bet · H201CU10 · 2015-04-23 00:00:00 — I detta fall har regeringen även valt att låta bestämmelserna gälla för alla bostäder om högst i stället för bostadsbyggnader avsedda för studenter enligt det remitterade förslaget. Utskottet anser att det som framkommit under remissbehandlingen av ärendet inte ger tillräckliga skäl att ändra de aktuella riktvärdena på det sätt som regeringen beslutat i förordningen. De synpunkter som framförts av flera tunga remissinstanser talar för att de riktvärden som finns i det remitterade förslaget i huvudsak bör komma till uttryck i förordningen. Kritiken mot det remitterade förslaget utgår framför allt från farhågor för hälsoeffekterna av buller. Det är därför viktigt att understryka att riktvärdena endast gäller ljudnivåer utomhus och att befintliga regler med högt ställda krav på en bra ljudmiljö inomhus givetvis ska ligga fast. Utskottet anser således att huvudregeln bör vara att buller från spårtrafik och vägar inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad. Det överensstämmer med vad som föreslagits i det remitterade förslaget till förordning. När det sedan gäller den särskilda bestämmelsen om en högre bullernivå som i det remitterade förslaget avsåg bostadsbyggnad som är avsedd för studenter har det vid remissbehandlingen framförts vissa synpunkter på lämpligheten att i förordningen använda denna avgränsning av byggnadstyp. Några remissinstanser har framhållit att byggnadens framtida användning inte kan garanteras genom en planbestämmelse eller ett bygglov. Utskottet gör emellertid bedömningen att den rådande bristen på studentbostäder gör det mindre troligt att bostadsbyggnader avsedda för studenter i någon nämnvärd omfattning kommer att användas för andra ändamål . Inte heller i den situationen att en viss omvandling av studentbostäder till andra boendeformer verkligen kommer till stånd anser utskottet att detta kan leda till sådana problem att den förordade särregleringen för studentbostäder bör undvikas. Enligt utskottets bedömning bör alltså en särregel med en högre ljudnivå för bostadsbyggnad som är avsedd för studenter vid universitet eller högskola kunna användas i förordningen. Regeringen bör emellertid noga följa tillämpningen av förordningen och vid behov ta nödvändiga initiativ. Det kan exempelvis finnas behov att överväga om den förordade bestämmelsen även bör föranleda en komplettering av de bestämmelser om en samordnad prövning av buller enligt och som beslutade och som trädde i kraft (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). En ändrad användning av en bostadsbyggnad som ursprungligen var avsedd för studenter vid universitet eller högskola bör inte föranleda ändrade krav i fråga om ljudnivån vid byggnadens fasad. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att genom ett tillkännagivande ställer sig bakom en uppmaning till regeringen att besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader som är avsedd att underlätta byggande i närheten av spårtrafik och vägar. Utskottet anser att ändringen bör ha följande innebörd. Huvudregeln om ett riktvärde för buller från spårtrafik och vägar ska ändras från till ekvivalenta ljudnivån vid en bostadsbyggnads fasad. Den särskilda regel som avser en bostad om högst kan då utgå. Det ska däremot införas en särskild regel för en bostadsbyggnad som är avsedd för studenter vid universitet och högskola enligt vad utskottet anfört. För en sådan bostadsbyggnad ska riktvärdet anges till ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Regeringen bör noga följa tillämpningen av den nya förordningen och överväga eventuella behov av en ytterligare komplettering av regleringen av omgivningsbuller som möjliggör ett byggande utifrån de riktvärden som anges i förordningen. De av utskottet förordade ändringarna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader kommer generellt sett att underlätta bostadsbyggande på orter där det råder stor bostadsbrist. Den föreslagna särregeln för studentbostäder kommer att möjliggöra byggande i attraktiva lägen där nu gällande bestämmelser lägger hinder i vägen. Det föreslagna tillkännagivandet innebär ett delvis bifall till motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkande 5. Tillkännagivandet ligger också helt i linje med det framlagda förslaget om ett utskottsinitiativ i frågan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skärpta krav på energihushållning i nybyggda bostäder. Utskottet hänvisar till att en skärpning har genomförts och att förslag om en definition av energiprestanda som kan tillämpas för energihushållningskrav avseende nära-nollenergibyggnader kommer att redovisas . Jämför reservation 17 (C). Fem