· H201TU6 · 2015-03-04 18:56:14 — Det är hög svansföring utan något innehåll. Man gör en höna av en fjäder. Alla ska garanteras en postservice av god kvalitet i vårt land. Detta till trots är det inte utan oro jag ser när det kommer till postfrågorna. Antalet brev minskar kontinuerligt som en följd av teknikutvecklingen, som paket- och logistiktjänsterna ökar som en följd av precis samma utveckling. Vi står inför ett paradigmskifte. Vi har i utskottet blivit uppvaktade av fackförbundet , som har lämnat ett upprop kring kontinuerligt försämrade arbetsvillkor som en konsekvens av den starka förändring som postverksamheten befinner sig i. Med den ordning som råder just nu kommer vi inte att kunna upprätthålla garantin om en postservice av god kvalitet. Därför välkomnar vi socialdemokrater den utredning som regeringen aviserade i budgetpropositionen . Jag yrkar bifall till förslaget i trafikutskottets betänkande. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). Jag tackar för anförandet. Det var en sak tidigt i anförande som jag fäste mig vid. sa någonting i stil med - jag stenograferar inte - att en infrastrukturminister 1991 sagt att det där med it var en övergående fluga. Det finns bra bredbandstäckning här i kammaren, så jag googlade för att se vem som var infrastrukturminister 1991. Men var det verkligen , , som sa att it är en övergående fluga? Däremot minns jag att ett av de första e-breven från sändes av dåvarande statsminister till hans kollega borta i Vita huset i vid samma tillfälle. Men kanske kan skingra dimmorna kring vilken kommunikationsminister det var som sa att det där med it var en övergående fluga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Jag tackar för inlägget. Om hade gjort sin hemläxa ordentligt hade han vetat att det var val . Det var en socialdemokratisk infrastrukturminister som yppade detta. Jag nämnde det i sammanhanget för att jag tror att vi har svårt att föreställa oss vad tekniken kommer att erbjuda oss . Inte nog med att vi med ganska stor sannolikhet kommer att ha förarlösa bilar. Med den snabba uppkopplingen kanske det till och med är så att vi kommer att ha förarlösa bilar som stannar när någon sätter ned en fot på övergångsstället. Det är saker som vi har svårt att föreställa oss. Vi har svårt att se vart teknikutvecklingen för oss, precis som man 1991, oavsett vilken infrastrukturminister vi hade, hade svårt att föreställa sig var vi skulle stå . Det var bra att kunde klarlägga att det var en socialdemokratisk infrastrukturminister. Annars kunde det möjligtvis ha rått viss ovisshet om detta. Jag går över till den kanske viktigare frågan, detta med bredbandskoordinatorer. Det är väldigt viktigt att de kommer på plats, vill jag påstå, herr talman. Vi vet att vi annars löper risk att hjulet ska uppfinnas på nytt varenda gång ett byalag eller en samhällsförening ska bygga ut bredband med hjälp av statsbidrag. Den tidigare alliansregeringen, som var kraftfull på väldigt många vis, tog med sig i EU-programmet för att vi skulle ha ett effektivt statsbidrag in och kunna stimulera precis det som har hänt på så många ställen. Det är ett av de verktyg vi har, , för att få bredband byggt i hela landet. Dessvärre är inte det svenska programmet ännu godkänt i . Bredbandsföreningarna runt om i vårt land väntar med stor spänning och oro, vill jag påstå. För det första vore det bra att få klarlagt när regeringen kommer att verkställa beslut om bredbandskoordinatorer. För det andra: När avser infrastrukturministern och samarbetsregeringen att förhandla fram EU-programmet - landsbygdsprogrammet - med de 3,29 miljarderna för bredbandsutbyggnad? Landet bortom , , väntar med stor iver på svaret på den frågan. Det hela blir aningen märkligt. På varje punkt har ni fått era synpunkter tillgodosedda, . Det finns ingenting där vi står i konflikt. Ändå lämnar ni reservationer. Egentligen borde jag stå här och fråga varför ni använder riksdag som lekstuga och reserverar er i frågor där ni faktiskt får precis som ni vill. När det gäller bredbandskoordinatorerna vet precis lika väl som jag att den förra infrastrukturministern var den som tillsatte en utredning på det här området. Den har varit ute på remiss och kommit tillbaka. Då är det klart att man som sig bör bereder ärendet på departementet för att sammanställa det och så vidare. Det är ni som springer händelserna lite i förväg. Om