· H201MJU5 · 2015-03-04 12:27:37 — Vi ska prata lite om landsbygdspolitik, och vi kommer säkert in på frågor som även har varit på tapeten i det föregående betänkandet. Jag ser här inne att publikintresset är stort. Detta betänkande är ett motionsyrkande om jordbruk och landsbygdens utveckling. Vi tar bland annat upp landsbygdspolitik, jordbrukets konkurrenskraft, livsmedelsstrategi, regelförenklingar, ekologisk produktion, skyddszoner längs vattendrag och rennäringsfrågor. Vi står naturligtvis bakom vår egen reservation 6, men vi moderater yrkar inte bifall till den. Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 9. Man kan ibland fundera över vad landsbygd är. Man använder lite olika ord. använder vi ordet landsort, och då pratar vi egentligen om allt utanför huvudstaden. lägger vi kanske in ytterligare någon storstad. Landsbygden är vad vi normalt sett kallar områden utanför städer och liknande. Jag tycker att det är viktigt att först slå fast att det inte är fråga om att landsbygden ska stå emot staden, utan här gäller det att skapa bra förutsättningar för landsbygden. Det är allom bekant att det är en tuff kamp. Vi har urbaniseringen, och den innebär inte alltid att man bara flyttar till och . Även i mindre kommuner ser vi hur flyttlassen går till kommunens tätort. Det blir allt färre som bor på landsbygden eller glesbygden, om vi använder ytterligare ett ord för att skapa begreppsförvirring. Det betyder att det är betydligt längre till tätort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Detta måste vi naturligtvis försöka vända på olika sätt. Från moderat sida tror vi inte att vi ska gå den väg som rödgröna partier ofta förespråkar, det vill säga bidrag. Här gäller det att vi skapar mycket bra jordmån för att människor ska kunna bedriva företagande och att man på så sätt kan skapa jobb på landsbygden. Om vi tittar på det landsbygdsprogram som har gällt ser vi tre övergripande mål: att förbättra konkurrenskraften, att förbättra miljön och landskapet och att stärka livskvaliteten på landsbygden och diversifieringen av landsbygdens ekonomi. Det kanske är lite svårt att rakt av säga att man har lyckats fullt ut på den punkten. Det är klart att här måste politiken utvecklas. Vi moderater är inget undantag. Som alla säkert känner till är vi inne i ett utvecklingsarbete. Väljarna gav oss bakläxa, och vi tittar speciellt på landsbygdspolitiken. Det ska bli spännande att se vad vi kan komma fram till när vi har vår dialog med väljare, och speciellt boende ute på landsbygden. Jag tror inte att det finns en generallösning. Det som fungerar i eller kanske inte fungerar i någon annan kommun söderut i . Jag tror att det finns olika saker man ska fundera över, men det finns en gemensam nämnare: Om man kan ta vara på människors drivkraft på landsbygden tror jag att det är det bästa sättet att se till att skapa sysselsättning och jobb, vilket gör att människor kan bo kvar. Jag är inte så säker på att det är någon i den här kammaren som skulle komma på idén att bygga ett ishotell. Jag är inte ens säker på att det var så många som från början trodde att det där skulle vara en god idé. Men det fanns en entreprenör någonstans som hade en idé och som såg till att det blev riktigt lyckat. Det finns många sådana exempel. Jag återkommer till detta att vi måste skapa jordmånen och se till att de som har dessa frön kan få dem sådda i marken så att vi kan gå vidare. I regeringsförklaringen finns många vackra ord om att det ska vara en modern och aktiv näringspolitik vad gäller landsbygden. Men om man tittar i praktisk handling blir man rent ut sagt rädd: kilometerskatt, höjda arbetsgivaravgifter för unga och handelsgödselskatt, bara för att ta några exempel. Jag tror att kilometerskatten är ett av de största hoten mot landsbygden som jag över huvud taget känner till. I praktiken kommer det att innebära att vi flyttar våra företag och de produkter som ska till exportmarknader där det bor människor och att vi då rör oss i