bet · H201SoU7 · 2015-03-30 00:00:00 — Trots att tandvården skiljer sig från den övriga sjukvården – genom finansiering, organisation och styrning – ser vi munnen som en del av kroppen och menar därför att patientlagen även ska innefatta tandvård. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. Öppna jämförelser, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2433 av (C) yrkande 3. Som ett led i att förbättra informationen till patienter anser jag att tillgången till Öppna jämförelser måste öka. Kvalitetsregister bör öppnas upp i högre grad och bli tillgängliga för patienten. Det måste i större utsträckning vara möjligt för patienter att jämföra vårdgivare vad gäller olika kvalitetsaspekter. På så sätt kan patienter lättare göra informerade val i vården. Regeringen bör se över denna fråga. Vårdval och ersättningssystem, punkt 5 (M) av (M), Finn (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 14–16 samt 2014/15:771 av Shadiye Heydari och (S) yrkande 1, 2014/15:1859 av (KD), 2014/15:2345 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2433 av (C) yrkande 1, 2014/15:2655 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2658 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2661 av Finn (M) och 2014/15:2874 av (M) yrkande 1. Vårdvalet är viktigt för såväl patienter som vårdpersonal. Vi vill se en utveck-ling av lagen om valfrihet, förkortad LOV, för att främja mångfalden och stärka patienternas ställning. LOV tillämpas exempelvis på fler delar inom verksamheter för personer med funktionsnedsättning, specialistvård, rehabilitering och psykiatri. Flera landsting har redan med stor framgång för patienterna påbörjat arbetet med LOV inom specialistvården. Vi vill se att fler patienter får denna möjlighet, att själva kunna påverka valet av utförare. Svensk hälso- och sjukvård behöver precis som vården i andra länder förbättra möjligheterna för fri etablering. Därför bör en reformering av ersättningsmodeller till olika utförare tas fram. Utgångspunkten måste vara patienten i centrum och individens fria val, vilket leder till en mer modern, rättvis, konkurrensneutral och sjukvårdseffektiv ersättningsprincip. Regeringen bör se över dessa frågor. Vårdval och ersättningssystem, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2433 av (C) yrkande 1 och 2014/15:771 av Shadiye Heydari och (S) yrkande 1, 2014/15:1859 av (KD), 2014/15:2345 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2655 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2658 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2661 av Finn (M), 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 14–16 samt 2014/15:2874 av (M) yrkande 1. Alliansregeringens patientmaktsutredning resulterade i införandet av en patientlag som bl.a. ger patienter möjlighet att välja offentligt finansierad öppenvård i hela landet. Patienter bör enligt min mening även ges rätt att välja utförare inom slutenvården oberoende av landstings- och regiongräns. Utökade möjligheter att välja vårdgivare i hela landet stärker såväl patientmakten som förutsättningarna för en mer likvärdig hälso- och sjukvård. Regeringen bör se över dessa frågor. Avgifter för vård m.m., punkt 6 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1507 av och (SD) och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 8 och 2014/15:741 av Shadiye Heydari (S) yrkande 2, 2014/15:1264 av (SD) och 2014/15:2422 av Finn och (M). En väsentlig fråga för att vården ska kunna betraktas som likvärdig är enligt vår mening att avgifterna för olika vårdinsatser är likvärdiga över hela landet. Så är det inte . Enligt vår mening är det därför inte lämpligt att beslutskompetensen för patientavgifter i vården ligger på landstingsnivå. Reger-ingen bör se över denna fråga. Vidare anser vi att det inte är rimligt att människor som vistas i utan tillstånd ska få ta del av den svenska skattesubventionerade hälso- och sjukvården. En viktig princip är dock att ingen ska nekas akut eller omedelbar vård i på grund av att han eller hon saknar svenskt medborgarskap. Regeringen bör återkomma till med förslag till ändrad lagstiftning. Nationella riktlinjer, punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1114 av Per Ramhorn och (SD) och 2014/15:2919 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:943 av och (S) yrkande 2, 2014/15:1642 av (KD), 2014/15:1870 av (KD), 2014/15:2218 av (M), 2014/15:2444 av (KD) yrkande 2, 2014/15:2942 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 14. Det behövs enligt vår mening en tydligare nationell reglering av den svenska hälso- och sjukvården för att denna ska bli mer jämlik. Genom att göra kraven på de nationella riktlinjerna mer bindande skulle detta innebära att samtliga måste leva upp till samma krav. Eftersom de nationella riktlinjerna bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet ser vi inga hinder för att göra dessa mer bindande och anser därför att regeringen bör utreda möjligheterna för att genomföra detta. Vidare anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning om epilepsivården. Utredningen ska kartlägga regionala skillnader och brister inom epilepsivården, föreslå hur dessa skillnader och brister kan överbryggas och lämna förslag på nationella riktlinjer för epilepsivården. Vård och behandling av olika sjukdomar, punkt 8 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1129 av m.fl. (SD), 2014/15:1235 av Per Ramhorn och (SD) yrkande 2, 2014/15:1238 av Per Ramhorn m.fl. (SD) och 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2014/15:1721 av (KD) yrkande 1 och 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:312 av och (S), 2014/15:383 av (M) yrkande 2, 2014/15:500 av m.fl. (S), 2014/15:705 av (S), 2014/15:707 av och (S), 2014/15:759 av m.fl. (S), 2014/15:782 av (FP), 2014/15:1721 av (KD) yrkandena 2–4, 2014/15:2290 av och (S), 2014/15:2352 av Finn och (M), 2014/15:2444 av (KD) yrkandena 1, 3, 5 och 6 samt 2014/15:2447 av (KD). Enligt riktlinjer ska mammografin omfatta alla kvinnor mellan . Alla landsting erbjuder dock inte mammografi till kvinnor i åldern 40–. För oss är det självklart att man som kvinna ska få likvärdig undersökning oberoende av var man bor i landet. Det bör därför vara obligatoriskt att erbjuda mammografi till alla kvinnor i i åldern 40–. Tillgången till den palliativa vården för barn är ojämlik mellan landets re-gioner och kommuner. Problem uppstår för att det inte finns tydliga överenskommelser mellan kommuner och landsting. Vi anser därför att man ska införa ett lagstadgat krav på överenskommelser mellan kommuner och landsting som tydliggör och förstärker deras ansvar på området. Slutligen anser vi att alzheimerpatienter ska ges möjlighet till utredning och vid behov tillgång till en symtomlindrande behandling, oavsett var i landet man bor. Regeringen bör se över dessa frågor. Vård och behandling av olika sjukdomar, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2014/15:312 av och (S), 2014/15:383 av (M) yrkande 2, 2014/15:500 av m.fl. (S), 2014/15:705 av (S), 2014/15:707 av och (S), 2014/15:759 av m.fl. (S), 2014/15:782 av (FP), 2014/15:1129 av m.fl. (SD), 2014/15:1235 av Per Ramhorn och (SD) yrkande 2, 2014/15:1238 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2014/15:1721 av (KD) yrkandena 1–4, 2014/15:2290 av och (S), 2014/15:2352 av Finn och (M), 2014/15:2444 av (KD) yrkandena 1, 3, 5 och 6, 2014/15:2447 av (KD) och 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 8. Att bli demenssjuk är en speciell och svår problematik. Kunskapen om yngre dementas situation är bristfällig. Regeringen bör därför enligt min mening ge i uppdrag att i samarbete med Svenskt Demenscentrum kartlägga situationen och behoven för unga demenssjuka. Sällsynta diagnoser, punkt 9 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1612 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:630 av (MP) yrkande 1 och 2014/15:1858 av (KD) samt 2014/15:630 av (MP) yrkandena 2 och 3, 2014/15:1460 av (S), 2014/15:1976 av (MP) och 2014/15:2593 av Finn och (M). fick i uppdrag att ta fram underlag till en strategi för sällsynta sjukdomar. strategiförslag överlämnades till , för att färdigställas och antas. Enligt min mening är det nu angeläget att strategin utvecklas och antas i nära samarbete med brukarorganisationerna, så att de utlovade förbättringarna för diagnosbärarna förverkligas. Vid landets universitetssjukhus