motioner behandlar utformningen av de föreskrifter om energihushållning som finns i byggregler. I flera av motionerna kopplas denna fråga till de ändringar i PBL som beslutades och som innebär att kommunerna inte får ställa egna krav på ett byggnadsverks tekniska egenskapskrav, s.k. kommunala särkrav, exempelvis i fråga om energihushållning. I partimotion 2014/15:154 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att kommunerna bör få behålla rätten att bygga mer energisnåla bostäder än vad byggregler kräver. Motionärerna ställer sig visserligen positiva till enhetliga krav på energiförbrukningen men anser att dessa i så fall måste vara utformade så att de bidrar till klimatomställningen. Vidare framhåller motionärerna att de nya krav på energihushållning som föreslagit är otillräckliga i förhållande till uppställda miljömål. m.fl. (S) föreslår i motion 2014/15:2205 ett tillkännagivande om att byggregler bör utformas så att de leder till att miljömålen uppfylls. Motionärerna hänvisar till att de krav på energihushållning i nybyggda bostäder som finns uppställda i byggregler anses vara otillräckliga för att nå de uppställda målen. I partimotion 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att det behövs en ytterligare skärpning av kraven på energihushållning i nya bostäder och vid större renoveringar. Även i motion 2014/15:2429 av (C) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att skärpa de nationella energihushållningskraven i byggregler. (M) föreslår i motion 2014/15:1919 ett tillkännagivande om behovet av en ökad standardisering av byggreglerna för att främja konkurrensen inom byggsektorn och öka bostadsbyggandet. Motionären framhåller bl.a. att kraven ska vara lika i hela landet med undantag för en justering av kraven på energihushållning med utgångspunkt i de olika klimatzonerna. Plan- och bygglagstiftningens krav på energihushållning och värmeisolering finns specificerade i byggregler (BFS 2011:6). Reglerna för nybyggnad innebär bl.a. att byggnadens specifika energianvändning, installerad eleffekt för uppvärmning, klimatskärmens genomsnittliga luftläckage och genomsnittliga värmegenomgångskoefficient högst får uppgå till vissa värden som är beroende av dels vilken klimatzon som byggnaden ligger i, dels om elvärme används för uppvärmning. Kraven för bostäder beror också på om de är belägna i småhus eller flerbostadshus och om arean är större eller mindre än . Specifik energianvändning är byggnadens energianvändning fördelat på arean uttryckt i kWh/m2 och år. Hushållsenergi räknas inte in. Den tidigare regeringen gav i uppdrag att se över och skärpa nivåerna för energihushållning i föreskrifter. redovisade uppdraget (rapport 2014:19). Översynen av energikraven har lett fram till att ändrade krav i byggregler trädde i kraft (BFS 2015:3). I korthet innebär de ändrade reglerna att  byggnadskategorin bostäder har delats in i två nya grupper: småhus och flerbostadshus  en ny klimatzon IV som omfattar delar av södra och västra har införts med en skärpning av kraven med  för gruppen småhus har det inte genomförts någon skärpning annat än vad som blir effekten av att det infördes en ny klimatzon IV  en generell skärpning av kraven med har genomförts för grupperna flerbostadshus och lokaler i alla klimatzoner. Enligt artikel 9 i och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda ska medlemsstaterna se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader, och att alla nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter är nära-nollenergibyggnader efter . fick i uppdrag av den tidigare regeringen att föreslå en definition och kvantitativ riktlinje avseende energihushållningskrav för nära-nollenergibyggnader (N2014/75/E). I uppdraget ingår bl.a. att föreslå en definition av energiprestanda att tillämpas för energihushållningskrav avseende nära-nollenergibyggnader. Vidare har tillsammans med regeringens uppdrag att utarbeta underlag till en kontrollstation avseende nära-nollenergibyggnader (N2014/75/E). Båda uppdragen ska redovisas . beslutade om vissa ändringar i PBL som innebär att kommunerna inte får ställa egna krav på ett byggnadsverks tekniska egenskapskrav vid planläggning, andra ärenden enligt PBL eller i samband med genomförande av detaljplaner, s.k. kommunala särkrav (prop. 2013/14:126, bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366). Lagändringen motiverades bl.a. med att landets kommuner har kommit att ställa egna energikrav utöver de krav som ställs i byggregler. I en interpellation ställdes frågan om regeringen har för avsikt att föreslå ändringar i PBL för att återigen möjliggöra kommunala särkrav. I kammardebatten framhöll