bet · H201SoU6 · 2015-03-31 00:00:00 — Så skälet till att jag stänger dörren till gårdsförsäljningen av alkoholhaltiga drycker är att det trots två statliga utredningar och en omfattande remissbehandling inte har varit möjligt att finna en lösning som möjliggör för svenska vinproducenter att sälja direkt till besökare utan att en sådan lösning skulle riskera Systembolagets monopol – vilket i sin tur skulle leda till negativa konsekvenser för folkhälsan. Motioner om detaljhandelsmonopolet och försäljningsställenas förläggning avstyrktes av utskottet i betänkandet 2010/11:SoU4 En ny alkohollag (prop. 2009/10:125, rskr. 2010/11:36). Utskottet uttalade då att detaljhandelsmonopolet är ett av de viktigaste alkoholpolitiska verktygen för att nå det alkoholpolitiska målet samt att det är Systembolaget som beslutar om försäljningsställenas förläggning enligt riktlinjer i avtal med staten. Även motioner om svenska producenter behandlades i det ovannämnda betänkandet. Utskottet uttalade då följande (s. 37). Utskottet har noterat att Systembolaget, sedan kritik framförts om bolagets hantering av och regler för det s.k. beställningssortimentet, bedriver ett arbete för att förbättra servicen och att ett led i detta arbete är att göra det lättare för producenter att lista sina produkter i beställningssortimentet och ett annat att lokala producenter numera kan få sina produkter listade på de tre närmaste Systembolagsbutikerna. Motionerna […] får anses åtminstone delvis tillgodosedda och avstyrks. Motioner om gårdsförsäljning behandlades av utskottet senast i betänkandet 2012/13:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2012/13:1, rskr 2012/13:115). Utskottet noterade att regeringen inte avsåg att lägga fram något förslag om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker enligt det utredningsförslag som lämnades i SOU 2010:98, eftersom regeringen gjorde bedömningen att det inte gick att kombinera med Systembolagets monopol på försäljning av alkohol. Utskottet ville inte föregripa resultatet av den beredning som fortfarande pågick i och avstyrkte motionerna (s. 130 res. S+MP+V samt SD). Motioner om kommersiell förmedling av alkohol avstyrktes av utskottet i betänkandet 2013/14:SoU14 Alkoholfrågor (rskr. 2013/14:197). Utskottet uttalade då att utredningen om e-handel och hemleverans av alkoholdrycker till konsument (dir. 2014:1) inte borde föregripas (s. 20 res. Även motioner om Systembolagets verksamhet (CSR-frågor och öppettider) behandlades senast i det betänkandet. Utskottet uttalade följande (s. 20 res. Utskottet kan konstatera att Systembolaget fortsatt arbetar med stöd av den uppförandekod med tillhörande uppföljningssystem som infördes . bör inte ta något initiativ. Utskottet delar inte bedömningen i frågan om ändrade öppettider för Systembolaget. Motionerna […] avstyrks. Motioner om åldersgräns på Systembolaget, servering på olika transportmedel samt serveringstider behandlades av utskottet i ovannämnda betänkande 2010/11:SoU4 Alkohollagen. Också i dessa delar följde utskottet. Utskottet avstyrkte motionerna om åldersgränser (s. 33) När det gällde servering på olika transportmedel uttalade utskottet följande (s. 56). Utskottet noterar att regeringen inte föreslagit någon ändring i den bestämmelse som anger vilken kommun som meddelar serveringstillstånd för inrikes trafik på fartyg, luftfartyg och järnvägståg, s.k. trafikservering. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av mo-tionerna […]. Utskottet tillstyrker propositionen i den delen. I fråga om serveringstider uttalade utskottet följande (s. 57 res. Utskottet tillstyrker 8 kap. 19 § i förslaget till alkohollag om oförändrade serveringstider. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan om vilka serveringstider som tillämpas. Motionerna […] avstyrks. Utskottet vill än en gång påminna om att detaljhandelsmonopolet är ett av de viktigaste alkoholpolitiska verktygen för att nå det alkoholpolitiska målet. Av alkohollagen framgår att det är detaljhandelsbolaget () som beslutar om försäljningsställenas förläggning efter riktlinjer i avtal med staten. Motionerna 2014/15:611 (M), 2014/15:686 (M), 2014/15:1249 (M) yrkande 1, 2014/15:1774 (C) och 2014/15:2339 (M) avstyrks. Utskottet kan konstatera att Systembolaget fortsätter att arbeta med stöd av den uppförandekod med tillhörande system som infördes och att detta arbete utvecklas fortlöpande bl.a. i samarbete med de nordiska länderna. bör inte ta något initiativ. Utskottet delar inte motionärernas bedömning när det gäller frågan om ändrade öppettider för Systembolaget. Utskottet noterar vidare Systembolagets arbete med kontroller av innehållet i de produkter som bolaget säljer. Inte heller här bör ta något initiativ. Motionerna 2014/15:640 (M), 2014/15:1365 (MP) yrkandena 1–6 och 2014/15:1853 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottet noterar att Systembolaget fortsätter att arbeta med och utveckla sortimentet av lokalt och småskaligt producerade produkter över hela landet. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2014/15:1353 (C) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:1748 (S). Utskottet kan konstatera att regeringen har avslutat beredningen av betänkandet Gårdsförsäljning (SOU 2010:98) som redovisades . I ett interpellationssvar (2014/15:194) redogjorde statsrådet för att det inte är möjligt att begränsa försäljningen så att enbart svenska vinproducenter skulle kunna sälja mindre kvantiteter av sitt egenproducerade vin till besökare på gården eftersom detta skulle strida mot om diskriminering. För att undvika diskriminering krävs bl.a. att de svenska försäljarna också får sälja alla typer av alkoholprodukter som produceras lokalt och att de även får sälja liknande produkter från alkoholproducenter från övriga EU. En sådan ytterligare försäljningskanal till privatkunder skulle enligt statsrådet riskera Systembolagets monopol, vilket i sin tur skulle leda till negativa konsekvenser för folkhälsan, och i denna del gör alltså statsrådet en annan bedömning än vad utredningen gjorde. Utskottet delar statsrådets bedömning och avstyrker alla motioner. När det gäller frågan om kommersiell förmedling av alkohol noterar utskottet att den är under beredning i . Resultatet av beredningen bör inte föregripas. Motionerna 2014/15:750 (S) och 2014/15:941 (S) avstyrks. Utskottet anser inte att det bör tas något initiativ för att ändra åldersgränserna i 3 kap. 7 § alkohollagen. Motionsyrkanden med begäran om ändring i denna bestämmelse avstyrks. bör inte heller ta något initiativ vare sig när det gäller motionsyrkanden om servering på olika transportmedel eller om ändrade serveringstider. Något initiativ med anledning av motion 2014/15:2879 (M) är inte nödvändigt. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen utan dröjsmål ska låta utreda problemet med nätdroger brett, vilket innebär att skyndsamt se över frågan om generisk klassning/familjeklassning av narkotika men att också överväga andra åtgärder, och återkomma till med förslag. Därmed bifaller delvis motioner om tillsättande av en utredning om hur familjeklassning av narkotika kan införas. Övriga motioner avstyrks. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I motion 2014/15:424 av (M) begärs ett tillkännagivande om åtgärder i syfte att kriminalisera nya designade droger och droger där det ursprungliga användningsområdet är ett helt annat. Enligt motionären är det viktigt att samhället och lagstiftaren agerar snabbt och tydligt när nya droger dyker upp. Vissa droger är varianter av redan narkotikaklassade droger medan andra i grunden har ett helt annat användningsområde. I motion 2014/15:224 av (M) begärs ett tillkännagivande om att öka ansträngningarna för att göra nätdrogerna olagliga. Ett första steg är enligt motionären att se på motsvarande lagstiftning i . I motion 2014/15:1506 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att införa en generalklausul mot insmuggling av kemiska preparat med narkotisk effekt. Motionärerna vill att