riktning mot . Vi fördyrar transporter, vilket kommer att leda till att de i praktiken blir längre. Det är klart att det finns fullt av företagare som funderar på om de ska genomföra en viss investering på ort och ställe där de finns, kanske i inland, eller om de ska investera närmare marknaden. Detta kan bli förskräckligt dyrt med den nya skattelagstiftning som är på gång. Det man kan glädja sig åt är att det är en komplicerad skatt och att den inte kommer att se dagens ljus . Det kommer också att komma ett val emellan. Man kan lägga till vad det är den ska användas till, nämligen till att bygga järnvägar från och söderut så att passagerare kan åka snabbare mellan och . Det ska de som bor norr om , främst, vara med och betala. Detta är ett riktigt hot mot landsbygden, och jag hoppas att det är någonting som aldrig blir verklighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Jordbrukets konkurrenskraft är en viktig del, som vi har nämnt tidigare här. Det är viktigt att vi en gång för alla gör klart att jordbruket är ett företagande. Det finns ett intressant fenomen . Mjölkbönderna har, som vi alla känner till, ett akut problem, och så fort det blir problem springer man till politiken. Det bevisar lite grann att vi inte har gjort det vi ska från politikens sida. Även här ska jordmånen verkligen vara bra, och man ska ha förutsättningar om man är en duktig företagare. Det finns jättemånga duktiga bönder, och de ska kunna klara ett dåligt år om de sparar i ladorna när det är goda år. vet vi att regeringen inte tycker att tomma lador ens ska fyllas på, men den svenska bonden har någonting som heter sunt bondförnuft och vet att det är viktigt att se till att fylla på ladorna eftersom det kommer sämre tider. Jag hoppas att vi kan komma överens med regeringen om en livsmedelsstrategi där startskottet går . Jag är ganska säker på att lösningen inte är att lyssna på Socialdemokraternas regeringspartner , för då kommer vi snart inte att ha någon livsmedelsproduktion i det här landet. Då blir det bara dyrare, och vi kommer att få lov att importera ännu mer livsmedel. Tvärtom ska vi se till att vi har ett svenskt jordbruk som ser till att man kan börja exportera i betydligt större utsträckning. Här ser vi att svensk livsmedelsindustri, som är betydligt mer än bara svenskt jordbruk, har en ökande export och att vi är framgångsrika. Jag tror att detta bara är början. Som vi resonerade om i går under interpellationsdebatten med landsbygdsministern ser marknaden fantastiskt ljus ut. Vi ska förmodligen producera lika mycket mat som vi har gjort under 8 . De marknadsutsikterna ser fantastiskt bra ut. Då ska vi ha ett svenskt konventionellt jordbruk i botten som är konkurrenskraftigt. Sedan kan vi ha ett ekojordbruk, men dessa ekoprodukter ska marknaden se till att betala. Det är ingenting som vi politiker ska vara med och stödja, för det är inte ens klimatsmart. Det ska vi naturligtvis inte ställa till med. Det finns otroligt mycket att säga om just landsbygdspolitiken och förutsättningarna för att utveckla landsbygden. Vi som vill bo på landsbygden ska kunna göra det också fortsättningsvis. Det handlar om många små frågor - alltifrån att byskolan ska vara kvar till den lokala idrottsföreningen och mycket annat. är lika viktig som mycket annat, för om den försvinner får man sitta och köra sina barn till träningar - hockeyträning eller fotbollsträning eller vad det nu är. Det finns mycket vi ska fundera över. Men det får vi nog återkomma till i en senare debatt, förhoppningsvis då vi moderater har en helt uppdaterad politik som kommer att se till att landsbygden går en ljus tillvaro till mötes. Jag företräder i debatten om betänkande 5 om landsbygdspolitik. Jag inleder med att yrka bifall till vår reservation nr 4 om livsmedelsstrategi, nr 7 om regelförenkling och nr 13 om gödselspridning. Vi står givetvis bakom samtliga reservationer från men väljer för tids vinnande att yrka bifall endast till dessa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik tror på en stark och levande landsbygd. Det finns en otrolig potential på landsbygden för jobbskapande och tillväxt. Vad som behövs är en politik för att skapa de rätta förutsättningarna. har föreslagit Landsbygdslyftet, som skulle kunna skapa 25 000 nya jobb på landsbygd där 1,4 miljoner svenskar bor och verkar. Jord- och skogsbruk utgör fundamentala pelare i den svenska ekonomin och bidrar till en levande och livskraftig landsbygd. De gröna näringarna - jord, skog, trädgård och landsbygdens miljö - sysselsätter var tionde av alla sysselsatta i . Omsatt i pengar bidrar jord- och skogsbruket med , av bnp. Landsbygden och alla dess företag har stora möjligheter att växa och utvecklas. Det svenska lantbruket lever i en hård, konkurrensutsatt internationell marknad. Utöver högre krav på djurskydd och miljö har de svenska bönderna även en konkurrensnackdel genom ett högre skattetryck i form av en koldioxidskatt på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner. vill därför höja återbetalningen och anpassa dieselskatten till europeisk nivå. Vi motsätter oss dessutom ytterligare landsbygdsfientliga skattehöjningar eller ingrepp som riskerar att straffa ut det svenska jord- eller skogsbruket och som riskerar att hota den svenska landsbygden och de företagare som verkar där. behöver anta en långsiktig livsmedelsstrategi. har kanske världens mest ambitiösa djurskydd. Men det är också viktigt att det finns rimliga förutsättningar för att kunna upprätthålla djurskyddet utan att vår livsmedelsproduktion slås ut. Vår produktion av kött, mjölk och proteingrödor bör kunna öka. Konkurrens är bra, även inom livsmedelssektorn. Men vi bör eftersträva sunda konkurrensvillkor. Vi anser att behöver sätta upp mål för självförsörjning av livsmedel som vi behöver undanröja politiskt satta mål som kan stå i konflikt med en livskraftig livsmedelsproduktion i . Den byråkrati som omger måste minskas. Och den tillsyn som svenska myndigheter utför ska vara transparent, rättssäker och fri från onödigt betungande byråkrati. Reglerna ska också kunna anpassas efter lokala förutsättningar. En begränsande faktor för landsbygdens utveckling är infrastrukturen som är grundläggande för att man ska kunna driva företag på landsbygden. Vi vill därför öka anslagen till underhåll och modernisering av väg- och järnvägsnätet. Dessutom vill vi att bredband, som vi anser vara en viktig förutsättning för att ska kunna fortsätta utvecklas, jämställs med den traditionella infrastrukturen. Förutom ökade satsningar på väg, järnväg och bredband krävs ett bättre företagsklimat. Landsbygden erbjuder fantastiska möjligheter för en växande turistnäring och företagande i stort. Ett stort problem är de komplicerade regelverken som vi anser måste förenklas genom lokal samordning mellan myndigheterna. Vi vill också avskaffa småföretagens löneavgifter och reducera sjuklöneansvaret för de små och medelstora företagen, allt detta för att göra det lättare att anställa och driva företag i . Politiken måste enligt oss skapa de förutsättningar som behövs för att företag ska kunna växa på egen hand även på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Öppna svenska landskap kan inte lagstiftas fram. De finns bara där om det är lönsamt att hålla nötkreatur. Faktum är att ingen civilisation genom historien har överlevt långsiktigt med mindre än att den haft sin egen livsmedelsförsörjning tryggad. Skälen till detta är uppenbara, inte minst i en säkerhetspolitiskt orolig värld och med tanke på att vi globalt sett måste producera mer livsmedel . Grunden för ett livskraftigt och konkurrenskraftigt jordbruk är trots allt att bönder tillåts konkurrera på likvärdiga villkor, eftersom de verkar på en tuff internationell marknad. Då duger det inte att ha bland högsta dieselskatter eller de hårdaste djurskydds- och miljöreglerna utan att bönderna får någon ersättning för det, genom konsumenten eller staten. Många politiker kanske inte förstår att