statsrådet att några lagändringar inte är aktuella (ip. 2014/15:147, prot. 2014/15:48). Bostäder och lokaler står för omkring en tredjedel av totala energianvändning. En minskning av bostadssektorns energianvändning och miljöpåverkan förutsätter åtgärder såväl i bostadsbeståndet som i utformningen av nybyggda bostäder. har det skett en positiv utveckling mot alltmer energisnåla hus. Denna utveckling har drivits fram både av små innovativa pilotprojekt och genom att de stora bostadsproducenterna och fastighetsbolagen successivt har tagit till sig ny kunskap om hur energisnåla bostadshus kan utformas. Den nya kunskapen på området har också varit utgångspunkten för den pågående översynen av de krav på energihushållning som ställs upp med stöd av plan- och bygglagstiftningen. Som framgått ovan har skärpta krav på energihushållning i byggregler trätt i kraft. Det kommer emellertid att krävas ett fortsatt arbete med att utforma regler för energihushållning som bl.a. lever upp till åtaganden med anledning av EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. har med anledning av direktivet fått i uppdrag att ta fram en definition av energiprestanda som kan tillämpas för energihushållningskrav avseende nära-nollenergibyggnader. Uppdraget kommer att redovisas senast . Utskottet anser att resultatet av överväganden bör avvaktas. När det gäller den fråga som tas upp i två av motionerna om s.k. kommunala särkrav om energihushållning vill utskottet hänvisa till de ändrade bestämmelser i som har trätt i kraft och att det ännu inte finns tillräckliga erfarenheter av lagändringens utfall. Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte är aktuellt att ändra bestämmelserna om kommunernas möjlighet att ställa egna krav på ett byggnadsverks tekniska egenskaper. Det bör i sammanhanget framhållas att de aktuella bestämmelserna riktas mot de situationer när kommunen handlar i egenskap av myndighet, men inte hindrar kommunens ställningstaganden i egenskap av byggherre eller fastighetsägare. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om tillgänglighetskrav för studentbostäder. Utskottet tillstyrker en motion som framhåller att det finns behov av att utreda möjligheten till anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Jämför reservation 18 (S, MP). I motion 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och pröva andra lättnader i byggreglerna för studentbostäder. I PBL anges att en byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga (8 kap. 1 §). Vidare anges att ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga (8 kap. 4 §). trädde en lagändring i kraft som innebär att avsteg från dessa krav alltid får göras om det är fråga om ändring av en byggnad som innebär att bostäder på högst inreds på en vind (8 kap. 7 §). I plan- och byggförordningen preciseras att en byggnad ska vara försedd med en eller flera hissar om det behövs för att uppfylla lagkravet på tillgänglighet och användbarhet. (3 kap. 4, 18 och 19 §§ plan- och byggförordningen). Ett undantag finns emellertid om byggnaden har färre än tre våningar. På föreskriftsnivå preciseras tillgänglighetskraven i byggregler (avsnitt 3:14). Där anges inte några undantag eller särskilda bestämmelser för tillgängligheten och användbarheten i studentbostäder. genomfördes flera ändringar i föreskrifter och allmänna råd om bl.a. studentbostäder. I avsnittet om bostadsutformning infördes lättnader för alla bostäder med en boarea om högst . För studentbostäder om högst genomfördes vissa ytterligare ändringar vad gäller regler om bostadsutformningen. Vidare finns särskilda undantag för studentbostäder från kraven på vädrings- och ljusförhållanden. Det har också införts en definition av begreppet studentbostad i byggregler med innebörden att det gäller bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskolor. De genomförda ändringarna i byggreglerna anses innebära att bostäder nu kan byggas med en boyta från och studentbostäder med en boyta från . fick i uppdrag av den tidigare regeringen att utreda behovet av författningsändringar för ett generellt undantag från de tekniska egenskapskraven på tillgänglighet och användbarhet i PBL vid uppförandet av studentbostäder med tidsbegränsat bygglov. Som skäl för uppdraget angav regeringen den akuta bostadsbristen på vissa studieorter. redovisade uppdraget till regeringen i rapporten på tillgänglighet för studentbostäder med tidsbegränsat bygglov (rapport 2014:30). I rapporten föreslår att PBL inte ändras i det aktuella avseendet. framhåller bl.a. att påverkan på byggkostnaden av att ta bort de tekniska egenskapskraven är relativt liten i förhållande till byggkostnaden som helhet och