bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — Däremot finns det en del områden där man har utvecklat mycket teknik för att räkna ut sysselsättningseffekter. (SD): Det är glädjande att straffskatt för äldre arbetskraft har diskuterats lite grann. Men det är synd att vi inte kunde få några effekter av regeringens förslag redovisade. Men fick vi i alla fall veta vart vi ska vända oss för att få reda på det. En fråga kvarstår dock på detta tema, och det är den som jag ställde i den förra frågerundan. Finns det någon empiri från andra länder som har jobbat mycket tydligare med just ekonomiska incitament? Och i så fall: Hur har dessa länder lyckats med att bibehålla den äldre arbetskraften? Kan ni dra er något sådant till minnes? Min huvudfråga rör den så kallade krona-för-krona-principen. Jag noterar att man i rapporten skriver: ”För att leva upp till överskottsmålet krävs ett åtagande att inte lånefinansiera oförutsedda utgiftsökningar.” Men är det inte precis det som regeringen gör när vi ser att framför allt utgiftsområdena 8 och 13 har ökat i storleksordningen bara sedan den senaste höstbudgeten? Blir då inte hela denna krona-för-krona-prin- cip lite grann mer av ett spel för galleriet när den bara gäller storleksordningen ½–av hela statsbudgeten, som de absolut största satsningarna som regeringen gör sker just på utgiftsområdena 8 och 13 och som alltså inte omfattas av den så kallade krona-för-krona-principen? (C): I rapporten talar klarspråk om den svenska arbetsmarknaden och om att det finns strukturella problem, inte minst när det gäller anställningsskyddet och alltför rigida regleringar där men även när det gäller trösklarna in på arbetsmarknaden. Detta har bäring på väldigt många andra aspekter som olika frågeställare har tagit upp om vägarna in på den svenska arbetsmarknaden och liknande. Jag skulle därför vilja höra en utveckling av dessa resonemang och om vilka policyförändringar som vi skulle kunna ta initiativ till från detta hus för en bättre fungerande arbetsmarknad och inte minst fler vägar in. (V): regering har sagt att man är en feministisk regering. Då undrar man om den ekonomiska politiken är feministisk. Min fundering är då: Gör någon jämställdhetsanalys i sin rapport? Jag har inte läst hela rapporten. Men om man till exempel söker i rapporten efter ordet jämställdhet dyker det inte upp en enda gång. Hur ska då jag som riksdagsledamot veta att för en feministisk ekonomisk politik, utifrån Finanspolitiska rådets rapport? BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 , : Vi har ett fördelningspolitiskt kapitel, och det har vi haft . Vi försöker där göra en uppdelning på kön. Men jag måste erkänna att jag skulle vilja se mer i detta sammanhang. Jag tycker att vi borde kunna göra mer, och jag hoppas få chansen att återkomma med en bättre analys av jämställdhetsfrågor. Vi gör inte tillräckligt där. Det är nog det riktiga svaret. När det gäller andra länder och pensionsfrågor tror jag tyvärr inte att vi kan leta runt om i världen och hitta några andra länder som sköter detta med att få upp pensioneringsåldern på ett föredömligt sätt. Tvärtom är sysselsättningsgraden i högst inom EU, och den är särskilt hög bland de äldre. I någon mening gör vi saker bättre, eller åtminstone inte lika dåligt, än de flesta andra länder. Men vi kommer att behöva fortsätta ännu mer med detta om det ska fungera. har räknat på vad som skulle hända om vi inte får upp pensioneringsåldern. Deras kalkyler säger att vi skulle behöva införa ett överskottsmål på om vi inte får upp pensioneringsåldern för att de offentliga finanserna ska vara hållbara, detta trots att vi då också får leva med en ersättningsgrad i systemet som kanske faller till , vilket skulle kräva ytterligare förstärkningar i den offentliga budgeten. Vi talar alltså om enorma saker, och vi får nog räkna med att vi kommer att fortsätta att behöva vara ett föregångsland på detta område. , : När det gäller förslag om fler vägar in på arbetsmarknaden och för att lösa de strukturella problemen är det saker som vi inte har diskuterat i rapporten. Jag vill inte uttala mig om det vid sittande bord. Det är inte riktigt vår uppgift att leverera så mycket förslag, tycker jag, framför allt inte på områden som vi inte har diskuterat i rapporten. Det