bet · H301FöU7 · 2015-12-09 00:00:00 — De kräver inte anpassning av befintliga byggnader. I och med att utrymningsmöjligheter är direkt avgörande i frågor om liv och död är det vår mening att de bör räknas in i kraven på tillgänglighet. Att ljud inte når alla vid brandlarm är ett problem med frångänglighet som bör ses över och åtgärdas. Att exempelvis ljudlarm kompletteras med ljuslarm eller att utrymningsplaner och annan säkerhetsinformation finns i taktilt format borde vara en självklarhet, anser vi, men så ser det alltså inte ut . Förutom att i lag slå fast rätten till frångänglighet behöver en plan för ökad frångänglighet i samtliga offentliga utrymmen och all offentlig verksamhet tas fram. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. RESERVATIONER 2015/16:FöU7 2.Villkoren för deltidsanställda brandmän, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:685 av (M) och avslår motion 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 4. Deltidsbrandmän har en anställning utanför räddningstjänsten men kan vid behov inställa sig på en räddningsstation inom en för tjänstgöring när olyckan är framme. Till deltidsbrandmännen utgår ersättning för att de har jour samt för de tillfällen de deltar i räddningstjänstens utryckningar. Problem har uppstått när deltidsbrandmän förlorar sin primära anställning och behöver få ersättning från a-kassan. Då de enligt lagens mening innehar en deltidsanställning som deltidsbrandmän anses de inte stå fullt ut till arbetsmarknadens förfogande. Därmed riskerar de en nedsättning av ersättningen från a-kassan, som i många fall inte överensstämmer med den inkomst de eventuellt får från sitt deltidsuppdrag som brandman. Följden blir att utbildad personal känner sig nödgade att säga upp sig från sin tjänst som deltidsbrandman till stort men för såväl kommuner som invånare. Regeringen bör se över villkoren för deltidsanställda inom räddningstjänsten. Detta bör tillkännage för regeringen. 3.Villkoren för deltidsanställda brandmän, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 4 och avslår motion 2015/16:685 av (M). 2015/16:FöU7 RESERVATIONER Att vi i vår vardag ska kunna känna trygghet i att ambulansen, och övriga räddningstjänsten fungerar och kan bistå i en nödsituation är av största vikt. För att dessa organisationer ska fungera krävs det väl utbildad personal som är tillgänglig i hela landet. Därför är det av stor vikt att det finns tillräckliga möjligheter att rekrytera personal till bl.a. brandförsvaret, anser jag. Frågor om utbildning, arbetsvillkor, personalförsörjning och resursallokering utgör väsentliga delar. Jag anser t.ex. att deltidsbrandmän inte bör lida ekonomisk skada i händelse av utryckning vid arbetslöshet. , särskilt deltidskårerna, bör ges bättre förutsättningar att rädda liv, ge trygghet och finnas i hela landet. Detta bör tillkännage för regeringen. 4.Jämställdhet och mångfald inom , punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:2836 av (SD) yrkande 2. Att ta hänsyn till jämställdhets- och mångfaldsaspekter vid rekrytering till , liksom till polisen, är inget självändamål. Det viktiga är att vi i har en välutbildad brandkår för att skydda liv och egendom. Därför är det viktigt att objektivt kunna mäta fysiska och språkliga kvalifikationer. Vi betvivlar inte att sökande med kvinnligt kön eller med invandrarbakgrund kommer in på en brandmannautbildning med kvalitetssäkrande krav om de verkligen är lämpliga för yrket. Av dessa skäl menar vi att de fysiska kraven vid brandkårsantagningen ska höjas för båda könen till männens tidigare nivå och att inte ska tillåtas att bedriva s.k. positiv särbehandling eller kvotering genom att anta mindre kvalificerade till respektive utbildning endast för att de är av ett visst kön eller av invandrarbakgrund, och inte heller ska en sådan praxis få ske i valet mellan två personer med lika kvalifikationer. Vi anser också att inte ska tillåtas att bedriva riktade kampanjer i syfte att rekrytera personer från minoritetsgrupper eller ett visst kön. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. RESERVATIONER 2015/16:FöU7 5.Nationellt låssystem för vägbommar, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:1944 av (M). Vi anser att eftersom SOS Alarm använder sig av fri dirigering kan det uppstå problem vid hämtning med ambulans då det inte är säkert att en sådan har åtkomst till låssystemet på respektive vägbom i ett specifikt område, vilket kan riskera liv. Alla ambulanser i ett län kan heller inte ha tillgång till samtliga nycklar, taggs eller kort för alla bostadsområden, campingplatser osv. i hela regionen. Vi anser därför att det är rimligt att tillverkare av vägbommar, samt de mark- och fastighetsägare som önskar eller innehar vägbommar, bör stimuleras att införa ett låssystem där en nationell universell räddningstjänstnyckel ger åtkomst för samhällstjänstgörande ändamål, bl.a. ambulanssjukvården. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 6.Fonder för naturkatastrofer, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 83. Vi anser att det bör upprättas fonder för ersättning vid naturkatastrofer. Dessa fonder ska byggas upp på nationell grund för att kunna användas vid naturkatastrofer. Fonderna ska uppmanas att söka landstings- och primärkommunala medel. Bidrag för detta ändamål bör inte ges till EU, anser vi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 2015/16:FöU7 RESERVATIONER 7.Den enskildes ansvar och beredskap, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 19 och avslår motionerna 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2015/16:3220 av m.fl. (S) yrkande 1. De frivilliga försvarsorganisationerna har över 400 000 medlemmar och skapar folkförankring för försvaret som man genomför utbildningar som är till gagn för både försvaret och krisberedskapen. Organisationerna innehåller en stor bredd av människor och kompetenser som kommer från olika delar av samhället. När det gäller de frivilliga försvarsorganisationerna och krisberedskapen finns även här en stor utvecklingspotential, anser vi. Det handlar om att organisationerna kan bidra till att skapa en medvetenhet om risker i samhället och vilka förutsättningar som finns att hantera dem. De frivilliga resursgrupperna är ett bra exempel på samarbete med kommunerna för att kartlägga kompetenser som kan vara viktiga att förstärka samhällets resurser med vid en kris. Frivilligorganisationerna utgör även en viktig del i det civila försvaret, där planeringen nu återupptas. Regeringen bör ge de frivilliga försvarsorganisationerna en starkare roll i krisberedskapen utifrån de behov som finns. Detta bör tillkännage för regeringen. 8.Den enskildes ansvar och beredskap, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 8 och avslår motionerna 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2015/16:3220 av m.fl. (S) yrkande 1. Människan behöver tillgodose vissa grundbehov för att fungera. Att få den enskilde att vidta konkreta beredskapsåtgärder inför abstrakta hot och risker är svårt. De dagliga behoven kommer alltid att gå före, inte minst för de människor som aldrig upplevt en svår påfrestning på samhället, men också för utsatta grupper där var dag i sig är en utmaning. Jag anser att studier av andra länders erfarenheter av nationella återkommande informationsinsatser kan ge viktiga ingångsvärden och bör tas till vara. Ett intressant exempel är den kanadensiska kampanjen som innebär att alla medborgare ska klara på egen hand utan myndigheternas inblandning. Den kampanjen har också gett mätbara och konkreta resultat. bör ställa sig bakom det som anförs om att andra länders erfarenheter av nationella informationsinsatser bör studeras i syfte att utforma en svensk informationsinsats för att stärka den enskildes förmåga vid kriser och svåra påfrestningar, och tillkännage detta för regeringen. 9.Krisberedskapssystemet, punkt 12 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2171 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 3 och avslår motionerna 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 9, 2015/16:1966 av och (båda M) och 2015/16:3220 av m.fl. (S) yrkande 2. utbröt det som skulle bli den största skogsbranden i svensk modern historia. Regeringen beslöt att tillsätta den s.k. skogsbrandsutredningen. Utredningens uppdrag var att utvärdera de räddningsinsatser och annat arbete som gjordes i samband med skogsbranden i . pekar på en rad viktiga lärdomar för framtiden och sätter ljuset på att det i akuta situationer ställs höga krav på en väl fungerande beredskap i samhället. Vi menar att en tydlig organisation, samordning och 2015/16:FöU7 RESERVATIONER klara vägar för kommunikation är viktigt för alla parter som deltar i en krisinsats. Det är just vid nationella påfrestningar som medborgarna måste kunna sätta sin tillit till samhällets funktioner. bör ställa sig bakom det som anförs om att ta vara på de erfarenheter när det gäller styrning och resursanvändning som den särskilda utredningen om skogsbranden kom fram till och tillkännage detta för regeringen. 10.Krisberedskapssystemet, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår motionerna 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 9, 2015/16:1966 av och (båda M), 2015/16:2171 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 3 och 2015/16:3220 av m.fl. (S) yrkande 2. Enligt 2 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser och höjd beredskap ska kommuner och landsting göra risk- och sårbarhetsanalyser. Genom att statliga myndigheter, kommuner och landsting genomför egna analyser byggs kunskap upp på alla nivåer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) reglerar endast i vilken form som myndigheterna ska lämna sin redovisning av risk- och sårbarhetsanalyserna, inte vilken metod som myndigheterna ska använda i sitt analysarbete. De sammanställningar och analyser som görs utgår därför från innehållet i myndigheternas redovisningar snarare än från att endast jämföra myndigheternas bedömningar. Jag anser att ett första steg för utveckling är att alla de risk- och sårbarhetsanalyser som kommuner, myndigheter m.fl. upprättar använder samma metod, utvecklar andra mått än självskattning och att dessa får ligga till grund för en nationell risk- och sårbarhetsanalys. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 11.Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps nationella krishanteringsförmåga, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 20. Vi anser att ska ha en god krisberedskap för att kunna möta risker och hot. ska ha en både bred och uthållig förmåga att kunna hantera dagens och framtidens utmaningar. Det är viktigt att vi lär oss av tidigare kriser och använder de lärdomarna för att bättre kunna hantera nya kriser. Den utredning som analyserade den stora skogsbranden i identifierade allvarliga brister när det gäller såväl det förberedande arbetet som själva hanteringen av branden. Slutsatserna i utredningen ställer viktiga frågor om den svenska krisberedskapen. För att bättre kunna hantera nationella kriser som den stora skogsbranden krävs åtgärder för att förtydliga styrning samt tillgången på resurser och kompetens. MSB är en myndighet som sitter på stor kompetens, men myndighetens verksamhet är för omfattande. Det bör därför göras en översyn av myndighetens verksamhet med särskilt fokus på förmågan till nationell krishantering. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 12.Kommunikationssystemet , punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:1209 av (M). 2015/16:FöU7 RESERVATIONER Vi tycker att det är bra att det är så pass många myndigheter och organisationer som använder sig av kommunikationssystemet . Detta ger en bra grund för ett gemensamt arbete inom bl.a. krisberedskapen. En del organisationer har dock egna lösningar för kommunikation inom sitt respektive verksamhetsområde, vilket medför en brist i kommunikationshänseende. En översyn bör därför göras. bör ställa sig bakom det som anförs om att göra en översyn av möjligheten att införa kommunikationssystemet i samtliga statliga, regionala samt kommunala myndigheter och organisationer som arbetar med krisberedskap, och tillkännage detta för regeringen. 13.Civilt försvar, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2173 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2015/16:973 av Finn (M), 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 27, 63 och 64. För att Försvarsmakten ska kunna agera med full effekt krävs det att såväl det militära som det civila försvaret interagerar inom ramen för totalförsvaret. Se- dan det slut har totalförsvaret mer eller mindre avvecklats, och planeringen för dess verksamhet har legat nere. I försvarsuppgörelsen ingår att återuppta planeringen för totalförsvaret. Det är positivt att det nu sker. Vi anser att det finns mycket att göra på området eftersom våra samhällen, men även krigföringen, har förändrats sedan det slut. Samhällets funktionalitet vilar t.ex. i större utsträckning på privata och enskilda aktörer som sitter på resurser och sköter driften av vital infrastruktur. Dessutom finns det inte längre lager av t.ex. drivmedel och livsmedel, utan samhället är mer beroende av dagliga flöden. Allt detta kräver att vi tänker nytt kring hur vi organiserar det nya totalförsvaret. bör ställa sig bakom det som anförs om RESERVATIONER 2015/16:FöU7 behovet av ett nytt totalförsvar som inventerar och tar till vara den kompetens som ligger hos privata aktörer och tillkännage detta för regeringen. bör också tillkännage för regeringen att det finns ett behov av att () får i uppdrag att utreda det psykologiska försvaret. 14.Civilt försvar, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2015/16:973 av Finn (M) och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 27, 63 och 64 samt avslår motionerna 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2173 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 1. Försvarsberedningens försvarsrapport förutsätter att det civila försvaret bara klarar sig 5–i en konfliktsituation. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. Vår dåliga uthållighet i krig är en brist som sänder obehagliga svaghetssignaler till omvärlden. Enligt vår mening bör totalförsvar kunna hantera att försvara uthålligt över . bör ställa sig bakom det som anförs om att det civila försvaret bör kunna fullgöra sina uppgifter även i händelse av fullskaligt krig och tillkännage detta för regeringen. Vi anser vidare att nya hotbilder kräver att län och kommuner kan mobilisera för en aktiv krishantering vid höga våldsnivåer. Bataljonsledningarna inom territorialarmén bör därför ha del i länsstyrelsernas krisledning. bör ställa sig bakom det som anförs om att ärenden av regional civil beredskapskaraktär bör beredas hos länsstyrelserna efter yttrande av Försvarsmakten och tillkännage detta för regeringen. Vidare bör ställa sig bakom det som anförs om att ärenden av lokal civil beredskapskaraktär bör beredas hos kommunerna efter yttrande av hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna (territorialarmén) och tillkännage detta för regeringen. 2015/16:FöU7 RESERVATIONER Avslutningsvis menar vi att genom att beslutade att bifalla regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) så är grunden lagd för en återupptagen försvarsplanering. Ett område där flera lag- och författningsöversyner är motiverade på grund av detta berör länsstyrelsernas ansvar i samband med höjd beredskap. bör ställa sig bakom det som anförs om att göra en översyn av föråldrade lagar och förordningar som styr samhällets krisberedskap och tillkännage detta för regeringen. 