bet · H201SoU6 · 2015-03-31 00:00:00 — Därtill kommer de ovannämnda aktiviteterna och satsningarna inom ramen för Trestad2 i de tre storstäderna och regeringens satsning för att utveckla drogförebyggande arbete och behandlingsinsatser riktade till unga med fokus på cannabis och spice. Slutligen noterar utskottet att ett arbete pågår med en översyn för att utreda vad som kan krävas för att gå vidare med ett nationellt genomförande av protokollet under WHO:s ramkonvention om tobakskontroll med syftet att bekämpa alla former av illegal handel med tobaksprodukter. Med hänvisning till det omfattande pågående arbetet avstyrks motionerna 2014/15:434 (S) och 2014/15:2193 (S) liksom motionerna 2014/15:1739 (S), 2014/15:2579 (M), 2014/15:2664 (M) yrkande 17 och 2014/14:2853 (S). Det är oacceptabelt att barn föds med skador på grund av moderns alkohol- eller narkotikabruk. Ett prioriterat mål i ANDT-strategin är att färre barn ska födas med skador orsakade av bl.a. alkohol och narkotika. Utskottet noterar att det inom ramen för arbete på området fortsatt pågår alkohol- och narkotikaförebyggande arbete bland blivande föräldrar. Mot bakgrund av det pågående arbetet avstyrks motion 2014/15:1393 (KD). Utskottet kan konstatera att ytterligare prioriterade mål i ANDT-strategin är att dödligheten bland ungdomar och unga vuxna på grund av experimenterande med droger ska minska liksom att medvetenheten i hela befolkningen om ANDT-användningens effekter på hälsa bör öka. Förutom pågående åtgärder som bevakning av försäljningen av missbruksmedel via internet, inköp och analys av potentiella missbruksmedel, klassificering av nya substanser och uppföljning av den narkotikarelaterade dödligheten nämns även fortsatta informationsinsatser för att minska langningen av alkohol och för att öka kunskapen om cannabis negativa effekter på hälsa och social utveckling. Motion 2014/15:2822 (S) yrkande 1 avstyrks liksom motion 2014/15:142 (M). När det gäller frågan om varningstexter på alkoholvaror noterar utskottet att ett av målen i EU:s beslutade alkoholhandlingsplan är att uppmuntra till hälsorelaterad information på alkoholvaror. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:1594 (KD). Detaljhandelsmonopolet och Systembolagets verksamhet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om detaljhandelsmonopolet och försäljningsställenas förläggning, Systembolagets verksamhet, svenska producenter, gårdsförsäljning, kommersiell förmedling av alkohol, åldersgräns på Systembolaget, servering på olika transportmedel, serveringstider och kommunernas alkoholhandläggare. Jämför reservationerna 4 (M, C) och 5 (SD). Detaljhandelsmonopolet och försäljningsställenas förläggning I motion 2014/15:611 av (M) begärs ett tillkännagivande om att slopa detaljhandelsmonopolet för alkoholhaltiga drycker. I motion 2014/15:686 av (M) begärs ett tillkännagivande om att tillåta försäljning av öl och vin i licensierade livsmedelsbutiker. I motion 2014/15:2339 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att Systembolaget bör ändra sin etableringspolitik och inrätta ”minisystembolag” hos redan befintliga ombud. I motion 2014/15:1249 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga att se över möjligheten att utöka de försäljningsställen där lokalproducerade alkoholprodukter kan säljas. På mindre orter som saknar systembolag kan t.ex. den lokala fungera som ombud. I motion 2014/15:1774 av och (båda C) begärs ett tillkännagivande om att förändra Systembolagets roll. Motionärerna anser att Systembolaget inte längre ska ha monopol utan i stället vara ett tillstånds- och kontrollorgan för försäljningen av alkoholhaltiga drycker, medan själva försäljningen kan ske genom privata företag. I motion 2014/15:640 av (M) begärs ett tillkännagivande om att ska hålla öppet också och . I motion 2014/15:1853 av och (båda M) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att i ägardirektiv till Systembolaget se till att bolagets inköpspolicy utformas