ni hade avvaktat lite hade kanske till och med nuvarande regering lagt fram precis samma förslag efter att ärendet färdighanterats. Det går såklart inte att svara på exakt när det kommer att bli, eftersom ärendet inte var färdigberett när förslaget lades fram och beslutet togs om budgeten i riksdag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Kan ge mig en prognos för när vi kan få bredbandskoordinatorer på plats och när samhällsmaster kan vara en aktualitet i ? Jag hade naturligtvis gett det beskedet om den förra regeringen hade tillsatt sin utredning , så att det hade funnits ett färdigberett förslag. Men förslaget är inte färdigberett, och därför går det inte att lämna ett klart besked i frågan. Allting måste gå sin gilla gång. Det vet även de som tidigare suttit i regeringsställning och alla i den här kammaren. får ändå förstå vår oro när statsrådet beskriver att det här är i beredningsfasen, att man inte kan säga ungefär hur beredningen ska ta och att man inte har någon aning om när bredbandskoordinatorerna egentligen kommer på plats. Vad gäller samhällsmaster vill man helst inte ta i frågan; förhoppningsvis löser det sig av sig självt, menar man. Det som blir lite löjeväckande är att man tycker att det är löjeväckande att vi tycker att detta är för svagt. Jag ställer frågan igen. Finns det något hum om när väljarna kan förvänta sig att detta börjar komma på plats? Det blir lite fånigt att stå och diskutera de här frågorna på detta sätt. Att har en framstående position på it-området beror delvis på den förra regeringen, men regeringar har bedrivit ett framsynt arbete för att bygga ut bredband och se till att vi haft smarta och bra lösningar för den mobila uppkopplingen. Det här arbetet kommer naturligtvis att fortsätta. Det finns inte en enda mening i er budgetmotion, som också beslutade om, som särskiljer sig från det regeringen aviserat redan tidigare, bortsett från detta med bredbandskoordinatorerna, vilket regeringen också har tillgodosett. Det står också mycket klart och tydligt i det här ärendet. Det är en satsning på ungefär 6 miljoner. I sammanhanget är det inte särskilt mycket pengar. Det är inte heller så att det inte är någon som jobbar med bredbandskoordinatorer . De finns lite här och var. Det är en idé som är plockad utifrån goda exempel på hur man samordnat sig kring bredbandsutbyggnaden. Men konkret går det naturligtvis inte att svara, eftersom det är ett ärende som inte har varit färdigt. Det var den förra regeringen som tillsatte utredningen precis före det val där man inte blev omvald. När ärendet inte har gått sin gilla gång är det klart att det är väldigt svårt att svara på hur man ska göra rent konkret. Men det kommer. Det bereds just nu på departementet. Det återstår att se när, men det kommer inom en ganska snar framtid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor I internationella jämförelser ligger långt fram vad gäller tillgång till internet, men vi kan bli ännu bättre. Att fler människor får tillgång till en välfungerande uppkoppling och verktygen att nyttja den är viktigt av en rad skäl. Allt fler tjänster flyttar över till nätet. Vi gör våra bankärenden där, och vi kan kontakta myndigheter. De flesta av oss får nog fler viktiga brev i inkorgen än i postlådan. Behovet av att göra nätet tillgängligt för fler är därmed både en tillgänglighetsfråga och en demokratifråga. Vi kan förbättra tillgängligheten på flera sätt. Vi måste se till att grupper med en hög andel icke-aktiva internetanvändare får ett särskilt stöd. Det rör sig främst om äldre människor och människor med funktionsnedsättningar. Här finns inga snabba lösningar, utan en rad olika inkluderingsåtgärder behövs för att se till att andelen internetanvändare bland dessa grupper ska fortsätta att öka. behöver vi fortsätta att bygga ut bredband i hela landet. Även om det nu är färre än 500 hushåll i som inte har något bredband fortsätter arbetet med att förbättra hastigheterna. Bredbandsstrategin slår fast att av hushållen bör ha tillgång till bredband om minst till . Tillgång till en bra uppkoppling måste finnas även utanför städerna. Detsamma gäller självklart också tillgång till mobiltäckning. Därför är det positivt att processen för att frigöra 700-megahertzbandet fortgår med syftet att frekvensen ska vara tillgänglig för mobiltrafik. Även andra åtgärder för att säkra en god mobiltäckning i hela landet