bet · H201MJU4 · 2015-02-12 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I detta betänkande behandlar utskottet 16 motionsyrkanden om vattenvård från den allmänna motionstiden . Motionerna tar huvudsakligen upp frågor om åtgärder mot övergödning och föroreningar i haven och åtgärder för att förbättra rening av avloppsvatten. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Betänkandet innehåller fem reservationer (M, C, FP, KD), (SD) och (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rening av avlopp m.m. 1.Renare hav, punkt 1 (M, C, FP, KD) 2.Renare hav, punkt 1 (SD) 3.Strukturkalkning m.m., punkt 2 (SD) 4.Rening av avlopp m.m., punkt 3 (M, C, FP, KD) 5.Rening av avlopp m.m., punkt 3 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:733 av m.fl. (S), 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 10 i denna del, 2014/15:2541 av (C) yrkandena 1 och 7 samt 2014/15:2783 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Reservation 2 (SD) 2014/15:878 av Skånberg (KD) och 2014/15:2783 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 3 (SD) Rening av avlopp m.m. 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 20, 2014/15:1520 av (KD) yrkande 2, 2014/15:1899 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 4, 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 10 i denna del och 2014/15:2525 av (MP) yrkande 2. Reservation 4 (M, C, FP, KD) Reservation 5 (V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (M), (SD), (C) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 16 motionsyrkanden om vattenvård från den allmänna motionstiden . Motionerna tar huvudsakligen upp frågor om åtgärder mot övergödning och föroreningar i haven och åtgärder för att förbättra rening av avloppsvatten. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. I betänkandet finns fem reservationer (M, C, FP, KD), (SD) och (V). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag (S, SD, C och V) om det regionala samarbetet i , åtgärdsarbete mot övergödning och en giftfri miljö i hav och vattendrag. Jämför reservationerna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Enligt kommittémotion 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 18 bör inom Helcom verka för nationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor. Vidare bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag på åtgärder för att uppfylla åtaganden i handlingsplanen Baltic Sea Action Plan (yrkande 19). Inom Helcom har man antagit handlingsplanen Baltic Sea Action Plan som syftar till att återställa en god ekologisk status för senast . ligger efter i arbetet med att uppfylla målen i handlingsplanen och nya, snabba åtgärder är nödvändiga för att vi ska kunna uppfylla dem. I kommittémotion 2014/15:2783 av m.fl. (SD) yrkande 3 förordas att regeringen inom ramen för bl.a. Helcom ska arbeta för att ytterligare bredda och fördjupa det regionala samarbetet i . Ett regionalt samarbete är viktigt eftersom alla länder runt inte har samma ekonomiska resurser. Mot bakgrund av de senaste decenniernas hårda belastning av miljö bör arbetet med att återställa miljön intensifieras (yrkande 1). intar en geografiskt framträdande roll bland länderna kring och kan förväntas ligga långt framme vad gäller miljöarbete. Det är av stor vikt att fortsätter och intensifierar miljöarbetet, både nationellt och regionalt, varför det vore önskvärt att de ekonomiska anslagen till stöd för havsmiljöarbetet skulle höjas. I motion 2014/15:2541 av (C) yrkande 7 framhålls att goda resultat har uppnåtts i mot övergödningen. Bland annat har satsningar inom projekt såsom Greppa Näringen varit viktiga. Dessa erfarenheter bör exporteras för att komma andra länder till del. Enligt partimotion 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 10 i denna del behöver ett långsiktigt och målmedvetet arbete bedrivas ihop med en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. Genom att kraven i efterlevs kan och övriga minska sina utsläpp av gifter och övergödande ämnen. Det är också viktigt att de s.k. LOVA-anslagen fortsättningsvis ligger på en hög nivå så att fler lokala havsmiljö- och vattenvårdsprojekt utvecklas. Vi behöver även förbättra förutsättningarna för ett ökat uttag av näringsämnen ur havet, t.ex. genom musselodling. Även i motion 2014/15:2541 av (C) yrkande 1 uppmärksammas behovet av en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. Motionären förutsätter i detta sammanhang att regeringen tar vara på den kemikalieproposition som alliansregeringen lade fram . Där finns nycklar till hur kan agera för att minska påverkan från skadliga kemikalier i våra vatten. I motion 2014/15:733 av m.fl. (S) påpekas att har en lång historia av industrier. Miljön är präglad av denna historia, och framför allt vattenmiljön efter kusten är påverkad av pappers- och massaindustrin. ökar miljöbelastningen i av andra orsaker, såsom fiskodlingar. Det är angeläget att regeringen arbetar aktivt för att minska gifterna i och , både vad gäller skador orsakade av tidigare industripåverkan och av utsläpp som sker . I kommittémotion 2014/15:2783 av m.fl. (SD) yrkande 4 framhålls att plast i haven sönderdelas till partiklar som drar till sig fettlösliga gifter. De ekologiska aspekterna av detta är svåra att överblicka, men det kan konstateras att dessa mikroplastpartiklar konsumeras av djur och i nästa steg av oss människor. Motionärerna efterlyser ett intensifierat arbete med att utreda problemen med mikroplastpartiklar i haven och att det bör undersökas om de ekonomiska anslagen till denna forskning behöver utökas. behandling och kompletterande uppgifter har beslutat om miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att genomföra en sammanhållen havs- och vattenpolitik. Myndigheten arbetar med frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. Havs- och vattenmyndigheten samordnar uppföljningen och utvärderingen av miljötillstånd, trender, åtgärdsarbete och styrmedel för ovan nämnda miljömål. Regeringen framhåller i årets budgetproposition (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) att det internationella samarbetet, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar (Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) och Helcom (), är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Regeringen avser därför att ha ett högt engagemang i det internationella arbetet. Regeringen påpekar också att genomförandet av befintliga samt kommande åtgärdsprogram för EU:s havsmiljödirektiv samt EU:s ramdirektiv för vatten är centralt för att nå miljömålen. När det gäller miljömålet Ingen övergödning konstaterar regeringen att trenden för utsläpp av kväve och fosfor till havet är nedåtgående, men att återhämtningstiden är lång. För att närma oss miljömålet behöver utsläppen minska ännu mer. Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå detta mål. presenterades Miljömålsberedningens delbetänkande Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50). Betänkandet innehåller förslag till en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning och en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Strategin för vattenpolitiken fokuserar på hur vattenresurserna kan förvaltas för framtiden, med särskild inriktning på farliga ämnen, skydd och restaurering av vattenområden, hållbar näringsbelastning och hållbar fiskförvaltning. EU:s ramdirektiv för vatten utgör grunden för den svenska vattenförvaltningen och det är infört i svensk rätt huvudsakligen genom förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Huvudsyftet med direktivet är att förebygga föroreningar och uppnå och bibehålla en minsta godtagbar vattenkvalitet för ytvatten och grundvatten till 2015. EU:s havsmiljödirektiv är infört i svensk rätt genom havsmiljöförordningen (2010:1341). Målet för havsmiljödirektivet är att uppnå en god miljöstatus för EU:s hav och deras ekosystem till 2020. Arbetet med de båda direktiven innebär att åtgärdsprogram ska tas fram och genomföras. Helcom är ett regionalt samarbete för . De deltagande länderna (, , , , , , , och ) har beslutat om ett åtgärdsprogram för , Helcom Baltic Sea Action Plan (BSAP). BSAP är en strategi för att återställa god ekologisk status i till 2021. Målen är att ska vara opåverkad av övergödning och av farliga ämnen, att den biologiska mångfalden ska ha en god status och att de havsbaserade aktiviteterna ska utövas på ett miljövänligt sätt. När det gäller möjligheten att införa nationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor inom ramen för Helcom, påpekades i interpellationssvar 2013/14:9 att det är upp till de deltagande länderna att på nationell nivå genomföra de rekommendationer som har överenskommits inom Helcom. Detta samarbete medger inga sanktioner mot de länder som inte följer rekommendationerna. I interpellationssvaret framhålls att det åtgärdsarbete för som bedrivs i inriktas på att uppfylla kraven på god miljöstatus inom EU:s havsmiljödirektiv. Det framgår tydligt av direktivet att god miljöstatus är ett bindande kvalitetskrav som ska nås för ett antal kriterier som anges i direktivet. Medlemsstaterna ska i sina åtgärdsprogram ta fram de åtgärder som krävs för att nå målen. För att samordna EU:s insatser runt beslutade EU om en strategi för , KOM(2009) 248. Havsmiljön är en viktig prioritering i strategin. tog kommissionen fram en ny reviderad handlingsplan för . I skrivelse 2013/14:29 Ny inriktning för för (bet. 2013/14:UU13, rskr. 2013/14:148) redovisades de åtgärder som behöver vidtas för att nå de mål som EU antagit för Östersjöstrategin. I skrivelsen anfördes att för har öppnat upp för ett ökat gränsöverskridande samarbete och har medfört en ökad takt i åtgärdsarbetet med flera av de mycket komplexa och storskaliga miljöproblemen i . Det framhölls att EU har goda förutsättningar att föra samman olika politikområden och att stärka havsmiljöperspektivet i olika projekt som finansieras av EU. EU:s havsmiljödirektiv kräver ett samarbete mellan länder som delar samma havsregion för att uppnå god miljöstatus till 2020. Även inom andra EU-processer, som den gemensamma jordbrukspolitiken, finns möjligheter att stödja samarbetet. I skrivelsen angavs att en stor källa till övergödningen av är näringsläckage från jordbruket. Inom ramen för strategin har bl.a. () lett ett projekt kallat , som inriktades på att minska jordbrukets växtnäringsläckage. Projektet resulterade bl.a. i ett nätverk av 117 demonstrationsgårdar utspridda i sju länder i med investeringar och åtgärder för en bättre vattenmiljö. Enligt uppgift från har projektet varit en viktig kanal för att sprida kunskap till länderna runt om hur kväveläckaget från jordbruket kan minskas. beslutade om de statliga anslagen och anslagsvillkoren för arbete med allmän miljö- och naturvård (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:MJU1 utg.omr. 20, rskr. 2013/14:122). Utskottet fastställde då att anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ska få användas för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget ska även få användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer och för utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. Utskottet ansåg att det var viktigt att satsningarna på havsmiljön fullföljdes och att ska vara pådrivande i havsmiljöarbetet mot övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning. Nivån på anslaget blev dock lägre än vad som hade föreslagits av regeringen med hänsyn till att utgiftsramen för utgiftsområde 20 om allmän miljö- och naturvård sattes lägre i ett riksdagsbeslut om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). De överväganden kring anslagsnivån som gjordes av de olika partierna i utskottet framgår av utskottets budgetbetänkande (bet. 2014/15:MJU1 utg.omr. Av Havs- och vattenmyndighetens rapport för havs- och vattenmiljön (Rapportering av användningen av anslag 1:12 , ) framgår att huvudsyftet med LOVA-bidraget är att bidra till minskade mängder fosfor och kväve till havsmiljön. Sedan bidraget inrättades 2009 har satsningar på LOVA enligt myndigheten gett goda möjligheter för arbete med konkreta åtgärder på lokal och regional nivå. har drygt 710 LOVA-projekt beviljats bidrag om totalt ca . Bidraget medverkar till att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Giftfri miljö samt Ett rikt växt- och djurliv. Några exempel på åtgärder som enligt myndigheten kan finansieras med LOVA-bidrag är – strandnära tång- och alginsamling för närsaltreduktion i havet – VA-planering i samverkan mellan kommuner. Som framgår i årets budgetproposition har LOVA-bidraget permanentats med . I sammanhanget kan nämnas att utskottet beslutade att genomföra en uppföljning av stödet till lokala åtgärder mot övergödning (2014/15:RFR1). Skälet var bl.a. att efter förslag från regeringen har beslutat om ytterligare medel för att öka åtgärdstakten, bl.a. inom landsbygdsprogrammet och genom stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Av uppföljningen framgår att kommuner, föreningar och sammanslutningar av lantbrukare har goda erfarenheter av LOVA, men att det finns en fortsatt utvecklingspotential i det lokala åtgärdsarbetet. Utskottet ansåg att det är positivt att man gör satsningar för att minska övergödningen och att de aktörer som bidrar till utsläpp mobiliseras och involveras i konkret åtgärdsarbete. är det viktigt att regeringen säkerställer att eventuella förändringar i systemet gör att förutsättningarna för uppföljning och resultatmätning bibehålls och utvecklas. När det gäller stöd till musselodling kan det utöver ovanstående lyftas fram att tillsammans med forskare, myndigheter, intresseorganisationer och näringen har tagit fram en vattenbruksstrategi för att ta till vara potentialen för att utveckla ett hållbart vattenbruk. Enligt uppgift från ska strategin konkretiseras genom en handlingsplan, som beräknas vara klar . Handlingsplanen kommer bl.a. att hantera frågan om att utveckla tekniker för odling och förädling av s.k. blå