regeringen skyndsamt ska utreda förutsättningarna för en generalklausul med syftet att ligga steget före narkotikaproducenternas förändringsstrategier. I motion 2014/15:205 av (FP) begärs ett tillkännagivande om snabbare och effektivare klassning av narkotiska preparat. Motio-nären anser att regeringen bör återkomma till med en ny lagstiftning om klassning av narkotiska preparat. I arbetet ingår att se över möjligheterna till familjeklassning. I motion 2014/15:2822 av (S) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att beredskapen för att snabbt narkotikaklassa nätdrogerna bör bli bättre. I motion 2014/15:1077 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur en familjeklassning av narkotiska preparat kan införas. Liknande yrkanden finns i motion 2014/15:1171 av och (båda S), 2014/15:1453 av och (båda S) och 2014/15:1744 av (S). Bakgrund och pågående arbete Klassning av narkotika har behandlats av utskottet i betänkande 2013/14:SoU17 Narkotika och dopningsfrågor. På s. 6-11 i det ovannämnda betänkandet lämnas en utförlig bakgrund för området bestående av bl.a. regeringens uttalanden i proposition 1997/98:183 Kontroll av syntetiska droger m.m., innehållet i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, (S2006:07) förslag som resulterade i lagen (2011:111) om förstörande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser (förstörandelagen) och vissa ytterligare bestämmelser som anger hur klassning går till. svarade statsrådet (S) på en skriftlig fråga (sf 2014/15:224) om familjeklassning av narkotika. har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta med anledning av vad hon har anfört. För att en substans ska kunna klassas som narkotika ska den ha beroendeframkallande eller euforiserande egenskaper. Substanser som inte har sådana effekter ska heller inte klassas som narkotika. I klassificeras substanser individuellt i huvudsak för att det är det mest rättssäkra sättet att avgöra om substansen har sådana egenskaper och effekter som anges i narkotikastrafflagen. Alternativa lösningar, som förespråkar, är att använda sig av en generisk definition där man klassar en hel grupp av ämnen som har en gemensam grundstruktur eller om den liknar en redan narkotikaklassad vara. Jag har kallat till och genomfört två hearings med berörda myndigheter och forskare om hur vi ska hantera de nya psykoaktiva substanser, bl.a. Spice, som i allt snabbare takt kommer in på den svenska marknaden. Ett problem som både och framhållit är att man inte kan vara helt säker på att alla ämnen i gruppen verkligen uppfyller grunddefinitionen. Därför förordar myndigheterna en fortsatt klassning ämne för ämne. Fördelen med en generisk lösning är att en klassning skulle kunna omfatta ämnen som ännu inte dykt upp på den svenska marknaden. De skulle så att säga vara förbjudna redan när de dyker upp. Nackdelen är att om det finns den minsta tvekan om ett visst ämne ska betraktas som narkotika eller inte så blir det en fråga som måste avgöras av domstol. Detta är en process som kan ta innan ett slutligt besked kan ges då frågan kan behöva avgöras av . Jag kommer emellertid att låta utreda hur vi på bättre sätt, både snabbt och rättssäkert, kan förbjuda dessa substanser. Frågan om familjeklassning av narkotika behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU17 Narkotika- och dopningsfrågor (prot. 2013/14:94). Utskottet uttalade då följande (s. 12). Utskottet noterar att regeringen i proposition 1997/98:183 Kontroll av syntetiska droger m.m., efter olika överväganden, ifrågasatte vad man hade att vinna med en generisk definition vid klassning av narkotika eftersom en sådan omfattar fler varor än de man vill träffa med narkotikalagstiftningen. Regeringen anförde då att det inte kunde komma i fråga att döma någon till de stränga straff som förutsätts på narkotikaområdet om det aktuella ämnet är harmlöst och att nödvändiga undantag från definitionerna i så fall måste göras. Sammantaget fann regeringen att övervägande skäl talade emot att införa sådana generiska definitioner. Utskottet gjorde ingen annan bedömning (bet. 1998/99:SoU5). Utskottet noterar vidare att (SOU 2008:120), som hade i uppdrag att bl.a. se över frågan om systemet med klassificering av narkotika, inte föreslog någon ändring i sättet att fastställa vad som är narkotika. Skälet var främst hänsyn till rättssäkerhetskrav. Utskottet vill framhålla vikten av en effektiv narkotikaklassning. Utskottet har i samband med beredningen av motionerna fått information av företrädare för och om vilka överväganden som görs i anslutning till begreppet generisk klassning/familjeklassning. Utskottet har också tagit emot en skrivelse från den natio-nella tullspecialisten för narkotika och dopning vid . Sammantaget förefaller nackdelarna dominera med en sådan klassning. Resonemanget är i princip detsamma som i proposition 1997/98:183. Utskottet utgår från att regeringen och berörda myndigheter ständigt följer frågan med syfte att ska ha effektivast möjliga metod för att snabbt kunna klassificera narkotika. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna […]. Handeln över internet med missbrukssubstanser som är snarlika narkotika men ännu inte klassade som det, s.k. nätdroger, är ett stort och växande problem. I samband med beredningen av motionerna har utskottet fått information av statssekreterare , , och företrädare för , , och samt av seniorprofessor om bl.a. fördelar och nackdelar med generisk klassning/familjeklassning och ett eventuellt behov av ändrad lagstiftning liksom om hur spaningsarbetet bedrivs. Av informationen framgick att utbudet av nätdroger ökar explosionsartat. Utskottet, som ser positivt på att regeringen uppmärksammar frågan (sf 2014/15:224 om familjeklassning av narkotika), vidhåller betydelsen av en effektiv narkotikaklassning men anser att det kan finnas behov av ytterligare åtgärder för att minska skadeverkningarna av nätdrogerna. Med delvis tillstyrkande av motionerna 2014/15:1077 (KD), 2014/15:1171 (S), 2014/15:1453 (S) och 2014/15:1744 (S) föreslår utskottet därför ett tillkännagivande till regeringen om att utan dröjsmål låta utreda problemet med nätdroger brett, vilket innebär att skyndsamt se över frågan om generisk klassning/familjeklassning av narkotika men att också överväga andra åtgärder, och återkomma till med förslag. Övriga mo-tionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om sprututbyte. Jämför reservation 7 (V). I partimotion 2014/15:85 av m.fl. (V) finns i yrkande 15 en begäran om ett tillkännagivande om att det kommunala vetot bör avskaffas och att landstingen självständigt bör kunna besluta om att inrätta sprututbytesverksamhet. I motion 2014/15:711 av (S) finns en liknande begäran i yrkande 1. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga möjligheten att göra det obligatoriskt för landstingen att erbjuda sprututbyte. I motion 2014/15:427 av (M) begärs ett tillkännagivande om att inte tillåta sprututbyte. I lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler finns bestämmelser om verksamhet med utbyte av sprutor och kanyler (sprututbytesverksamhet) i syfte att förebygga spridning av hivinfektion och andra blodburna infektioner bland personer som missbrukar narkotika (1 §). Vidare framgår att sådan verksamhet får bedrivas endast av landsting inom ramen för dess hälso- och sjukvård och efter det att Inspektionen för vård och omsorg har gett tillstånd till verksamheten, och att tillstånd får ges endast om den eller de kommuner där verksamheten ska bedrivas har biträtt ansökan (2 §). Mot bakgrund av att syftet med sprututbytesverksamhet är att förebygga smittspridning och motivera till behandling ansåg utredningen insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) att , i egenskap av ansvarig huvudman för både smittskydd och behandling av personer med missbruk eller beroende, självständigt ska kunna ansöka om tillstånd för att bedriva sprututbytesverksamhet. lämnade en vägledning, Hälsofrämjande och förebyggande arbete med hepatit och hiv