etableras nu regionala medicinska centrum för sällsynta diagnoser. Eftersom det saknas en central styrning av hur centrumen byggs upp och hur verksamheten ska inriktas innebär dessa i allt för hög grad att man bygger vidare på befintliga resurser för enstaka diagnoser, i stället för att kartlägga diagnosbärarnas behov av vård och stöd. En gemensam na-tionell styrning är enligt min mening nödvändig. Regeringen bör utveckla och anta en nationell strategi för sällsynta diagnoser samt arbeta för att stärka den nationella samordningen av medicinska centrum för sällsynta diagnoser. Insatser inom området psykisk ohälsa, punkt 15 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2942 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkandena 9, 10 och 14, 2014/15:771 av Shadiye Heydari och (S) yrkandena 2 och 3, 2014/15:1052 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1055 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2359 av (M) yrkande 2 och 2014/15:2887 av Finn m.fl. (M, FP). Psykisk ohälsa ökar i hela och förekommer i alla samhällsgrupper och ålderskategorier. Enligt vår mening bör regeringen uppdra åt lämplig myndighet att kartlägga de regionala skillnader som finns inom den psykiatriska vården och lämna förslag på hur dessa ska överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet. Insatser inom området psykisk ohälsa, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkandena 9, 10 och 14 samt 2014/15:771 av Shadiye Heydari och (S) yrkandena 2 och 3, 2014/15:1052 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1055 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2359 av (M) yrkande 2, 2014/15:2887 av Finn m.fl. (M, FP) och 2014/15:2942 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2106 och överenskommelserna mellan regeringen och SKL kan komma att innebära steg framåt på området. Det hade dock varit bättre om en långsiktig handlingsplan för psykiatrin hade förhandlats fram över blockgränserna, eller åtminstone presenterats för , så att planens åtgärder hade kunnat diskuteras politiskt. Det behövs långsiktighet och tydliga mål för att åstadkomma varaktiga förändringar som håller över val och eventuella regeringsskiften. Regeringen bör enligt min mening ta fram ett förslag till en sådan handlingsplan. Vidare anser jag att psykiatrin måste ha ett genusperspektiv. Bland annat måste personalen inom psykiatrin ha kunskaper om mäns och kvinnors olika livsvillkor och ta hänsyn till dem i behandlingen. Regeringen bör se över frågan. Slutligen anser jag att det är avgörande för psykiatrins utveckling att det finns tillräckligt med personal och att den har rätt utbildning för att vården och omhändertagandet ska fungera bra. Därför bör regeringen ta initiativ till en överenskommelse med SKL om att påbörja ett programarbete om personalrekrytering för verksamheter som ger insatser till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Barn- och ungdomspsykiatri, punkt 16 (M) av (M), Finn (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2663 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10 samt 2014/15:1860 av (KD) yrkande 2, 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2014/15:2366 av (KD) yrkandena 1 och 2. Utredningen om ungdomars psykiska hälsa pekade bl.a. på att olika aspekter av den moderna utvecklingen – såsom it, omställningen av ekonomin, högre prestationskrav och ett ökat utbud av olika valmöjligheter i samhället – påverkar barns uppväxtvillkor. Både barn och föräldrar kan ha svårt att hantera alla nya möjligheter som har tillkommit. En del barn blir inte rustade för att klara av livets krav och utmaningar, utan drabbas i stället av oro och psykisk bräcklighet. Vi anser att det är angeläget att i ännu högre grad arbeta förebyggande med frågor som rör ungas psykiska välbefinnande. Vidare anser vi att tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin måste öka . Regeringen bör se över dessa frågor. Barn- och ungdomspsykiatri, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2014/15:1860 av (KD) yrkande 2, 2014/15:2366 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2663 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. Den psykiska ohälsan bland barn och ungdomar har ökat. Det är därför enligt min mening angeläget att fortsätta att förkorta väntetiderna till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Regeringen bör vidta åtgärder för att åstadkomma detta. Vård av personer med självskadebeteende, punkt 17 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 13. Flickor och unga kvinnor med självskadebeteende är en särskilt utsatt grupp inom rättspsykiatrin. I stället för att behandlas inom den vanliga psykiatriska vården förs de över till rättspsykiatrin där de hamnar på samma avdelningar som personer, oftast män, som är dömda eller misstänkta för brottsliga handlingar och inte sällan grova våldsbrott. Denna vård står i strid mot såväl det allmänna rättsmedvetandet som mänskliga rättigheter och . Vi anser att det bör införas ett uttryckligt förbud mot att placera personer som varken är dömda eller misstänkta för brottsliga handlingar vid rättspsykiatriska avdelningar och kliniker. Regeringen bör se över denna fråga. Vård av personer med självskadebeteende, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13. Flickor och unga kvinnor med självskadebeteende är en särskilt utsatt grupp inom rättspsykiatrin. I stället för att behandlas inom den vanliga psykiatriska vården förs de över till rättspsykiatrin där de hamnar på samma avdelningar som personer, oftast män, som är dömda eller misstänkta för brottsliga handlingar och inte sällan grova våldsbrott. Denna vård står i strid mot såväl det allmänna rättsmedvetandet som mänskliga rättigheter och . Det bör enligt min mening införas ett uttryckligt förbud mot att placera personer som varken är dömda eller misstänkta för brottsliga handlingar vid rättspsykiatriska avdelningar och kliniker. Regeringen bör se över denna fråga. Innan förbudet träder i kraft måste dessa patienter kunna få en god vård i den reguljära psykiatrin. Regeringen bör, med som utgångspunkt, lämna förslag på åtgärder för att utveckla den psykiatriska vården så att den kan ta emot och behandla patienter med självskadebeteende. Rättspsykiatrisk vård, punkt 19 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2906 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2014/15:1524 av (KD). För att inte brottsoffer eller anhöriga till brottsoffer ska riskera att försättas i en ny utsatthet krävs att samhället vidtar åtgärder för att täppa till den lucka som uppstått till följd av it-samhällets moderna teknik. Vi anser därför att grova brottslingar som dömts till rättspsykiatrisk vård endast ska få tillgång till internet eller andra likvärdiga kommunikationsmedel under samma villkor som de som avtjänar fängelsestraff. En av rättspsykiatrins svåraste uppgifter är att bedöma risken för framtida våldshandlingar från patienternas sida. Därför anser vi att man i bör ta fram ett gemensamt nationellt bedömningsinstrument som bygger på forskning och beprövad erfarenhet. Regeringen bör se över dessa frågor. Rättspsykiatrisk vård, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2014/15:1524 av (KD) och 2014/15:2906 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Jag anser att kvinnor osynliggörs inom rättspsykiatrin. De kvinnor som döms till rättspsykiatrisk vård är få i förhållande till dömda män, och boendemiljön är i hög grad anpassad efter män. Kvinnors situation inom rättspsykiatrin bör därför uppmärksammas. Regeringen bör se över denna fråga och vidta lämpliga åtgärder. Kompetensförsörjning och personalfrågor, punkt 20 (M, C, FP, KD) av (KD), (M), Finn (M), (C), (M), (FP) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 10 och 13, 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkandena 6, 8 och 9 samt 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8, 2014/15:425 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:635 av (M) och 2014/15:1805 av och (C). En viktig förutsättning för en högkvalitativ vård är spridningen och tillämpningen av bästa tillgängliga kunskap. Tillgången på evidensbaserad kunskap ska inte bero på var vårdgivaren arbetar. Bättre kunskapsunderlag kan bidra till ökad patientsäkerhet, effektivare resursutnyttjande och ökad jämlikhet. Vi anser därför att regeringen ge i uppdrag åt lämplig myndighet att