att det är osäkert om borttagandet av kraven skulle leda till ett ökat utbud av studentbostäder. Under förra genomfördes ett flertal ändringar i plan- och bygglagstiftningen som syftade till att göra det enklare och billigare att bygga bostäder. Flera av förändringarna var särskilt inriktade på att underlätta byggande av mindre bostäder avsedda för bl.a. unga och studerande. Det har medfört att det nu är möjligt att bygga vanliga bostäder med en boyta från och studentbostäder med en boyta från . När det gäller tillgänglighetsreglerna har en möjlighet till avsteg från de generella kraven införts vid inredning av bostäder på högst på vindar. Denna ändring innebär att vindar som inte har kunnat byggas om till bostäder på grund av kostnaderna för nyinstallation av hiss nu kan utnyttjas för smålägenheter lämpliga för bl.a. unga hushåll och studenter. delar motionärernas uppfattning att det finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte nu ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare. Det bör emellertid vara möjligt att ta större hänsyn till det förhållandet att var och en av de boende endast använder bostaden som studerande vid en högskola eller ett universitet. Det finns också skäl att fästa stor vikt vid de synpunkter som förs fram av bl.a. studentbostadsföretagen och studentorganisationerna. Studentbostadsföretagen har framhållit att tillgänglighetskraven bidrar till högre byggkostnader för studentbostäder och försvårar nya lösningar vad gäller bostädernas utformning. De har även fört fram tankar på att det kan vara lämpligt att utforma mer flexibla regler om tillgänglighet, exempelvis genom att även definiera någon form av besökstillgänglighet. Med en sådan lösning skulle alla nya studentbostäder kunna göras tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, men inte alla vara helt anpassade för att fungera som en egen bostad för studenter med olika former av funktionsnedsättning. Det som utskottet nu anfört om tillgänglighetskraven för studentbostäder bör med bifall till den aktuella motionen tillkännage för regeringen som sin mening. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av byggreglerna om ventilation. Utskottet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden till motsvarande motionsförslag. I motion 2014/15:2287 av (S) framhålls vikten av en god ventilation i bostäder. Motionären beskriver en metod med virvelfri s.k. deplacerande (undanträngande) ventilation som anses ge en god innemiljö. föreslås mot denna bakgrund uppmana regeringen att se över byggreglerna om ventilation. I byggregler (BFS 2011:6 med ändringar) finns ett särskilt avsnitt om ventilation (avsnitt 6.25). Ventilationssystem ska utformas så att erforderligt uteluftsflöde kan tillföras byggnaden. Vidare anges att ventilationssystem ska kunna föra bort hälsofarliga ämnen, fukt, besvärande lukt, utsöndringsprodukter från personer och byggmaterial samt föroreningar från verksamheter i byggnaden i den utsträckning sådana olägenheter inte förs bort på annat sätt. Vad gäller ventilationsflödet anges som huvudregel att uteluftsflödet ska motsvara 0,35 l/s per kvadratmeter golvarea. I fråga om luftdistribution finns vissa bestämmelser och allmänna råd när det gäller tilluft, luftföring i rum, överluft och frånluft. byggregler avseende ventilation innehåller inte rekommendationer e.d. om någon särskild teknisk lösning för att uppnå de uppställda kraven. I huvudsak likalydande motioner av samma motionär har tidigare behandlats av utskottet . Vid behandlingen framhöll utskottet att byggregler är neutrala vad gäller vilken typ av ventilationslösning som bör användas för att uppfylla de uppställda kraven på luftkvalitet m.m. (bet. 2011/12:CU14). Vidare framhöll utskottet att det inte kan anses vara en uppgift för att förorda en viss teknisk lösning i detta avseende. Motionen avstyrktes mot denna bakgrund. har inte ändrat uppfattning i den aktuella frågan. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en utredning om brister i funktionskontrollen av ventilationssystem. Utskottet hänvisar till kommunernas tillsynsansvar och uppföljning av tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. Enligt vad som anförs i motion 2014/15:779 av (FP) lever många kommuner inte upp till de krav som finns på obligatoriska ventilationskontroller i skolor. Mot denna bakgrund föreslår motionären att det ska utredas vad som ligger bakom den bristande kontrollen av inomhusluften i skolor. Ett lagreglerat krav på funktionskontroller av ventilationssystem, s.k. obligatorisk ventilationskontroll (OVK) infördes . I plan- och bygglagstiftningen finns bestämmelser om funktionskontrollen av ventilationssystem. I PBL ställs krav på att funktionen hos ett ventilationssystem ska kontrolleras för att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat i byggnader (8 kap. 25 §). Det är byggnadens ägare som ska se till att kontrollen görs av en sakkunnig och certifierad funktionskontrollant. I plan- och byggförordningen finns bestämmelser bl.a. om den första besiktningen innan systemet tas i bruk och de därefter återkommande besiktningarna (5 kap. 1–7 §§). Om byggnadens ägare har anledning att misstänka att ventilationssystemet inte uppfyller de krav som finns uppställda ska ägaren möjligt vidta de åtgärder som behövs för att kraven ska vara uppfyllda. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilationssystem och certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter (BFS 2011:16 med ändringsföreskrift 2012:6). Där anges bl.a. intervall för återkommande besiktning för olika byggnadskategorier. För bl.a. skolor gäller ett besiktningsintervall . ska utöva tillsyn över funktionskontrollen och får förelägga byggnadens ägare att utföra ventilationskontroll. Krav på luftkvalitet och ventilation kan också ställas med stöd av bestämmelser i och arbetsmiljölagen. har gett ut informationsmaterial och vägledningar om den obligatoriska ventilationskontrollen och det tillsynsansvar som kommunerna har på området. Verket deltar vidare i olika former av informationsmöten med kommuner och branschföreträdare om hanteringen av ventilationskontrollen. Utskottet anser att det är mycket angeläget att landets skolor kan erbjuda en god arbetsmiljö för elever och lärare. En tillräcklig ventilation är en av förutsättningarna för att skolan ska ha en bra fysisk inomhusmiljö. Det är därför viktigt att de krav på luftkvalitet och ventilation som finns uppställda i bl.a. plan- och bygglagstiftningen verkligen efterlevs, liksom de krav som finns på återkommande kontroller av ventilationen. Kommunerna har här ett stort ansvar både i egenskap av tillsynsmyndighet och som ägare av en stor del av landets skollokaler. Utskottet förutsätter givetvis att kommunerna och övriga fastighetsägare följer de krav som finns uppställda på återkommande funktionskontroller av ventilationssystemen i skolorna. Till stöd för kommunernas arbete har gett ut regelsamlingar, vägledningar och informationsmaterial. Vidare deltar tillsammans med bl.a. kommuner, länsstyrelser och branschföreträdare i olika former av informationsmöten och samverkansgrupper som bl.a. tar upp frågor om ventilationskontrollen. Verket har också i uppdrag att regelbundet sammanställa erfarenheterna från tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen och rapportera utfallet till regeringen. Det får förutsättas att eventuella systematiska brister i funktionskontrollen av ventilationssystem kan uppmärksammas i detta sammanhang. Därmed avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om åtgärder för gemensamma byggregler i . Utskottet hänvisar till att särskilda medel har avsatts för att ska kunna ta initiativ till ett arbete som syftar till en sådan ökad harmonisering av byggreglerna. Jämför reservation 19 (SD). I motion 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för gemensamma byggregler i . Motionärerna framhåller att gemensamma byggregler kan bidra till ett ökat industriellt byggande och leda till lägre priser för bostadsbyggande. tilldelades särskilda medel av regeringen för att leda ett projekt för harmonisering av byggreglerna i . har haft ett utbyte med de nordiska länderna och har genom olika möten identifierat gemensamma områden där det finns skäl att samarbeta mer för att uppnå ett gemensamt harmoniserat regelverk. Avsikten med det nu inledda projektet är att fördjupa detta samarbete. I ett första steg kommer de nordiska ländernas olika regler om tillgänglighet att behandlas vid samordningsmöten . I likhet med motionärerna anser utskottet att en ökad harmonisering av byggreglerna i de nordiska länderna bör kunna bidra till ett effektivare byggande och lägre byggkostnader. Som framgått ovan har regeringen avsatt särskilda medel för att ska kunna ta initiativ till ett arbete som syftar till en sådan ökad harmonisering. Något tillkännagivande från i frågan behövs således inte. Därmed avstyrker utskottet den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om lagstiftning eller andra åtgärder som skydd av s.k. icke-kommersiella frizoner. Utskottet hänvisar till ett tidigare ställningstagande i frågan. I motion 2014/15:1974 av och (båda MP) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om vikten av åtgärder som stärker skyddet av – och även underlättar expansion av – icke-kommersiella frizoner i våra städer och samhällen.