mjölkbönderna är hårt konkurrensutsatta på EU:s inre marknad. Självklart ska vi vara stolta över att vi har ett ambitiöst regelsystem. Men vad händer när regelsystemet driver bönderna i konkurs och vi måste importera livsmedel från andra länder som har mindre långtgående djur- och miljöskyddsregler? Det är nämligen precis vad som pågår. Produktionen av svensk mjölk och svenskt kött minskar medan importen ökar. Våra svenska bönder och vår livsmedelsindustri konkurreras ut till förmån för just den sortens djurhållning som vi inte vill ha i . Och vad har vi i vunnit då? För oss är det tydligt att det behövs kraftiga och verkningsfulla åtgärder för den svenska mjölkproduktionen. mjölkbönder står inför en akut ekonomisk kris. har priset på mjölk för till exempel Arlas mjölkleverantörer fallit med , och EU:s exportstopp av mejeriprodukter till har förvärrat situationen. Grundproblemet är inte prissvängningarna utan att produktionskostnaderna är för höga. Det beror inte på att mjölkbönder skulle vara ineffektiva företagare eller helt enkelt dåliga bönder. Tvärtom har de tvingats till extraordinära åtgärder för att överleva. Många mjölkbönder arbetar i praktiken oavlönat och håller liv i sin verksamhet genom att skuldsätta sig eller avverka skog och så vidare. Den dåliga lönsamheten har raderat mjölkgårdarnas verkliga marknadsvärde, varför försäljning av verksamheten sällan är något alternativ. Svensk mjölkproduktion kan inte heller sägas vara något särintresse. När mjölkbönderna får lägga ned sin verksamhet bidrar det till att både arbetstillfällen och landsbygdsservice läggs ned. Ett livskraftigt jordbruk är också en förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald. För oss är det självklart att just den svenska mjölkproduktionen behöver kraftiga och verkningsfulla åtgärder, knappast mer tandlösa utredningar och politiskt tillsatta kriskommissioner. Krisen är akut. Mjölkbönderna behöver också en landsbygdspolitik, och den behövs . Jag vill också nämna de förslag från Vattenmyndigheterna som just nu går runt i landet enligt det så kallade åtgärdsprogrammet. Risken är att en stor mängd tas ur produktion. Enligt förslagen skulle sammanlagt produktiv jordbruksmark kunna förvandlas till våtmark, och ytterligare skulle kunna bli föremål för skärpta restriktioner. Enligt myndigheternas egna beräkningar kommer detta att medföra investeringskostnader . Därtill kommer underhåll och kontrollkostnader på 1,2 till 1,3 miljarder . För bara Lidans avrinningsområde i till exempel skulle det röra sig om en kostnad på . Och betänk att de som betalar kostnaden är de som äger fastigheterna, lantbrukarna eller de som har sin verksamhet där. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik ifrågasätter det rimliga i att lantbrukare ska bära dessa kostnader. Som referens kan nämnas att lantbrukets samlade nettoresultat enligt är lite drygt 5,5 miljarder . För en enskild lantbrukare kan förslagen innebära utgifter på flera miljoner. Det är marginaler som i många fall helt enkelt inte finns. är medvetna om syftet med dessa åtgärder, och vi skriver under på målsättningen att minska läckaget av näringsämnen från jordbruket till sjöar och vattendrag. Det har vi inga problem med. Däremot motsätter vi oss att skarpa åtgärder lägger en orimlig ekonomisk börda på bönder. Enligt får åtgärder inte orsaka icke-proportionerliga kostnader, vilket betyder att en kostnad inte får vara större än miljönyttan. Men om förslagets åtgärdsprogram skulle genomföras fullt ut skulle det få långtgående konsekvenser för svensk livsmedelsproduktion med en självförsörjningsgrad på , vilket är lägst i hela EU. För oss är landsbygden på riktigt. En sorglig utveckling i svensk politik är att det politiska etablissemanget, från höger till vänster, verkar ha bestämt sig för att vända landsbygden ryggen. Det tycker vi sverigedemokrater är oacceptabelt. Vårt engagemang för landsbygden är mer än vackra ord. Vi omsätter det nämligen i praktisk politik. vill föra en kraftfull landsbygdspolitik eftersom landsbygden är på riktigt för oss. I detta anförande instämde och (båda SD). Vi debatterar nu ett betänkande som berör många av de frågor som ligger mig kanske allra närmast hjärtat, nämligen betänkandet om landsbygdspolitiken. Jag har själv vuxit upp på den svenska landsbygden och sett betydelsen av de gröna näringarna och verksamheterna och vad de ger i form av jobb och sysselsättning. Att vi i riksdag tar dessa frågor på allvar är helt avgörande för ifall vi exempelvis ska ha en svensk livsmedelsproduktion också och ifall vi vill se till att hela kan leva. Detta betänkande tar, trots namnet, inte upp alla de dimensioner och områden som jag lägger in när man talar om landsbygdspolitik. Men icke desto mindre lyfter det upp några viktiga frågor som jag vill uppehålla mig vid i detta anförande. Att vi ska ha ett konkurrenskraftigt jordbruk är en självklarhet för mig. Jag menar inte bara att vi ska ha en svensk produktion av mat. Vi ser dessutom andra positiva effekter som det svenska jordbruket bidrar med. Grunden för att vi ska kunna ha en levande landsbygd är att det finns jobb och sysselsättning i hela vårt land. Jag vet vilken otrolig betydelse jordbruket har för sysselsättningen och möjligheten att få ett jobb på den lilla orten. Det är ett viktigt första steg in på arbetsmarknaden för många unga människor, och det bidrar även till att byn kan leva och att andra företag kan växa upp i och kring jordbruket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Men jordbruket bidrar också till andra saker, till exempel till det öppna landskapet och till att vi har hagmarker som erbjuder en biologisk mångfald som ger plats till olika viktiga biotoper för olika djur och växter. Skulle vi på annat sätt bedriva den naturvård som det svenska jordbruket bedriver skulle det kosta statskassan otroliga summor. Med ett konkurrenskraftigt jordbruk får vi denna viktiga miljöfördel med oss på köpet. EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett av de kraftfullaste politiska verktyg som vi har för att kunna förbättra konkurrenskraften i de gröna näringarna. För mig är det självklart att denna politik ska stärka just aktiva bönder och att den gemensamma jordbrukspolitiken ska flytta fokus från markinnehav till faktisk verksamhet och aktivitet. Därför vill jag se att det införs en så kallad kopeng för att se till att just de människor som håller djur ska premieras. Jag vill också att vi med den gemensamma jordbrukspolitiken ska se till att stimulera unga människor så att vi får en ny generation som kan driva det svenska jordbruket vidare och framåt. Det ska vara roligt och enkelt att vara företagare, inte minst landsbygdsföretagare. För mig är det därför av största vikt att vi ser över reglerna för företagande så att vi minskar den administrativa bördan och ser till att det blir så enkelt som möjligt. En del i detta arbete handlar om att underlätta de myndighetskontakter som företagare ska ta. För min del menar jag att grundläggande uppgifter om företaget endast bör behöva lämnas in en gång och till ett och samma ställe - detta för att underlätta för företagaren. har på alliansregeringens uppdrag bedrivit ett förenklingsarbete som kallats "En dörr in" och som handlar om att myndigheten ska bedriva ett fördjupat samverkansarbete med andra myndigheter för att det ska bli enklare för vanliga människor i kontakten med myndigheter. Att vi både kan minska regler och underlätta i den administrativa hanteringen av dessa är av största vikt om vi vill se att fler människor startar och driver företag och på det viset bidrar till fler jobb i hela landet. En viktig del i regelförenklingsarbetet handlar om hur vi i tillämpar . Här är det viktigt dels med kunskap om vilka mer långtgående regler som finns, dels att vi i ser till att vi kan få till en tillämpning som inte bidrar till än mer krångel och administration. Jag, och Alliansen menar att det behövs en kartläggning av de regler som är mer