10 När ett sådant alternativ är framförhandlat vill vi ge svenska folket möjlighet att säga sitt i en ny folkomröstning där man får säga sitt om medverkan i en överstatlig union. Vad gäller kommittéförfarandet och delegerade akter bedömer vi sverigedemokrater det som oroande att Lissabonfördraget gett långtgående normgivningsmakt till kommissionen, normgivningsmakt som i stället anser hör hemma hos medlemsstaterna. Mycket av det som kommissionen numera kan besluta om och som göms bakom termer som ”tekniska anpassningar till Lissabonfördraget” är i själva verket betydande överflyttningar av makt till . anser att regeringen ska se till att deras representanter i Coreper motsätter sig ytterligare utnyttjanden av den delegerade makten. Sådana flagranta överflyttningar av normgivningsmakt ska inte heller ske genom s.k. A-punkter. Varje enskild möjlighet för kommissionen att utnyttja sin möjlighet att anta regler via delegerade akter bör diskuteras enligt den särskilda ordning som föreskrivs i regeringsformen. 20.Utbildning, forskning och innovation, kultur och idrott, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 61–67. Utbildning, forskning och innovation Vad gäller EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden – 2020, Horisont 2020, konstaterar att vissa delar av programmet är öppna för tredjeländer, som alltså får ta del av EU:s budget. Generellt ska EU:s forskningsmedel stanna inom EU. Hela ska satsas på sociala utmaningar, och hela programmet är budgeterat till , vilket är en enorm kostnad. Horisont 2020 innehåller många bra reformer och förslag, men en del av dessa genomförs bäst på nationell nivå. Kostnaderna som är beräknade för detta stora program är direkt oacceptabla. Vi anser att satsningar enbart ska göras på excellens, dvs. på de främsta forskningscentrumen, för att få bästa möjliga resultat för de avsatta medlen. 2014/15:UU10 RESERVATIONER EU:s program för utbildning, ungdom och idrott, Erasmus+, innehåller delvis samma problem som Horisont 2020. Medel ska enligt programmet slussas från EU:s budget till länder som inte är med i EU och som inte är med och finansierar EU:s budget. Dessutom innehåller Erasmus+ en lång rad aktiviteter som bäst utförs på nationell nivå. anser att kulturpolitiken möjligt bör återgå till att vara ett område som uteslutande hanteras av de nationella, regionala och lokala parlamenten. Tills detta har blivit verklighet är det centralt att regeringen verkar för att den europeiska kulturpolitiken bedrivs med största möjliga respekt för skattebetalarnas pengar, subsidiaritetsprincipen och nationernas kulturella särarter. Den överstatliga kulturpolitiken används som ett verktyg för att ovanifrån försöka skapa en artificiell europeisk identitet som inte efterfrågas av medborgarna. Programmen prioriterar även rörlighet och dialog över gränserna i stället för kulturen i sig. Således framstår det som om rörligheten och det gränsöverskridande samarbetet är ett ändamål och inte kulturen i sig. anser att kommissionens program Det kreativa och Ett för medborgarna bör formas om så att programmen används för att bevara de nationella identiteterna och varje medlemsstats kulturella särart samt att EU:s marknadsföring av sin egen förträfflighet inte används inom gränser. menar att idrottspolitiken måste förbli en nationell angelägenhet. Det är oroande att EU presenterar rådsrekommendationer på idrottens område som kan påverka hur och svenska ideella föreningar anordnar och organiserar idrotten. Detta belyser såväl det generella problemet med tvingande överstatlighet som det faktum att idrottslivet i de europeiska länderna är organiserat på helt olika sätt och att det därför inte är möjligt att med bibehållen kvalitet pressa in alla länder i samma form. Regeringen bör arbeta för att idrottspolitiken förblir en nationell angelägenhet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:65 Verksamheten i Europeiska unionen . 2014/15:3044 av och (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 1, om att regeringen ska verka för en omförhandling så att svenska folket kan ges möjlighet att ta ställning till om ska lämna det överstatliga EU. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 1, om folkomröstningar. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 2, om att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 2, om att regeringen ska verka för att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 2, om att regeringen ska presentera ett förslag till ett nationellt reformprogram för genom en särskild skrivelse. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 2, om krav på nya länder när det gäller medlemskap i eller kandidatstatus för något land. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 2, om en avveckling av Europeiska utrikestjänsten. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 2, om att regeringen ska verka för att minimera förekomsten av delegerade akter och att samråd ska ske med innan varje överföring av normgivningsmakt och innan utnyttjandet av normgivningsmakt. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 3, om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 3, om upphandling av försvarsmateriel. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 3, om EU:s förstärkta roll i . BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om EU:s grannskapspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om ökat humanitärt stöd till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om EU:s sanktioner mot och relation med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om viseringsfrihet gentemot EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om EU:s hantering av fredsprocessen i och bistånd till den palestinska myndigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om EU:s hantering av Hamas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att inom EU verka för ett erkännande av tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om åtgärder för att stödja utsatta minoriteter och finna en lösning på konflikten mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om kraftfullare åtgärder för att motverka terrorism och stoppa terroristresor från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om utträde ur unionen för tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att motverka ett gemensamt konsulärt system. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att exportbidrag som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar(TTIP) ska följa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) ska innehålla en positiv lista där det radas upp vad som ska vara föremål för frihandelsavtalet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 4, om att regeringen ska verka för att i likhet med och får ett formellt undantag från att införa euron som valuta. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 28.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 4, om att kreditvärderingsinstitut även ska ligga under tillsyn. 29.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 4, om att motverka skatt på finansiella transaktioner (FTT, financial transaction tax). 30.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 4, om att avstå från ett administrativt samarbete om punktskatter. 31.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 4, om att regeringen tydligare bör driva linjen att ska ha momsbefrielse för mindre ideella föreningar. 32.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen, del 4, om EU:s budget. 33.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs