bet · H201UFöU5 · 2015-05-11 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande de delar av regeringens proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 som berör säkerhetspolitiska frågor (avsnitt 4) samt relevanta följdmotioner och ett antal motioner från allmänna motionstiden . Övriga delar av propositionen behandlas av försvarsutskottet i betänkande 2014/15:FöU11. säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Hävdandet av vårt lands suveränitet och territoriella integritet är en nödvändig förutsättning för att ska kunna uppnå målen för vår säkerhet. Utskottet anser liksom regeringen att den svenska säkerhetspolitiken är en del av samhällets samlade resurser för att möta hot och utmaningar mot vår säkerhet. är inte med i någon militär allians. Sä- kerhet byggs solidariskt tillsammans med andra, och hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Utskottet delar, bl.a. mot bakgrund av den ryska aggressionen mot , regeringens bedömning att den svenska försvarsförmågan bör stärkas. Utskottet betonar vikten av att kunna agera samlat för att möta utmaningar och hot såväl i fred som vid höjd beredskap. Det innebär att kunna använda alla de säkerhetspolitiska instrument som står till förfogande på ett sammanhållet sätt för att värna svensk suveränitet och svenska intressen. Utskottet vill också understryka att säkerhetspolitiska läge inte enbart utgår från stater och militära hotbilder. I ett vidgat säkerhetsbegrepp inryms även icke-militära hot och icke-statliga aktörer. Utskottet betonar även vikten av ett fortsatt starkt engagemang för konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Utskottet anser liksom regeringen att försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten kompletterar varandra och stärker säkerheten i världen. Ut- skottet välkomnar att regeringen avser att ge en expert i uppdrag att ta fram en rapport som utifrån ett fristående perspektiv analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten respektive medlemskap med länder och 2014/15:UFöU5 SAMMANFATTNING organisationer, samt dessas för- och nackdelar inom det försvars- och säkerhetspolitiska området. Analysen ska inte utvärdera den militära alliansfriheten. Utskottet anser liksom regeringen att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato () och (). Insatserna bör bidra till ökad säkerhet, förebygga konflikter och skapa förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning och utveckling. Utskottet understryker att FN:s säkerhetsråds resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Till betänkandet har fogats elva reservationer (SD, V, FP) och fyra särskilda yttranden (M, SD, C, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll, avsnitt 4........................................... Försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.............................................. Säkerhetspolitisk inriktning, punkt 1 (SD) .......................................... Säkerhetspolitisk inriktning, punkt 1 (V) ............................................ Säkerhetspolitisk inriktning, punkt 1 (FP)........................................... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom EU, punkt 3 (SD) ... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom EU, punkt 3 (V) ..... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom , punkt 4 (SD)..................................................................................................... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom , punkt 4 (V) ....................................................................................................... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (SD)..................................................................................................... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (V) .... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (FP)... Internationella insatser, punkt 6 (V).................................................... Säkerhetspolitisk inriktning, punkt 1 (M, C, FP, KD)......................... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (M) ...................................................................................................... Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (C, KD)................................................................................................ Internationella insatser, punkt 6 (SD).................................................. Förteckning över behandlade förslag............................................................ Motioner väckta med anledning av proposition 2014/15:109 ................... Motioner från allmänna motionstiden /15 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkandena 12–15, 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkandena 16–18 och 20. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (FP) 2.Allmänt om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 22. 3.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom EU 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) 4.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del, 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 16–18. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) 5.