inrätta en nationell kunskapsguide för vårdens personal. Vidare bör regeringen vidta åtgärder för att landstingen bättre ska kunna planera för sin kompetensförsörjning. Kompetensförsörjning och personalfrågor, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2014/15:425 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:635 av (M), 2014/15:1805 av och (C), 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 10 och 13 samt 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkandena 6, 8 och 9. Enligt min mening krävs det ett helhetsgrepp för att trygga sjukvårdens personalförsörjning i hela landet både i närtid och . En parlamentarisk utredning om sjukvårdens personalförsörjning bör därför tillsättas av reger-ingen för att analysera situationen och komma med konkreta förslag . Vidare anser jag att det borde fastställas ett nationellt mål för den svenska förlossningsvården om att ha en barnmorska per aktiv förlossning. Reger-ingen bör ge i uppdrag åt att kartlägga situationen på förlossningsavdelningarna runt om i landet och komma med konkreta förslag på vad som behöver göras för att nå målet om att ha en barnmorska per aktiv förlossning. Specifika kunskaps- och kompetensfrågor, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:79 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2014/15:383 av (M) yrkande 1, 2014/15:943 av och (S) yrkande 3, 2014/15:1615 av (FP) och 2014/15:2600 av (C) yrkande 5. Vården av tortyr- och krigstraumatiserade är bristfällig. Det finns även brister i kompetens kring tortyr- och krigsskador bland dem som möter drabbade i primärvården, på mödravårdscentraler och barnavårdscentraler, varför tillstånden ibland upptäcks först i . Det är avgörande att traumaproblematik upptäcks . För att uppnå det anser jag att det krävs en satsning på kompetenshöjning inom vård och myndigheter så att rätt behandling kan sättas in . Regeringen bör se över hur man kan fördjupa och bredda kompetensen kring tortyr- och krigstraumatiserade i alla landets landsting för att komma till rätta med bristerna. Samvetsfrihet, punkt 22 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1601 av Skånberg och (KD). Samvetsfrihet innebär att man genom hänvisning till samvetsskäl inte behöver utföra en viss uppgift. I länder med samvetsklausul tas kunnande och engagemang till vara bland exempelvis sjukvårdspersonal, utan att tvinga dem som hyser samvetsbetänkligheter om svåra etiska frågor att delta i viss verksamhet. Enligt vår mening är detta i första hand en arbetsgivarfråga. Vi förespråkar därför en ordning där de enskilda landstingen, inom ramen för sin personalpolicy, hanterar frågan. Från statligt håll bör det ges stöd och hjälp från . Regeringen bör se över denna fråga. Behörighetsfrågor, punkt 25 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1968 av (SD) yrkande 2 och 2014/15:2109 av (SD) samt 2014/15:757 av (S), 2014/15:1502 av (M) och 2014/15:1951 av (M). Det är ett utbrett problem att vårdpersonal som tidigare straffats för grov brottslighet tillåts arbeta vidare inom vården. I samband med att patientsäkerhetslagen infördes tydliggjordes lagstiftningen så att även brott som inte har med vårdyrket att göra ska kunna leda till att legitimationen återkallas. Detta fungerar dock enligt vår mening inte tillfredsställande. Det finns två grundläggande problem. Ett problem är att och Inspektionen för vård och omsorg alltför ofta inte får information från domstolarna om när vårdpersonal har dömts för allvarlig brottslighet som skulle kunna påverka personernas fortsatta yrkeskarriär. Ett annat problem är att de allra flesta personer som rapporteras in till svenska myndigheter ändå tillåts arbeta vidare. Enligt vår mening krävs det en översyn av gällande lagstiftning. Vidare anser vi att det bör införas en gemensam nordisk lista över läkare som fråntagits sin läkarlegitimation, vilket skulle göra det omöjligt för dessa läkare att flytta från ett nordiskt land till ett annat. Regeringen bör se över dessa frågor. Patientdatalagen och it i vården, punkt 26 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1121 av (SD) och 2014/15:153 av (M), 2014/15:466 av (S), 2014/15:1495 av (M) och 2014/15:2428 av (C) yrkande 6.