fånggrödor, vilket omfattar odling av musslor. Giftfri miljö i haven Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen ska vara nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen ska vara försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen ska vara nära bakgrundsnivåerna. I budgetpropositionen framför regeringen att det redan nu står klart att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö inte kommer att nås till 2020. Regeringen lyfter dels fram svårigheten med det stora antalet kemikalier och den omfattande användningen av kemiska produkter, dels svårigheten med att ämnen sprids och påverkar miljö och hälsa. När det gäller frågan om kemikaliepolitiken framhåller regeringen i budgetpropositionen att det har beslutats om åtta etappmål avseende farliga ämnen. I propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39) redovisade den förra regeringen en samlad strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Strategin utgörs av etappmål samt av insatser som bidrar till att nå etappmålen eller som i övrigt behövs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Eftersom regler om utsläppande på marknaden och användning av kemikalier generellt är harmoniserade inom EU, är utveckling och tillämpning av styrmedel på EU-nivå ett fokusområde i strategin. Regeringen anför att den tidigare inledda satsningen på en handlingsplan för en giftfri vardag är en viktig del av den samlade strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. För att arbetet med handlingsplanen ska vidareutvecklas och intensifieras har beslutat om resursförstärkningar till Kemikalieinspektionen för perioden –2020 (prop. 2013/14:1, utg.omr. 20, bet. 2013/14:MJU1, rskr. 2013/14:122). När det gäller arbete mot föroreningar i haven kan även nämnas att inom EU-strategin för leder prioritetsområdet mot utsläpp av farliga ämnen till havet. Enligt skrivelsen om en ny inriktning för för var avsikten med att leda prioritetsområdet mot utsläpp av farliga ämnen till havet att bidra till en ökad kunskap i ämnet och stödja erfarenhetsutbyte för att kontrollera och förhindra att nya, potentiellt farliga ämnen sprids i havsmiljön. När det gäller frågan om fiberbankar påpekar regeringen i budgetpropositionen att sanering av förorenade sediment i Östersjöns kustområden skulle kunna ha betydande positiv lokal och regional påverkan, och kunna förbättra vattenkvaliteten samt minska dioxinnivåerna i de arter som lever i dessa förorenade områden. geologiska undersökning (SGU) har kartlagt de sediment som består av fibrer från pappersindustri, och kartläggningen kommer bl.a. att bidra till beslutsunderlag för att kostnadseffektivt kunna rikta och genomföra ytterligare undersökningar och saneringsåtgärder vid de områden som bedöms ha störst miljöpåverkan. SGU:s kartläggning visar att föroreningarna finns lagrade i fiberhaltiga sediment, s.k. fiberbankar, över stora områden. Koncentrationen av föroreningarna är högst i anslutning till gamla trä- och pappersindustrier. lämnade ett förslag till etappmål för efterbehandling av förorenade områden. Det föreslagna målet anger en takt för sanering av de allra mest förorenade områdena som tydligast utgör en risk för människors hälsa och miljön. Det föreslagna etappmålet för efterbehandling av förorenade områden bereds inom . När det gäller forskning på miljöområdet anför regeringen i budgetpropositionen att ska vara en ledande forskningsnation. Inom utgiftsområdet finns tre forskningsfinansiärer – Formas som stöder den mer långsiktiga miljöforskningen, som stöder forskning i huvudsak till stöd för miljökvalitetsmålen och Mistra som stöder den mer åtgärdsinriktade miljöforskningen. Regeringen bedömer att dessa olika finansieringsformer är viktiga för att täcka behovet av underlag inom hela miljöområdet. I propositionen framgår även att svensk marin forskning och miljöövervakning är i stort behov av ett nytt oceangående undersöknings- och forskningsfartyg. Regeringen avser att låta projektera och bygga ett sådant fartyg. JPI Oceans (The Joint Programming Initiative Healthy and Productive Seas and Oceans) är en plattform för att koordinera den havsforskning som finansieras av EU:s medlemsländer. Enligt uppgift från Formas deltar Formas och Havs- och vattenmyndigheten i en gemensam utlysning av forskningsmedel om mikroplast i havet genom JPI Oceans. Formas och Havs- och vattenmyndigheten satsar tillsammans i utlysningen. Miljömålen, vattendirektiven, Helcom och Östersjöstrategin Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande och aktivt arbete, på lokal nivå, regional nivå och EU-nivå, med att minska tillförseln av näringsämnen och föroreningar till haven. Åtgärdsarbetet inriktas på att uppfylla kraven på god miljöstatus i EU:s havsmiljödirektiv. Direktivet anger bindande kriterier för en god miljöstatus. Kriterierna ska uppnås genom åtgärder enligt nationella åtgärdsprogram. Utskottet konstaterar att det arbete som efterfrågas i motionerna 2014/15:2783 (SD) yrkande 1 i denna del och yrkande 3 pågår och föreslår med hänvisning till detta att yrkandena lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet anser att det är angeläget att även åtaganden i Baltic Sea Action Plan (BSAP) uppfylls och förutsätter att regeringen skyndsamt föreslår åtgärder i denna riktning. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2014/15:848 (V) yrkande 19 lämnas utan vidare åtgärd, i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Som framgår ovan medger Helcomsamarbetet inte sanktioner mot länder som inte följer de överenskomna rekommendationerna. Utskottet anser dock att regeringen inom Helcomsamarbetet bör verka för att de deltagande länderna nationellt inför bindande reduktionsmål för kväve och fosfor. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2014/15:848 (V) yrkande 18 lämnas utan vidare åtgärd, i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att de regionala samarbeten som sker inom bl.a. Helcom, Ospar och för bidrar till erfarenhetsutbyte mellan berörda kuststater. När det gäller erfarenheter från Greppa näringen kan särskilt projektet lyftas fram, som utskottet erfar har varit en viktig kanal för att sprida kunskap till länderna runt om hur kväveläckaget från jordbruket kan minskas. Utskottet utgår från att nya projekt kommer att initieras som kan dra nytta av det nätverk som har byggts upp. Vidare utgår utskottet från att regeringen kommer att arbeta för att det viktiga erfarenhetsutbytet mellan regionens länder fortskrider. Med det anförda kan motion 2014/15:2541 (C) yrkande 7 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet beslutade om anslagen till havsmiljöarbetet. Som utskottet angav då är det angeläget att arbetet för en ren fortsätter med oförminskad kraft och att satsningarna på havsmiljön fullföljs. Utskottet noterar att regeringen avser att ta krafttag i arbetet med att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Utskottet utgår från att regeringen och berörda myndigheter kommer att använda de anvisade medlen på ett för havsmiljön ändamålsenligt sätt och föreslår med det anförda att motion 2014/15:2783 (SD) yrkande 1 i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet är positivt till satsningen på lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Dessa bidrag innebär att de aktörer som bidrar till utsläpp av övergödande ämnen involveras i konkret åtgärdsarbete. Såsom redovisas ovan kan LOVA-medel bl.a. stödja musselodling. Utskottet bedömer att det arbete som bedrivs i fråga om lokala vattenvårdsprojekt bör kunna bidra till att problemet med övergödning utvecklas i önskvärd riktning. Med det anförda föreslås att motion 2014/15:2460 (C) yrkande 10 i denna del lämnas utan vidare åtgärd, i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Giftfri miljö i haven Det är viktigt att arbetet med miljökvalitetsmålet En giftfri miljö fortsätter med oförminskad kraft. Utskottet välkomnar de insatser som görs såväl vad gäller nya som äldre utsläpp av föroreningar till våra vatten och utgår från att regeringen kommer att arbeta aktivt med att gifterna i bl.a. och ska minska. Med det anförda föreslås att motionerna 2014/15:733 (S) och 2014/15:2541 (C) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd, i de delar de inte kan anses tillgodosedda. Utskottet anser att problemet med mikropartiklar av plast i haven är oroväckande och välkomnar att bidrar med resurser till denna angelägna forskning. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2014/15:2783 (SD) yrkande 4, i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag (SD, KD) om tångtäkt och strukturkalkning. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2014/15:878 av Skånberg (KD) påpekas att det finns problem med övergödning längs . Övergödningen yttrar sig som kraftig tillväxt av alger, tång och sjögräs som ligger i stora sjok på . Motionären menar att tången är ett bra jordförbättringsmedel och att borde ge Lantbruksnämnderna i uppdrag att informera bönderna så att de kan verka aktivt för tångtäkt och gödsling med tång. Enligt kommittémotion 2014/15:2783 av m.fl. (SD) yrkande 2 kräver övergödningen av vatten att man vidtar åtgärder på land. Motionärerna vill att ansträngningarna med att minimera näringsläckaget från jordbruket fortsätter genom att pilotprojekt i medelstor skala finansieras.