är lite knepigt att göra det vid sittande bord. För den som är intresserad av frågan kan jag hänvisa till den långtidsutredning som skrevs och som jag var ansvarig för. Där finns det mycket intressant att läsa, om jag får vara så fräck att jag ger lästips om mina egna tidigare alster. Men där diskuteras många aspekter av hur man skulle kunna förbättra den svenska arbetsmarknadens funktionssätt. Jag är inte säker på att hela rådet står bakom den rapporten, men jag gör väl det fortfarande. Jag ska kanske säga någonting om detta med att beräkna sysselsättningseffekter. När man tittar på olika typer av åtgärder är det naturligtvis olika typer av metoder som man får använda för att göra bedömningarna. På vissa områden finns det, som finansministern säger, väldigt väl utvecklade och ganska avancerade modeller för att göra bedömningar av svåra frågor, framför allt på skatteområdet och så vidare. Men även inom andra områden bör man kunna göra bedömningar. Om man tittar på de bedömningar som vi gör här av de två åtgärder som vi diskuterar lutar vi oss i det ena fallet mot en empirisk studie av vad vi uppfattar som det mest närliggande fenomenet som var införandet av denna reform. I det andra fallet gör vi en bedömning av hur den föreslagna förändringen av a- kasseersättningen påverkar ersättningskvoten. Där får vi i stort sett räkna hur PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 många personer som befinner sig i olika tillstånd och vad de har för lön och så vidare. Det finns modeller för att räkna på detta. Men det är i stort sett bara en uträkning av hur många personer som det berör och med hur mycket. Sedan kontrasterar vi det med den bedömning som finns från tidigare forskning om hur relationen mellan ersättningskvoten i a-kassesystemet och arbetslöshetsnivåer ser ut. Då använder vi den bedömning som har använt sig av tidigare. Det går alltså att uttala sig om sysselsättningseffekter av olika åtgärder baserat på olika metoder. Det viktiga är att man redovisar dessa bedömningar. Jag förutsätter att man gör denna typ av bedömningar när man bereder förslagen, eftersom man behöver veta alla plus- och minuseffekter av alla typer av åtgärder. Jag tycker att man bör kunna kosta på sig att redovisa det i budgeten. Man skriver i budgetpropositionen att man ska utveckla metoderna för att göra dessa bedömningar, vilket vi naturligtvis ser mycket positivt på. I vissa fall får man gå direkt till den forskning som finns om närliggande reformer och ta fram bedömningar. Det är sant att vi inte analyserar alla reformer i vår rapport. Men vi är en mycket liten myndighet. är mycket stort. Vi har fokuserat på de stora åtgärderna i vår rapport. Finansminister (S): Vad gäller jämställdhetspolitiken i regeringens budget gör vi en samlad bedömning av den. På samma sätt som vi gör en samlad bedömning av sysselsättningseffekterna gör vi en samlad bedömning både vad gäller hur de slår mellan olika inkomstgrupper och hur de slår mellan män och kvinnor. Där är det mycket tydligt att detta är en budget som är bra för kvinnorna i . Därutöver har vi en del andra förslag för att stärka jämställdheten, bland annat en tredje pappamånad som vi naturligtvis hoppas på ett brett parlamentariskt stöd för. (KD): Regeringen har gjort ett visst nummer av detta med produktiviteten. Ni för ett intressant resonemang i ett av kapitlen om just detta. Ni verkar inte lika bekymrade för detta som regeringen utan ser ett antal skäl för detta och noterar att inte avviker från omvärlden i särskilt stor omfattning i detta avseende. Men ni pekar också på att det finns skäl att hålla ögonen på detta framöver. Det finns väl också en målkonflikt här som förtjänar att lyftas fram men som ni inte tar upp, nämligen att om fler människor kommer i sysselsättning som har lägre utbildningsnivå och som är mindre produktiva sjunker produktiviteten per arbetad timme. Detta är värt att notera också när man tittar på hur politiken utformas framöver, så att vi inte motverkar en sysselsättningsökning för de grupper som har svårt att ta sig in. Men det var inte riktigt detta som jag tänkte fråga om. Ni noterar dock den bristande produktiviteten i byggsektorn som särskilt oroande. har vi här ett förslag som kan bidra till bättre produktivitet, nämligen borttagandet av kommunala särkrav som borde leda till ökad konkurrens på byggsidan. BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 Ser ni några andra större reformer, eller har ni några policyförslag? Har ni funderat mer på vad detta beror på och vad man kan göra åt det just för att höja produktiviteten i byggsektorn? (S): Jag tackar för intressanta föredragningar. Att mäta sysselsättningseffekter och kostnaden för olika typer av åtgärder för att begränsa ungdomsarbetslösheten har debatterats . kan man väl ändå konstatera att det finns en samsyn mellan regeringen och om att slopandet av nedsättningen av sociala avgifter för unga är motiverat eftersom det inte är särskilt mycket bang for the buck, som någon i panelen sa. När man lyssnar på diskussionen här leds man att misstänka att en eventuellt kommande annan regering än den som vi har skulle så att säga återta denna nedsättning av sociala avgifter för unga. Hur ser finansministern på det? Vilka bedömningar gör finansministern i så fall om en sådan förändring skulle komma till stånd? , : När det gäller produktivitetsutvecklingen noterar vi att i en konjunkturnedgång, när den allmänna bedömningen är att detta är en temporär konjunkturnedgång som egentligen inte motiverar stora strukturella förändringar i ekonomin, kan man räkna med att produktiviteten faller ganska mycket därför att företag i huvudsak bestämmer sig för att behålla i alla fall delar av för tillfället onödig arbetskraft därför att man räknar med att behöva dessa människor snart igen. Då faller produktiviteten kraftigt. Det är så att säga ett naturligt mönster när saker fungerar som de bör göra. I under 90-talskrisen, vilket man ser i till exempel , var utvecklingen helt annorlunda. Då blev krisen snarare en signal om att det behövdes stora strukturella förändringar. Många människor behövde byta arbetsplats, byta sektor och så vidare. Då kan produktiviteten faktiskt utvecklas i motsatt riktning. Det är det som man ser i de sydliga krisländerna under denna kris. En fallande produktivitet i en konjunkturnedgång är alltså inte ett tecken på något dåligt utan egentligen tvärtom. Men det är klart att det också finns en oro för att vi inte kommer tillbaka till tidigare produktivitetstrender, kanske särskilt i tillverkningsindustrin. Det finns studier från IMF som pekar på att har tappat ganska mycket där. Jag vet inte om jag riktigt köper den analysen , även om det, som sa, finns anledning att hålla ögonen på detta. Jag instämmer också i bedömningen att en högre sysselsättning, på marginalen förmodligen, har en negativ effekt på den uppmätta produktiviteten. Det är också någonting som man kan se i internationella jämförelser. Byggsektorn är förstås ett särskilt bekymmer. Produktiviteten där är ett uttryck för alla de bekymmer som vi ser på bostadsmarknaden. Vi har tidigare pekat på att man nog måste ta ett helhetsgrepp på hela bostadssektorn, inklusive byggmarknaden. Vi har inte särskilt analyserat den frågan. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 är komplicerade problem där det handlar om regelverk, konkurrens och ganska mycket. Men det är ändå ett stort bekymmer att vi kan konstatera att åtminstone den uppmätta arbetsproduktiviteten i byggsektorn har fallit kraftigt och inte ökat alls. Finansminister (S): Jag tycker att det är viktigt att man visar bnp per capita. Det har inte visats särskilt mycket från regeringens sida . Det är viktigt att man också pekar på detta mått. Det är naturligtvis viktigt att visa på bnp-ökningar och bnp-förändringar. Det säger kanske nästan mer än när man tittar på bnp per capita. Det var väl en eye-opener för många när vi började visa bilder som visade att bnp per capita faktiskt inte alls har ökat sedan krisen. En viktig förklaring till det är att vi har haft mycket låg produktivitet under dessa år. Här har vi försökt komma med olika förklaringar till det, och vi har tittat lite närmare på det. Det har kommit in nya grupper på arbetsmarknaden som gör att produktiviteten har sjunkit. Vi har inte hittat någon sådan förklaring , därför att de som har kommit in på arbetsmarknaden har inte fått jobb utan är i stället arbetslösa. En annan förklaring skulle kunna vara att man har en annan branschsammansättning . Men det kan inte heller förklara en särskilt stor del av den sänkta produktivitetsutvecklingen i , utan det handlar i grunden om att vi har haft en svag efterfrågan på svenska exportprodukter och att vi har haft låga näringslivsinvesteringar. Därför är det så viktigt i den konjunkturuppgång vi ser nu kombinerat med det låga ränteläget att vi kan öka de privata näringslivslivsinvesteringarna i för att på så sätt öka produktiviteten. Den nyhet som kom i går, att kommer att lägga en ny produktionsanläggning i , är en typisk sådan välkommen nyhet i det här läget. Där kommer det naturligtvis att vara hög produktivitet, och anläggningen kommer att vara mycket effektiv. Sedan var det frågan om sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Om vi tar bort den sänkningen är frågan om en ny regering kommer att återinföra en sådan sänkning. Jag tror inte att den risken är särskilt stor. Även allianspartierna har sett att det är en dyr och ineffektiv åtgärd. Jag tror att vi i deras budgetmotioner, om inte så åren efter, kommer att se att det inte kommer att finnas några förslag på att genomföra den typen av dyra och ineffektiva generella sänkningar av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Jag får för mig att man kommer att anpassa sig till regeringens politik. (SD): Jag fick inte svar på min fråga förra gången, så jag ställer den igen. Det gäller den så kallade krona-för-krona-principen. Rådet konstaterar att för att leva upp till överskottsmålet krävs ett åtagande att inte lånefinansiera oförutsedda utgiftsökningar. Är det inte precis vad regeringen gör när vi har BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 sett kraftiga ökningar på utgiftsområdena 8 och 13, migration respektive integration? De har ökat med bara sedan senaste höstpropositionen. De utgiftsområdena omfattas inte av krona-för-krona-principen. Givet vad rådet konstaterar på s. 91 i rapporten, nämligen att ”andelen utsatta grupper bland de arbetslösa kan förväntas öka ytterligare i under nästkommande år till följd av den höga flyktinginvandringen – – – eftersom nyanlända flyktingar i genomsnitt har fler och längre arbetslöshetsperioder än andra grupper. – – – Bland utomeuropeiskt födda med låg utbildning var arbetslösheten 2014. Detta stärker bilden av att en stor del av den svenska arbetslösheten kommer att kvarstå när konjunkturläget har normaliserats, och tyder på att målet om en kraftigt sänkt arbetslöshet kommer att bli svårt att nå”, är det väl sannolikt att områdena 8 och 13 kommer att kvarstå på höga volymer. Är inte det ett problem? Vad är logiken att de två områdena inte omfattas av krona-för-krona-principen? Blir det inte ett spel för galleriet? , : Vi menar att det borde finnas ett åtagande från regeringen att finansiera åtminstone icke tillfälliga kostnadsfördyringar inom ramen för det existerande regelverket. Frånvaron av ett sådant åtagande menar vi är ett brott mot det finanspolitiska ramverket. Vi pekar på ett antal olika sådana icketemporära potentiella utgiftsrisker. Särskilt har vi velat peka på sjukförsäkringssystemet. Men det finns förstås andra områden där det också finns sådana utgiftsrisker. Finansminister (S): Budgeten är uppdelad i områden som omfattas av diskretionära beslut och vissa budgetposter som inte omfattas av diskretionära beslut. Det tycker jag är väl avvägt och rimligt. Det är också utifrån den principen vi finansierar de diskretionära besluten vi fattar, men det finns en annan princip för de ickediskretionära besluten. Så har regeringarna arbetat . Men det handlar naturligtvis om att även inom en sådan ram ta ett samlat ansvar för de offentliga finanserna. Det är min bedömning att regeringen gör det nu när vi kopplar ett fast grepp om statsfinanserna och ser till att steg för steg beta av de stora underskott som hade 2014. Bedömningen är att vi behöver göra det i en väl avvägd takt, och vi menar att den bana som ligger är väl avvägd. Ordföranden: Då har alla frågor fått svar. Vi tackar för både föredragning, rapport och svar på våra frågor. Vi tackar finansministern och ledamöterna som har ställt frågor och alla andra som har visat denna utfrågning sin uppmärksamhet. För finansutskottets del är det sammanträde igen . Därmed är denna utfrågning avslutad. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 Tryck: , 2015