för personer som injicerar droger. Vägledningen vänder sig till personer som möter personer som injicerar droger. I vägledningen föreslås ett strukturerat sätt att arbeta hälsofrämjande för att förhindra smittspridning, och myndigheten rekommenderar att sprututbyte införs. Det finns enligt myndigheten ett överväldigande vetenskapligt stöd för att sådan verksamhet är central för att minska risken för smittspridning. Enligt uppgift från pågår arbete med att ta fram en departementspromemoria med syftet att behandla bl.a. frågan om behovet av kommunens biträdande av ett landstings ansökan om att bedriva sprututbytesverksamhet (s.k. kommunalt veto). Efter ett remissförfarande torde en proposition vara att vänta . Motioner om sprututbyte avstyrktes av utskottet i betänkande 2012/13:SoU18 God kvalitet och ökad tillgänglighet inom missbruks- och beroendevården (rskr. 2012/13:1321) Utskottet uttalade då att inte borde ta något initiativ när det gäller frågor om program för sprututbyte (s. 23, res. S+V, MP, V). Utskottet noterar det pågående arbetet när det gäller frågan om kravet på att kommunen måste biträda en ansökan från om att bedriva sprututbytesverksamhet. En proposition är aviserad till 2016. Motionerna 2014/15:85 (V) yrkande 15 och 2014/15:711 (S) yrkande 1 får därmed anses vara i vart fall delvis tillgodosedda och avstyrks. Också motionerna 2014/15:711 (S) yrkande 2 och 2014/15:427 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om dopningsbrott. I motion 2014/15:259 av (M) begärs ett tillkännagivande om att likställa dopningsbrott med narkotikabrott när det gäller straff. Motionären anser att straffskalan för dopningsbrott bör ändras så att den blir lika den som gäller för narkotikabrott. I motion 2014/15:1832 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att kriminalisera köp av dopningspreparat. Motionären påpekar att innehav och användning av dopningspreparat är kriminaliserade, men att köpet i sig inte är straffbart. Av 1 och 2 §§ lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel följer att t.ex. syntetiska anabola steroider inte annat än för medicinskt eller vetenskapligt bruk får 1) införas till landet, 2) överlåtas, 3) framställas, 4) förvärvas i överlåtelsesyfte, 5) bjudas ut till försäljning, 6) innehas, eller 7) brukas. Av 3 § framgår att den som uppsåtligen bryter mot punkterna 2–7 döms för dopningsbrott till fängelse i högst . Straffet för grovt brott är fängelse i lägst och högst och för ringa brott böter eller fängelse , 3 a och 3 §§. Här kan även nämnas att straffet för narkotikabrott av normalgraden är fängelse i högst , för grovt brott fängelse i lägst och högst och för ringa brott böter eller fängelse . Ett motionsyrkande om att se över möjligheten att kriminalisera köp av dopningspreparat avstyrktes av utskottet i betänkande 2013/14:SoU17 Narkotika- och dopningsfrågor (prot. 2013/14:94). Utskottet uttalade då följande (s. 12). Utskottet utgår från att regeringen ser över frågan om kriminalisering av köp av dopningspreparat om man skulle bedöma att behov finns. bör inte ta något initiativ med anledning av motion […]. Motionsyrkanden om att ändra straffskalan för dopningsbrott av normalgraden respektive för grovt dopningsbrott så att den sammanfaller eller närmar sig straffskalan för motsvarande narkotikabrott behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU5 En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning (prop. 2010/11:4, rskr. 2010/11:158). I betänkandet ställde sig utskottet bakom regeringens förslag att ändra straffmaximum för grovt dopningsbrott från fyra till . Utskottet uttalade följande (s. 6 res. delar regeringens bedömning att ett straffmaximum för grovt dopningsbrott återspeglar brottets allvar och ger ett tillräckligt utrymme uppåt för att ta hänsyn till omständigheter som i det enskilda fallet talar i skärpande riktning. ställer sig således bakom regeringens förslag om ändring av dopningslagen i denna del. Utskottet delar inte motionärernas bedömning när det gäller ändrad straffskala för dopningsbrott och utökad kriminalisering, och utgår fortfarande från att regeringen, om den bedömer att behov finns, ser över frågan om kriminalisering av köp av dopningspreparat. Motionerna 2014/15:259 (M) och 2014/15:1832 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ålderskontroll m.m., ett tobaksfritt , rökfria miljöer, dold försäljning, neutrala förpackningar och hälsovarningar, svenskt snus, e-cigaretter och reklam för tobaksprodukter. I motion 2014/15:1561 av (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att polisen ska ges direktiv om att statuera exempel när det gäller försäljning av tobak till minderåriga. Indragen rätt att sälja tobak kombinerat med att brottet beivras är enligt motionären verkningsfullt. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att höja åldersgränsen för att få köpa tobak till . I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att tobaksvaror ska få säljas endast i särskilda butiker. I motion 2014/15:654 av och (båda FP) yrkande 1 finns en begäran om ett tillkännagivande om att i likhet med och bör intensifiera insatserna mot tobaksbruk med målsättningen att skapa ett tobaksfritt . I motion 2014/15:127 av (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om en nollvision för nyrekrytering i tobaksbruk. I motion 2014/15:1097 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att förslag om rökfria utomhusmiljöer ska genomföras. Liknande yrkanden finns i motionerna 2014/15:654 av och (båda FP) yrkande 4, 2014/15:1183 av (S), 2014/15:1363 av (MP) yrkande 1 och 2014/15:1688 av och (båda MP). I motion 2014/15:127 av (MP) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om nya rökfria områden. Motionären välkomnar de presenterade förslagen för utvidgade områden för rökfrihet och anser att regeringen bör utreda hur rökfriheten kan fortsätta att utvidgas. I motion 2014/15:1363 av (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att garantera hemtjänstpersonal rökfri arbetsmiljö. Mo-tionären anser att insatserna enligt socialtjänstlagen måste anpassas i det fall en brukare prioriterar att kunna röka obehindrat. I motion 2014/15:127 av (MP) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om rökförbud i den egna bostaden. Enligt motionären bör rätten till en rökfri bostad gå före rätten att röka i sin egen bostad. 2014/15:1096 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda och verkställa krav på dold tobaksförsäljning. Ett liknande yrkande finns i motionerna 2014/15:1561 av (SD) yrkande 3, 2014/15:813 av (C), 2014/15:654 av och (båda FP) yrkande 3 med tillägget att undantag ska göras för renodlade tobaksbutiker, 2014/15:766 av m.fl. (S) och 2014/15:127 av (MP) yrkande 3. Neutrala förpackningar och hälsovarningar I motion 2014/15:654 av och (båda FP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att införa anonyma cigarettpaket med varningstext och bilder. I motion 2014/15:127 av (MP) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om neutrala förpackningar för tobaksvaror. I motion 2014/15:2570 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att subsidiaritetsprincipen ska prägla svensk lagstiftning, svensk myndighetskontroll och all dialog om snus med EU:s institutioner så länge totalförbud mot export av svenskt snus kvarstår. Motionären anser att bör hävda sin rätt till självbestämmande i varje del av regelverken som reglerar tillverkning, märkning, handel, beskattning, konsumentinformation och myndighetskontroll av snus och snusliknande produkter som finns tillgängliga att köpa inom landets gränser. I motion 2014/15:1149 av (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att den typ av snus som det svenska tillhör ska regleras i EU:s tobaksdirektiv. I motion 2014/15:488 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om e-cigaretter. Alla nikotinprodukter utom tobak klassas som läkemedel, och det krävs ett godkännande från för att de ska få säljas i . Några sådana tillstånd har inte utfärdats för e-cigaretter.