kan behövas, som till exempel samhällsmaster och stöd för regionalt arbete med frågorna. Telias planer på att lägga ned vissa behöver bevakas noga av regeringen så att eventuella nedstängningar inte hotar målen i bredbandsstrategin eller den lagstadgade rätten till telefoni. Även frågan om bredbandskoordinatorer behöver regeringen arbeta vidare med. Det är ett arbete statsrådet också aviserat pågår inom . Utöver arbetet med ökad tillgänglighet behöver även arbetet med att skapa säkrare och mer resilienta system fortsätta. Det är något som inte minst överlastningsattackerna mot visade. Detta är också en fråga som tillsammans med branschen för en dialog om hur det ska förebyggas, vilket är positivt. Det är centralt att vi från politiskt håll följer säkerhetsläget, inte minst genom den risk- och sårbarhetsanalys som tas fram på uppdrag av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Digitaliseringen gör det lättare att bo och arbeta i hela landet. Det gör kunskap och kultur lättillgänglig för dem som vet var de ska leta. Det skapar chanser att möta människor vi inte annars hade kunnat träffa. I möjligheten att ersätta jobbresor med digitala träffar finns också en potential för stora miljövinster. Det finns med andra ord all anledning att fortsätta att arbeta för att göra digitaliseringens möjligheter tillgängliga och begripliga för fler. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Som motionär vill jag tacka för beredningen av mina motioner och tar med stort intresse del av den information som framkommit i samband med utskottets ställningstagande. Jag är här för att försvara mina motioner, som rör angelägna frågor för många människor i stora delar av landet. Motion 392 handlar om ökad fiberutbyggnad för att klara välfärdens utmaningar och tar bland annat upp att regeringen bör säkerställa utbyggnaden av bredband på landsbygden. Men den tar även upp att staten bör påskynda utvecklingen av e-tjänster inom statens egna bolag och verksamheter samt att regeringen bör se till att rättssäkerheten och skyddet av den personliga integriteten bevakas. E-tjänster utvecklas inte enbart i privat sektor. Även kommuner och landsting är aktiva. Mycket händer inom e-hälso- respektive e-omsorgsområdena. Dessa tjänster medför inte enbart samhällsekonomiska vinster utan även fördelar för den enskilda individen som högre livskvalitet, minskad oro och lägre kostnader. E-tjänster är, eller borde vara, prioriterade frågor, inte minst för att möta den demografiska utvecklingen. Dessa tjänster förutsätter att de ambitiösa satsningar för ökat stöd till bredbandsutbyggnad som Alliansen gjort inom ramen för landsbygdsprogrammet 2014-2020 också genomförs. Den andra motionen, 966, är skriven tillsammans med mina skånska partikamrater. Den rör kommunikationen i hela landet, bättre mobiltäckning och ökad fiberutbyggnad. Här lyfts frågor fram som ska säkerställa att vi vid uppföljningar får information som faktiskt är relevant. ska redovisa investeringar i andelen nybyggd respektive upphandlad it-infrastruktur. görs uppköp av befintliga fibernät som redovisas som investeringar. Det kan röra sig om stora summor och låter bra, men innebär i praktiken inte någon förbättring alls. Att mobiltäckningen inte är så bra som bolagen påstår tas också upp, med förslaget att får i uppdrag att säkerställa att operatörernas uppgifter stämmer med verkligheten. betonar motionärerna att människor förväntar sig och är alltmer beroende av tillgång till täckning överallt, både för samtal och för dataöverföring. Därför borde vi se till att det införs ett mobilitetsmål som täckningsgrad av geografisk yta. Därutöver hade vi velat gå lite längre för att se till att skattemedel nyttjas mer effektivt och inte för bidrag för dubblering vid utbyggnad av fiber. Vi föreslår att man ser över om det i mindre orter vid kommungränser, likt det som sker vid utbyggnad av elkablar, för mest effektiva utbyggnad skulle kunna göras undantag från lokaliseringsprincipen. Dessutom föreslår vi att man utreder möjligheten att ställa krav på ägare till it-infrastruktur så att sannolikheten att uppnå målet ökar. Jag inser att jag får ha visst tålamod. Men detta är viktiga frågor där utvecklingen går väldigt fort och där jag upplever att den offentliga sektorn måste vara än mer på hugget. I detta anförande instämde Boriana (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)