15.Civilt försvar, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 1 och avslår motionerna 2015/16:973 av Finn (M), 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2173 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 27, 63 och 64. Jag menar att det svenska totalförsvaret måste stärkas och däri är det civila försvaret en viktig pusselbit. Det handlar om allt från att stärka organisationer som står nära Försvarsmakten till att säkerställa att vi har en bra räddningstjänst och beredskapsplanering runt om i landet. Det civila försvaret består inte av en myndighet utan av många statliga, regionala och lokala aktörer som tillsammans skapar den svenska civila försvarsförmågan. I den försvarsöverenskommelse som slöts mellan , , , och beskrivs vikten av att stärka den civila försvarsförmågan. I överenskommelsen pekas värnandet av civilbefolkningen, säkerställande av de viktigaste samhällsfunktionerna och bidrag till Försvarsmaktens förmåga vid förhöjd beredskap ut som de viktigaste delarna i det civila försvaret. I och med det försvarsbeslut som fattade så återupptas nu det civila försvaret och dess planering. Eftersom att det civila försvaret inte är en egen organisation är det av största vikt att samordning och samarbete blir ledstjärnor i det kommande planeringsarbetet. RESERVATIONER 2015/16:FöU7 detta arbete inte bara bör fokusera på beredskapsarbete i form av stöd till Försvarsmakten utan även på beredskapsarbetet för icke-militära kriser, exempelvis i samband med stormar och bränder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 16.Civilt försvar, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7 samt 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:973 av Finn (M), 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2173 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 27, 63 och 64. För att säkerställa bibehållna samhällsfunktioner vid ett skymningsläge är totalförsvarets alla bitar, både militärt och civilt försvar, absolut nödvändiga. har arbetet med att planera för totalförsvaret uteblivit. Förberedelserna har varit sparsamma eller inga alls, och möjligheten att upprätthålla någon form av civilt försvar vid en kris är mycket liten, kanske rentav obefintlig. Planeringen för totalförsvaret bör återupptas, och myndigheters förmåga på central och regional nivå att prioritera och fördela resurser vid höjd beredskap bör utvecklas och möjligheterna till att aktivera totalförsvaret vid en kris säkras. Det civila försvaret förutsätter samverkan mellan försvarsmakten och ett antal samhällsfunktioner, organisationer, institutioner och företag. På uppdrag av den förra regeringen pågår för tillfället ett arbete med att återuppta planeringen för det civila försvaret inom länsstyrelser och centrala myndigheter. I detta arbete är det angeläget att lärdomar och resurser från arbetet med skydd mot olyckor och krisberedskap också används i planeringsarbetet för det civila försvaret. Jag delar regeringens analys att det finns behov av att utveckla samhällets förmåga att stödja Försvarsmakten vid väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. bör ställa sig bakom detta och tillkännage det för regeringen. 2015/16:FöU7 RESERVATIONER 17.Skyddsrum, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:1775 av (S) och avslår motion 2015/16:1928 av (M). Vi anser att de skyddsrum som finns i är en investering som inte vårdas på ett tillfredställande sätt. Det är fastighetsägarna som har ansvaret att förvalta och vårda dessa skyddsrum. MSB har uppdraget att genom kontroller se till att beståndet av skyddsrum vårdas och underhålls så att skyddsförmågan bibehålls. genomförs ungefär 900 kontroller av skyddsrum , vilket innebär att det tar ungefär att kontrollera samtliga skyddsrum. Detta är inte acceptabelt, menar vi. För att upprätthålla skyddsrummens skick och förmåga att skydda civilbefolkningen mot olika typer av angrepp måste underhållet förbättras så att statens krav på skyddsrummens kvalitet upprätthålls. Regeringen bör tillse att förslag till åtgärder tas fram för hur skyddsrummens underhåll ska förbättras. I förslagen kan t.ex. frågan om att ta ut en speciell skyddsrumsavgift av fastighetsägarna ingå. bör ställa sig bakom det som anförs om att regeringen bör se över frågan om hur ska kunna hålla den skyddskvalitet som staten har fastställt och tillkännage detta för regeringen. 18.Livsmedelsförsörjning, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt avslår motionerna RESERVATIONER 2015/16:FöU7 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 6, 2015/16:290 av (M) yrkande 1, 2015/16:1743 av (M), 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 4. Flödessäkerhet är en viktig del i den svenska krisberedskapen. Det gäller allt från energi och livsmedel till elektronisk kommunikation och drivmedel. MSB har ett viktigt ansvar i att analysera hoten mot olika flöden och föreslå förbättringar.