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 10, 2014/15:1245 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1402 av och (M), 2014/15:1600 av (M), 2014/15:1876 av m.fl. (FP), 2014/15:1907 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2014/15:1989 av m.fl. (M), 2014/15:2351 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 6, UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 11–13 samt 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reservation 10 (FP) 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del, 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 11 (V) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (FP), (S), (S), (S), (C), (MP), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (M), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I proposition 2014/15:109 lägger regeringen fram förslag till ställningstagande vad gäller försvarspolitikens inriktning för nästa försvarsbeslutsperiod –2020. Propositionen behandlar även säkerhetspolitikens förutsättningar och inriktning för den aktuella perioden. Propositionen har i sin helhet remitterats till försvarsutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat – med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen – att bereda propositionens avsnitt om säkerhetspolitik jämte tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). har till det sammansatta utskottet överlämnat propositionens avsnitt 4 Säkerhetspolitiken, ett antal motionsyrkanden med anledning av propositionen och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden . På motsvarade sätt har utrikesutskottet överlämnat ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden . En förteckning över vilka förslag som bereds av det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet återfinns i bilaga 1 till betänkandet. Övriga delar av propositionen bereds av försvarsutskottet i betänkande 2014/15:FöU11. Som en del i beredningen av ärendet anordnade försvarsutskottet en offentlig utfrågning om försvar för perioden –2020 med deltagande från utrikesutskottet. Regeringens överväganden i den proposition som överlämnats till redovisas med utgångspunkt bl.a. i Försvarsberedningens säkerhets- och försvarspolitiska rapporter Vägval i en globaliserad värld (Ds 2013:33) och Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20) . Propositionens huvudsakliga innehåll, avsnitt 4 I propositionens avsnitt 4 redogör regeringen för sin syn på den säkerhetspolitiska utvecklingen och lämnar förslag till hur försvarspolitiken bör utvecklas för att bidra till syftet med den svenska säkerhetspolitiken. I ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget finns ett behov av att stärka den svenska försvarsförmågan. Regeringen anser också att bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. Samarbetet med är av särskild betydelse. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om säkerhetspolitiska inriktning. Utskottet instämmer därmed i regeringens bedömningar och ställningstaganden i propositionens avsnitt 4. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (V) och 3 (FP) samt särskilt yttrande 1 (M, C, FP, KD). säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Hävdandet av vårt lands suveränitet och territoriella integritet är en nödvändig förutsättning för att ska kunna uppnå målen för vår säkerhet. Den svenska säkerhetspolitiken är en del av samhällets samlade resurser för att möta hot och utmaningar mot vår säkerhet. Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra, och hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. Den ryska aggressionen mot bryter mot internationell rätt och utmanar den europeiska säkerhetsordningen. Regeringen betonar vikten av europeisk och transatlantisk enighet, stöd till samt en tydlig och principfast politik för att bemöta . Detta är av vikt också för fred och säkerhet i närområde. Regeringen vill därför betona vikten av förmåga till analys och agerande på detta område. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt. Kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå, och militära angreppshot kan likväl aldrig uteslutas. aggression mot innebär att risken för dessa har ökat, även i vårt närområde. Regeringen anser mot denna bakgrund att den svenska försvarsförmågan bör stärkas. bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. understryker i kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. yrkandena 16–18 att vi är på väg mot en sammanlänkad värld med stora möjligheter men också beroenden och sårbarhet som följd. och genomgripande konsekvenser för vår säkerhet. Vi måste trygga dessa flö- den genom internationellt samarbete och en stark global infrastruktur. måste också förbereda oss för att händelser bortom kommer att ha större säkerhetspolitisk återverkan i vår egen del av världen i takt med att värl- Miljön och klimatet är satta under hårt tryck på grund av förore- ningar, överutnyttjande och exploatering. De globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna påverkar oss alla och när ett av de allvarligaste hoten mot människors säkerhet och levnadsvillkor runt om i världen. påtalas den säkerhetspolitiska risk som svaga och sönderfallande stater inne- bär, inte minst som en grogrund för terrorism och organiserad brottslighet. påpekar i kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. yrkande 22 att den dagsaktuella hotbilden inte är den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. snabbt förändras, men däremot kan vi inte lika snabbt återta en acceptabel för- Faktiska styrkeförhållanden och hotbilder måste vara underlag för att beräkna vårt behov av militärt försvar. kan inte bortse från hur har återbyggt sin militära förmåga eller från risken med en kinesisk- rysk militärallians, vilken skulle möjliggöra för att ytterligare stärka sitt västra militärdistrikt. föreslår i kommittémotion 2014/15:140 av m.fl. att ska prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter i högre utsträckning och synliggöra denna typ av arbete i regeringens rapporter och utvärderingar (yrkande 12). Partiet anser dessutom att regeringen bör upp- rätta en heltäckande handlingsplan och en organisation för konfliktförebyg- gande verksamhet (yrkandena 13 och 14). Regeringen bör också regelbundet utarbeta en skrivelse till om arbetet och då både utvärdera tidigare insatser och diskutera framtida prioriteringar (yrkande 15). anför i partimotion 2014/15:3094 av m.fl. yr- kande 2 att säkerhetspolitik ytterst syftar till att garantera vårt obero- ende och vår självständighet. Partiet konstaterar att den ökande ryska militära förmågan i kombination med brutaliseringen av det ryska ledarskapet är en klar risk för freden i vår del av världen och måste få konsekvenser för svensk försvarsförmåga, liksom för säkerhetspolitiska vägval. Regeringen anför i propositionen att de säkerhetspolitiska mål som redovisades för 2009 i proposition 2008/09:140, och som behandlades av utrikesutskottet i yttrande 2008/09:UU4y och av försvarsutskottet i betänkande 2008/09:FöU10, bör fortsätta att gälla. Utskottet instämmer med regeringen. Målen för säkerhetspolitiken är att värna befolkningens liv och hälsa, att värna samhällets funktioner och att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. säkerhetspolitik syftar, som anförs i propositionen, ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Hävdandet av vårt lands suveränitet och territoriella integritet är en nödvändig förutsättning för att ska kunna uppnå målen för vår säkerhet. Utskottet anser liksom regeringen att den svenska säkerhetspolitiken är en del av samhällets samlade resurser för att möta hot och utmaningar mot vår säkerhet. är inte med i någon militär allians. Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra, och hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att den ryska aggressionen mot och agerande i övrigt i närområdet har försämrat den säkerhetspolitiska situationen i . har visat att man är beredd att använda sin militära förmåga för att uppnå sina politiska mål, även när det innebär brott mot folkrättsliga principer. Detta påverkar den säkerhetspolitiska situationen både i vårt närområde och i som helhet. I södra och sydöstra grannskap dras stater och institutioner ned i en våldsspiral präglad av inbördeskrig, med risk också för mellanstatliga konfrontationer. Icke-statliga aktörer utmanar etablerade stater, gränser och institutioner. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som endast skulle påverka ett land. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortfarande osannolikt, men kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå, och militära angreppshot kan likväl aldrig uteslutas. aggression mot innebär att risken för dessa har ökat, även i vårt närområde. Utskottet delar mot denna bakgrund regeringens bedömning att den svenska försvarsförmågan bör stärkas. Genom att kunna möta ett väpnat angrepp bör Försvarsmakten, tillsammans med övriga delar av totalförsvaret och vid sidan av politiska, diplomatiska och ekonomiska medel, utgöra en tröskel för den som skulle vilja angripa eller använda militära maktmedel för att utöva påtryckningar mot . Utskottet vill, liksom regeringen, betona vikten av att kunna agera samlat för att möta utmaningar och hot såväl i fred som vid höjd beredskap. Det innebär att använda alla de säkerhetspolitiska instrument som står till förfogande – politiska, ekonomiska, militära och kommunikativa – på ett sammanhållet sätt för att värna svensk suveränitet och svenska intressen. Utskottet vill också understryka vikten av europeisk sammanhållning och en enad, principfast och tydlig europeisk utrikespolitik för att möta utmaningar mot vår säkerhet. återkommer i sitt betänkande till regeringens förslag i propositionen om det militära och civila försvaret. Utskottet vill därutöver understryka att säkerhetspolitiska läge inte enbart utgår från stater och militära hotbilder. I ett vidgat säkerhetsbegrepp inryms även icke-militära hot och icke-statliga aktörer, såsom hot inom cybersäkerhetsområdet, terrorism, spridning av massförstörelsevapen, organiserad brottslighet och miljö- och klimatkatastrofer. Den svenska solidaritetsförklaringen som antog 2009 (prop. 2008/09:140, yttr. 2008/09:UU4y och 2008/09:FöU10) har en bred omfattning. rar olika former av katastrofer och olika former av angrepp, dvs. militärt väpnade angrepp. I den nordiska solidaritetsförklaringen lyfts cyberattacker, terrorism och katastrofer orsakade av människor särskilt Utskottet vill också betona vikten av ett fortsatt starkt svenskt engagemang för konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter bidrar också till att lägga grunden för andra viktiga mål, såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättig- Utskottet konstaterar att utgångspunkten för politiken för global utveck- ling (PGU) är ett gemensamt ansvar att hantera globala utmaningar som hind- rar en rättvis och hållbar utveckling, inklusive frågor som rör konflikter och Ett konfliktförebyggande perspektiv – i enlighet med PGU – ska finnas med i arbetet med att fastställa målsättningar och utvärdera verk- samheten inom samtliga politikområden. Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg. omr. 7) meddelat att man avser att intensifiera arbetet med att genomföra PGU. bör ha förmåga att aktivt bidra till medling i konflikter där vi har särskild kompetens eller särskilda förutsättningar. bör också vara på- drivande för att stärka EU:s förmåga att förebygga och lösa konflikter genom medling och dialog- och medlingskapacitet. Utskottet välkomnar därför att medverkat till att inrätta det europeiska fredsinstitutet (European In- stitute of Peace, EIP), som ska bidra med medling, forskning och analys kring Utskottet avstyrker motionerna 2014/15:140 yrkandena 12–15, 2014/15:2961 yrkande 22, 2014/15:2993 yrkandena 16–18 och 20 och 2014/15:3094 yrkande 2 i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda. Försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten avslår ett antal motioner om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten inom EU och och med Nato. Utskottet instämmer därmed i regeringens bedömningar och ställningstaganden i propositionen, avsnitt 4, vad gäller dessa frågor. Jämför reservationerna 4 (SD), 5 (V), 6 (SD), 7 (V), 8 (SD), 9 (V) och 10 (FP) samt särskilda yttranden 2 (M) och 3 (C, KD). Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra, och hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. En världsordning med sin grund i folkrätten för att uppnå fred, frihet och försoning, samt ett stabilt och förutsägbart närområde är svenska intressen. är inte med i någon militär allians. Den svenska solidaritetsförklaringen, den nordiska solidaritetsdeklarationen och det nordiska försvarssamarbetet omfattar inga ömsesidiga militära förpliktelser och är därför ingen ersättning för de kollektiva åtaganden som finns för medlemmarna i Nato. Det nordiska samarbetet är ett komplement till, och inte en ersättning för, de existerande samarbetena inom EU och Nato. Inom finns ett ömsesidigt beroende som stärker solidariteten mellan länderna. är solidariskt med andra och står heller inte ensamt inför hoten och utmaningarna. Regeringen betonar vikten av att fördjupar de bilaterala och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena i . Ge- nom att ytterligare fördjupa samarbetet med stärker vi den nationella förmågan i respektive land och skapar ökad säkerhet i vårt närområde. Ett närmare samarbete i och med de baltiska staterna samt med andra länder och viktiga aktörer i vårt närområde bidrar till att stärka säkerheten i vår region. Regeringen betonar också vikten av ett starkt europeiskt samarbete, med den europeiska unionen som centrum. Europeisk sammanhållning och en enad principfast och tydlig europeisk utrikespolitik är av central betydelse för att möta utmaningar mot vår säkerhet. Det gäller östra såväl som södra grannskap, men också globalt. Säkerhetspolitiken bör genom vårt stöd till FN bidra till global fred, säkerhet och utveckling. En väl fungerande transatlantisk relation är viktig för säkerheten i närområde. fortsätter att utveckla samarbetet med Nato inom ramen för vårt partnerskap. Det ger oss möjlighet att utveckla vår militära förmåga och bidra till kvalificerade krishanteringsinsatser. Den europeiska säkerhetsordningen är till stor del kodifierad i grunddokument, som stipulerar principer och de deltagande staternas politiska åtaganden. bör fortsatt aktivt stödja och verka för att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen. Regeringen avser att ge en expert i uppdrag att ta fram en rapport som utifrån ett fristående perspektiv analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten respektive medlemskap med länder och i organisationer, samt dessas för- och nackdelar inom det försvars- och säkerhetspolitiska området, och . Analysen ska inte utvärdera den militära alliansfriheten. I motion 2014/15:2841 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 6 anförs att Nato är en central organisation för säkerhet. Den förra alliansregeringen beslutade om en översyn av hur internationella försvarspolitiska samarbete i , inom EU, med Nato och andra berörda forum, ser ut. Syftet var också att ge förslag på hur dessa skulle kunna utvecklas. Den översynen har presenterats, och motionärerna förväntar sig att regeringen tar de redovisade förslagen vidare. understryker i kommittémotion 2014/15:2993 av ström m.fl. yrkande 22 att bygger säkerhet tillsammans med andra Vi ska vara med och ta ansvar för säkerheten i genom att stödja andra EU-länder eller nordiska länder om de utsätts för katastrofer eller olika former av angrepp. Ett sådant åtagande är det mest grundläggande uttrycket för europeisk solidaritet och därför en naturlig vidareutveckling av Vi ska också ha förmåga att ta emot militär hjälp av andra länder om hotas. enhälliga beslut om solidaritets- förklaringen är ett uttryck för detta. Vår solidaritetsförklaring ställer också nya och högre krav på att med trovärdighet ska kunna ge och ta emot mi- I motionens yrkande 14 föreslår partiet att ska fördjupa samarbetet med Nato och verka för en svensk anslutning. kräver att det finns en bred parlamentarisk förankring och ett folkligt stöd. Processen bör även ske i nära dialog med och helst tillsammans med . I den enskilda motionen 2014/15:1245 av (M) yrkandena 1– 3 föreslås att det tillsätts en utredning om svenskt medlemskap i . tatet bör öppet redovisas för att gynna en bred diskussion om frågan. heterna att ordna en folkomröstning i frågan bör också ses över. att se över förutsättningarna för ett svenskt Natomedlemskap tas också upp i de enskilda motionerna 2014/15:1402 av och (båda M), 2014/15:1600 av (M) och 2014/15:2351 av Finn m.fl. (M). I kommittémotion 2014/15:1989 av Hans Wall- mark m.fl. (M) föreslås att regeringen inleder en dialog med om hur länderna kan hitta en form för att gemensamt analysera konsekvenserna av ett anför i kommittémotion 2014/15:3095 av m.fl. yrkande 2 att bör skriva på en försvarsallians Detta krav återkommer i kommittémotion 2014/15:2961 av Mi-