dels så att möjligheterna för mindre producenter att kunna leverera till sortimentet förbättras, dels så att användandet av ftalater i de importerade vinerna reduceras till ett minimum. Motionärerna anser att Systembolaget gynnar stora distributörer och producenter som kan leverera i stora volymer. Vidare innebär volymtänkandet att de viner som Systembolaget upphandlar till övervägande del innehåller ftalater. I motion 2014/15:1365 av (MP) yrkandena 1–6 begärs tillkännagivanden om uttalanden om att det inte finns någon motsättning mellan att värna det alkoholpolitiska målet och att arbeta för sociala och etiska mål för dem som producerar produkterna, att Systembolaget bör ta ett större ansvar för arbetsrätt och andra sociala rättigheter hos leverantörer och producenter samt att det av Systembolagets ägardirektiv ska framgå dels att Systembolaget ska ställa krav på att mänskliga rättigheter inte får ifrågasättas i leverantörs-kedjan, dels att Systembolaget får i uppdrag att utveckla begreppet ”andra affärsmässiga hänsyn” i sina inköpsvillkor. Vidare begärs tillkännagivanden om att regeringen ska låta utreda i vilken utsträckning krav kan riktas mot leverantörer till Systembolaget i fråga om att säkerställa mänskliga rättigheter för vinarbetare samt att Systembolaget ska verka för en ökning av varor med Fairtrade-märkning eller annan etisk och miljömässig märkning. I motion 2014/15:1353 av och (båda C) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att Systembolaget ska ta ett större ansvar för att säkerställa likvärdiga förutsättningar för produktion och konsumtion av hantverksproducerade alkoholhaltiga drycker i hela landet. Enligt motionärerna är små producenter beroende av Systembolagets regelverk och logistikverksamhet för att nå ut till konsumenterna. har regelverket ändrats, vilket har lett till oro inom bryggerinäringen. Det är viktigt att Systembolaget som monopolföretag tar ett särskilt ansvar och säkerställer att förutsättningarna för små bryggerier och andra hantverksmässiga dryckesproducenter är likvärdiga i hela landet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att Systembolaget ska vara en positiv kraft i utvecklingen av som dryckesland. I motion 2014/15:1748 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheterna till en översyn och en dialog för att säkerställa rättvisa möjligheter för små aktörer inom Systembolagets område. I partimotion 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 8 finns en begäran om ett tillkännagivande om att gå vidare med frågan om gårdsförsäljning av öl och vin. Detta bör göras genom en försöksverksamhet i tre pilotlän. Liknande yrkanden finns även i motion 2014/15:542 av och (båda C), 2014/15: 1349 av (C), 2014/15:453 av Boriana (M), 2014/15:1287 av (M) och 2014/15:1327 av och (båda M) yrkande 2. I motion 2014/15:844 av m.fl. (M, FP, C, KD) begärs ett tillkännagivande om att tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerat öl, vin och cider. Också i följande motioner framställs yrkanden om att tillåta gårdsförsäljning av vin och andra lokalt framställda alkoholprodukter: 2014/15:94 av och (båda M) 2014/15:352 av och (båda M), 2014/15:614 av och (båda M), 2014/15:665 av (M) yrkande 1, 2014/15:974 av m.fl. (M), 2014/15:976 av m.fl. (M) yrkande 3, 2014/15:1230 av (M), 2014/15:1327 av och (båda M) yrkande 1, 2014/15:2469 av och (M), 2014/15:2553, 2554, 2556 och 2557 av Per (M), 2014/15:1477 av och (båda M) och 2014/15:1015 av och (båda SD). I motion 2014/15:1249 av (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att låta lokalproducerande öl- och vingårdar vara ombud åt Systembolaget. I motion 2014/15:2504 av (M) finns ett liknande yrkande, I motion 2014/15:896 av (M) finns en begäran om ett tillkännagivande om att fortsätta utreda frågan om gårdsförsäljning av vissa lokalproducerade alkoholhaltiga drycker. Liknande yrkanden finns även i mo-tion 2014/15:1759 av (M) och 2014/15:1987 av och (båda M). I motion 2014/15:941 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att genomföra förslag med bäring på förbud mot kommersiellt främjande av privatimport av alkohol. Motionärerna anser att det nödvändigt att förtydligar sin lagstiftning kring e-handel med alkohol för att skydda detaljhandelsmonopolet och folkhälsan, på liknande sätt som och har gjort, efter det att avskaffat förbudet mot privatimport av alkohol. I motion 2014/15:750 av och (båda S) finns ett liknande yrkande. I motion 2014/15:99 av (M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av vilka åldersgränser som ska gälla för att handla alkohol på Systembolaget. Motionären anser att det strider mot det allmänna rättsmedvetandet att en person kan köpa alkohol på krogar och restauranger som han eller hon är förhindrad att göra det i Systembolagets butiker. Åldersgränsen bör sänkas på Systembolaget. I motionerna 2014/15:145 av (M), 2014/15:645 av (M), 2014/15:1691 av (M) och 2014/15:1847 av (M) finns liknande yrkanden. Servering på olika transportmedel I motion 2014/15:2583 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över alkohollagens bestämmelser om serveringstillstånd i inrikes trafik. Motionärerna anser att tillstånd för servering bör kunna ges också på andra färdmedel än de som nämns i 8 kap 1 § alkohollagen. I motion 2014/15:650 av (M) begärs ett tillkännagivande om att ändra 8 kap. 19 § alkohollagen (2010:1622). Motionären påpekar att om inte kommunen beslutar annat i fråga om serveringstider är det den ovannämnda bestämmelsen som gäller och att detta innebär att det med något undantag inte är tillåtet att servera alkohol . Enligt motionären finns det all anledning att ifrågasätta detta. I motion 2014/15:2879 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om mer statligt stöd till kommunala alkoholhandläggare. Enligt motionärerna finns det restauranger som i olika utsträckning har koppling till den organiserade brottsligheten och det förekommer att kommunernas alkoholhandläggare utsätts för kriminella påtryckningar när de ska fatta beslut om t.ex. serveringstillstånd. Alkoholhandläggarna behöver stöd av polisen och andra statliga myndigheter med kompetens att bekämpa grov organiserad brottslighet. Det kan ske exempelvis genom förstärkt utbildning på området. Alkohollagen (2010:1622) trädde i kraft . I tredje kapitlet finns allmänna bestämmelser om försäljning. Av 7 § följer att alkoholdrycker inte får säljas eller lämnas ut till den som inte har fyllt . När det gäller folköl gäller motsvarande för den som inte har fyllt . Alkoholdrycker får serveras till den som har fyllt . får spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker föras in av en enskild person som har fyllt genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand, om införseln sker från ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och dryckerna är avsedda för dennes eller dennes familjs personliga bruk (4 kap. 4 § andra stycket 7). I 5 kap. 1 och 2 §§ finns bestämmelser om att det för detaljhandel med spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker ska finnas ett särskilt för ändamålet bildat aktiebolag (), ägt av staten, och att det endast är detta detaljhandelsbolag som får bedriva detaljhandel med sådana produkter. Av 3 § följer att Systembolaget beslutar om försäljningsställenas förläggning enligt riktlinjer i avtalet mellan staten och bolaget. Av 8 kap. 1 § följer att det krävs tillstånd för servering av alkoholdrycker av den kommun där serveringsstället är beläget (serveringstillstånd). Av andra stycket i bestämmelsen följer att serveringstillstånd som avser servering i inrikes trafik på fartyg, luftfartyg eller järnvägståg (trafikservering), meddelas av den kommun där det företag som vill bedriva serveringen har sitt säte, eller där den person som vill bedriva serveringen har sin hemvist. Kommunen beslutar under vilka tider alkoholdrycker får serveras. Vid bestämmande av tiden för servering ska särskilt beaktas vad som sägs i 17 § (se 8 kap. 19 § första stycket). Av andra stycket i bestämmelsen följer att om inte kommunen beslutar annat, får servering av spritdrycker, vin, starköl eller andra jästa alkoholdrycker inte påbörjas tidigare än och inte pågå längre än . Bakgrund och pågående arbete På s. 13 i betänkande 2013/14:SoU14 Alkoholfrågor lämnas en redogörelse för regleringen av Systembolagets verksamhet och förutsättningarna för den. I det avseendet redogörs för innehållet i avtalet mellan staten och Systembolaget i vissa delar. Vidare redogörs för bolagets arbete med företagets samhällsansvar (Corporate Social Responsibility, CSR) och hur man arbetar med uppförandekoden tillsammans med de nordiska länderna med detaljhandelsmonopol. Vad som tillkommit i den senare delen är att de fem nordiska monopolen i , , , och beslutat sig för att stärka CSR-samarbetet genom att använda samma metodologi för att följa upp den gemensamma uppförandekoden. Vidare kommer monopolen att samarbeta för att möta BSCI:s krav på uppföljning av leverantörskedjan i riskländer. En nordisk arbetsgrupp kommer att gemensamt planera vilka producenter som ska auditeras. Detta för att skapa större tydlighet och underlätta CSR-arbetet för leverantörer och producenter som är verksamma på flera nordiska marknader. lämnade forskare vid franska Laboratoire Excell en rapport efter att ha undersökt 100 viner från landet. Av dem innehöll 59 väsentliga mängder dibutylftalat (DBT), ett hormonstörande ämne som räknas till en av de tre farligaste ftalaterna. Flera av vinerna innehöll även andra typer av ftalater. Endast 17 viner saknade spår av ämnena. När det gäller frågan om förekomster av ftalater i importerat vin kan nämnas att det är som utövar tillsyn över Systembolagets kontroller av innehållet i de produkter som bolaget säljer. Systembolaget har ett eget laboratorium för detta och kontrollerna omfattar framför allt tillsatser som vinmakaren tillsätter för att öka hållbarheten eller smaken (främst via alkoholhalten). Ett begränsat antal tillsatser är tillåtna. De vanligaste är svavel eller sulfiter, syra, druvmustkoncentrat, tanniner och sorbinsyra. Små spår av bekämpningsmedel och andra ämnen som används under odlingen av druvor och under vintillverkningen kan också finnas. () Enligt uppgifter från gruppchefen vid omfattas inte eventuell förekomst av ftalater av rådande EU-lagstiftning och omfattas alltså inte heller av bolagets kontroll. Från Systembolagets pressavdelning har följande inhämtats. Ftalater är en grupp av ämnen som framförallt används som mjukgörare i plast och finns i t.ex. förpackningar, rengöringsmedel och textilier. Ftalater kan migrera ifrån plast och tas upp av kroppen. Signifikanta effekter av vissa ftalater och dess påverkan på fortplantningsförmåga har påvisats i tester på djur, men då har det handlat om mycket högre halter än det som påvisats i studien från Laboratoire Excell. Innan buteljering förvaras vin i tankar/tunnor av rostfritt stål eller ek, men även betong och järn. Bland annat äldre vintankar kan ha behandlats med plastbelägg som enligt forskningsrapporten ovan är smittkällan för dessa ftalater som studien hittat i dessa viner. Moderna anläggningar ska inte använda plastbeläggning med farliga ämnen. Givetvis ska farliga ämnen inte förekomma i dryckerna och inom EU måste all plastkontakt med livsmedel uppfylla krav på hur mycket av ämnet som får vandra över till livsmedlet. Studien belyser många viktiga frågor som vi naturligtvis tar till oss av. Det är viktigt att rapporter som denna uppmärksammar problemen så att vi kan ta konkreta beslut för att minska påverkan av främmande ämnen i alkoholdryckerna. har Systembolaget ett nytt sortiment av lokalt och småskaligt producerade produkter över hela landet. Lokala producenter kan leverera till upp till 10 olika butiker inom en radie om från produk-tionsstället. Från utökas milsgränsen . Leverantörerna kan också välja om de vill göra varorna beställningsbara i hela landet. Om Systembolaget inte köper in en produkt till det lokala sortimentet så kan den säljas via beställningssortimentet. En sådan produkt har även möjlighet att komma in i det fasta sortimentet i den butik där den efterfrågas. lämnades betänkandet Gårdsförsäljning (2010:98). Utredningens uppdrag hade varit att ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med och detaljhandelsmonopolet utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. Utredningens slutsats var att det går att införa gårdsförsäljning under de givna förutsättningarna, men att det måste ske enligt en modell som inte hindrar utländska tillverkare att få sina produkter sålda genom gårdsförsäljning eller att etablera sig i för att bedriva gårdsförsäljning och så länge modellen för gårdsförsäljning är konsekvent med den svenska alkoholpolitiken. Utredningen lämnade ett förslag till regelverk för gårdsförsäljning. framkom att den dåvarande regeringen inte avsåg att lämna något förslag med anledning av förslagen i den ovannämnda utredningen. Frågan var dock fortfarande under beredning i . beslutade regeringen att avsluta beredningen utan att lämna något förslag (dnr S2010/9077/FST). Frågan om kommersiell förmedling av alkoholdrycker behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU14 Alkoholfrågor. lämnades ytterligare ett betänkande, Privat införsel av alkoholdrycker: tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik (SOU 2014:58). Utredningen föreslår bl.a. ett förtydligat undantag för privatinförsel och särskilda villkor vid hemleverans av alkoholdrycker samt straffsanktioner för den som uppsåtligen eller av oaktsamhet i kommersiellt syfte främjar privatinförsel av alkoholdrycker. Utredningsbetänkandet har varit på remiss och remissammanställningen är klar. Fortsatt beredning pågår i . Enligt uppgift från en tjänsteman vid har myndigheten bedömt att den inte har i uppdrag att förse länsstyrelser eller kommuner med basutbildningar i tobaks- och alkohollagstiftning. Myndigheten genomför däremot utbildningar kopplade till framtagen tillsynsvägledning, t ex i samband med nya föreskrifter, vilket är en del i myndighetens roll som tillsynsvägledande myndighet. De tillgängliga utbildningar som specifikt rör alkohol- och tobakstillsyn är de som privata aktörer kan erbjuda. svarade statsrådet (S) på en interpellation om livsmedelsstrategin och gårdsförsäljningen av öl och vin (ip 2014/15 239, prot 2014/15:69, anf 73, 77 och 82) Statsrådet svarade bl.a. följande. har frågat om regeringen avser att göra någonting för att underlätta för landsbygdsföretag som vill bedriva gårdsförsäljning av lokalt producerad alkohol i och om gårdsförsäljning av öl och vin kommer att finnas med i den livsmedelsstrategi som statsrådet tänker genomföra. Interpellationen har överlämnats till mig. När det gäller gårdsförsäljning av alkoholdrycker har regeringen beslutat att inte gå vidare med de förslag som lämnades av Utredningen om vissa alkoholfrågor (SOU 2010:98). Däremot är lokalt producerade och småskaliga drycker möjliga att beställa till valfri butik i hela landet via Systembolagets webb eller i butik. Det innebär att ca 600 lokalt producerade drycker från nästan 100 olika producenter är tillgängliga för kunder i hela landet. Systembolaget har även lanserat en mobilapplikation med vilken det är möjligt att söka efter närmaste butik eller ombud och bland annat få information om öppettider. Systembolaget har även förbättrat sina rådgivningsmöjligheter genom att utöka utbildningen för personal till att även omfatta de lokalt producerade dryckerna. Ett aktivt landsbygdsföretagande är av betydelse för hela tillväxt. Framtagandet av en svensk livsmedelsstrategi är en viktig del i arbetet för att främja företagandet inom hela livsmedelskedjan, inte minst för aktörerna på landsbygden. Arbetet med livsmedelsstrategin har påbörjats. Regeringens ambition är att strategin ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. Regeringen avser att få till stånd en långsiktig och väl förankrad strategi som överlever såväl riksdagsval som koalitioner. Jag fick en fråga från om gårdsförsäljning kommer att ingå i livsmedelsstrategin. När det gäller gårdsförsäljning enligt det förslag som utredningen tog fram och som därmed, enligt vår bedömning, skulle hota det svenska detaljhandelsmonopolet är svaret att den typen av gårdsförsäljning inte kommer att ingå i strategin. Det motsäger å sin sida inte att det finns en strategi för lokala producenter av olika typer av alkoholdrycker som också kan arrangera till exempel provsmakning på plats om man har erforderliga tillstånd. Men just en försäljning som hotar detaljhandelsmonopolet kommer vi som sagts inte att gå vidare med. Det är i det syftet som vi inte vill försöka oss på någon prövoperiod, eftersom risken är att det av skulle uppfattas som att vi har frångått det svenska detaljhandelsmonopolet. Därmed skulle vi kunna få en dom emot oss som omöjliggör ett fortsatt monopol, och då undandras själva grunden för den svenska alkoholpolitiken. Gårdsförsäljning handlar i första hand om folkhälsopolitik. Det handlar om våra möjligheter att värna det svenska detaljhandelsmonopolet, som i sig är en grundbult i den svenska alkoholpolitiken. Jag är inte beredd att experimentera med detta detaljhandelsmonopol, och jag är inte beredd att öppna dörren för gårdsförsäljning ens i försöksverksamhet eftersom jag tror att risken för att vi får en dom mot oss i är mycket stor. Det är en annan bedömning än den som utredaren gjorde, men det här är ett område där olika bedömningar är möjliga att göra eftersom är snårig och eftersom vi vet att beslut kan vara svåra att förutse. besvarade statsrådet (S) en interpellation om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker (ip 2014/15:194, prot 2014/15:69, anf 62). Statsrådet svarade bl.a. följande. har frågat mig varför jag stänger dörren till gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker med motivet att man vill värna folkhälsan trots att den statliga utredningen kommit fram till att dess modell för gårdsförsäljning inte skulle leda till några negativa konsekvenser för folkhälsan av betydelse. Det är i och för sig riktigt att gårdsförsäljning av vin i den form som ursprungligen var tänkt inte bör leda till några betydande folkhälsopolitiska problem. Problemet är att två statliga utredningar slagit fast att det inte är möjligt att begränsa försäljningen så att enbart svenska vinproducenter skulle kunna sälja mindre kvantiteter av sitt egenproducerade vin till besökare på gården. Skälet är att detta skulle strida mot om diskriminering. Om vi på det sättet skulle öppna för en ny försäljningskanal för svenska producenter skulle detta medföra att vi kan behålla vårt detaljhandelsmonopol som har mycket stor betydelse för folkhälsan. Ekonomisk och fysisk tillgänglighet till alkohol är viktiga faktorer för konsumtionens omfattning. Detaljhandelsmonopolet, och andra begränsningar i tillgänglighet i vissa miljöer och sammanhang, främjar alltså folkhälsan och minskar alkoholens skadeverkningar. För att möta om diskriminering föreslog den senaste utredaren att begreppet gårdsförsäljning skulle utvidgas till att gälla alla typer av alkoholprodukter som producerades lokalt, alltså även öl och starksprit. Enligt förslaget skulle också de svenska försäljarna kunna sälja liknande produkter från alkoholproducenter från övriga EU. Kravet skulle vara att försäljningen var förenad med någon form av upplevelseaktivitet. Vad den här upplevelseaktiviteten skulle innebära definierades inte helt klart. Förslaget innebär därmed ytterligare en försäljningskanal till privatkunder. Eftersom vår argumentation kring alkoholmonopolet bygger på att vi enbart utgår från ett folkhälsopolitiskt perspektiv skulle en ny kanal för detaljhandel av alkohol innebära att vår argumentation gentemot EU skulle försvagas kraftigt. Flera bedömare utgår från att det inte skulle vara möjligt att försvara Systembolagets monopol i .