långtgående än det som jag vill kalla för EU-standard och som styr de svenska företagen och verksamheterna - detta för att vi ska kunna förbättra och göra det enklare att upprätthålla den fantastiska kvalitet som vi har på våra livsmedelsprodukter. I detta arbete är det av vikt att vi ser över tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning så att den inte bidrar till mer hinder för företagande. Vi är många partier som säger oss vilja ha en nationell livsmedelsstrategi. Detta välkomnar jag givetvis, även om jag tror att vi alla har lite olika tankar om vad den ska innehålla. Arbetet med Matlandet är den vision som på allvar tog tag i mat- och livsmedelsfrågorna i . Den visionen och strategin är fortsatt viktig när man ska ta fram en nationell livsmedelsstrategi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik För min och del menar vi att en svensk livsmedelsstrategi ska ha som främsta syfte att se till att vi kan öka matproduktionen i vårt land. Därför anser jag att en kommande nationell livsmedelsstrategi måste ha ett tydligt fokus på primärproduktionen, på bonden och på fiskaren. Här är det bara att beklaga att den nya rödgröna regeringen inte verkar ha för avsikt att fortsätta arbetet med visionen om Matlandet . Menar regeringen att en svensk livsmedelsstrategi helt ska ersätta visionen om det nya matlandet ser jag betydande risker med att livsmedelsstrategin blir alltför tunn och inte kommer att ta vara på den otroliga kunskap som redan finns när det gäller att ta tag i ett fördjupat arbete för att se över regler, skatter och avgifter i syfte att stärka den svenska primärproduktionen. För mig är det otroligt viktigt att vi har en konkurrenskraftig landsbygd där tillväxt gör att fler företag och jobb växer fram. Inte minst menar jag att vi måste fortsätta arbetet med att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. Vi kan konstatera att från regeringen och regeringspartierna ekar det än så länge väldigt tomt på konkreta förslag till hur vi ska kunna lösa denna problematik. Det duger inte att de som innehar regeringsmakten i detta land numera inte gör någonting. Det blir då än mer viktigt att vi i denna kammare tar tag i och diskuterar dessa frågor och ser till att täppa till de tomrum och den idéfattigdom som den nuvarande regeringen har. Jag står bakom alla reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 2. I detta anförande instämde , och (alla C). Jag lyssnade på ditt anförande, , och jag noterar att du nämner era förslag om förenklingsarbetet. Ni har förhoppningar på och på livsmedelsstrategin, även om du uttrycker en viss skepsis, vilket också mitt parti och jag gör. nämner att vi måste snacka konkurrenskraft. Men man kan ju fundera över vad , som medverkat i en alliansregering, har presterat . Det är ju litet av det resultatet som vi diskuterar . Man pratar om konkurrenskraft, men det ligger ett förslag om en dieselskatt. Återbetalningen ska sänkas till . Vi har bland högsta skatter för svenska jord- och skogsbrukare. Det måste man kunna lägga konkreta förslag om. Annars är man som parti inte trovärdig i den frågan. Sedan har vi det så kallade mjölklöftet, som lanserades för ungefär . Där utlovades till mjölkbönderna i form av mjölkpengen, eftersom handeln skulle höja priset. Det är säkert lovvärda initiativ, men frågan är om man ens är ärlig. Man lurar konsumenter, mjölkbönder och framför allt handeln i den här delen. Arla ägs till av svenska bönder. Med motsvarigheten till vad de har för mjölk skulle det göra per liter för varje svensk Arlaleverantör. har mjölkpengen inte varit så jättebra, utan den har gått vidare till åtta butiker i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Hur trovärdigt är ? Det är min fråga. Tack för frågorna, ! Svaret på den sist ställda frågan är: Mycket trovärdigt. Låt mig säga att vi som jag innehade den statsrådspost som gällde jordbruks- och matfrågorna sänkte den allmänna arbetsgivaravgiften. Vi sänkte egenavgifterna i två omgångar.