bet · H201SkU17 · 2015-03-19 00:00:00 — Beskattning av företag, kapital och fastighet Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog även ställning till motioner från övriga partier om sådana ändringar i skattelagstiftningen som utgjorde del av deras alternativa budgetförslag. I detta betänkanden behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattning av företagande, kapital och fastigheter. Utskottet hänvisar i flera fall till det arbete som pågår på företags- respektive kapitalbeskattningens område. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, C, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Företagande och investeringar, allmänna frågor Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Enskilda näringsidkares personliga friskvård Ränteavdrag samt skattereduktion för underskott av kapital Äkta och oäkta bostadsföretag Avskrivning av flyttbara bostadshus 1.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (M, C, FP, KD) 2.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (C) 3.Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 5 (SD) 4.Boendebeskattning, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 8, 2014/15:216 av (M), 2014/15:575 av Per Lodenius och (C), 2014/15:908 av (M), 2014/15:997 av Per Åsling och (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1471 av och (M), 2014/15:1775 av och (C), 2014/15:1809 av (M), 2014/15:1854 av och (M), 2014/15:1914 av (M), 2014/15:2363 av (M) och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2014/15:652 av och (FP), 2014/15:998 av Per Åsling och (C), 2014/15:1670 av (KD), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5. Reservation 2 (C) 2014/15:16 av (FP), 2014/15:911 av (M), 2014/15:1480 av och (M) och 2014/15:2104 av (SD). Ränteavdrag samt skattereduktion för underskott av kapital 2014/15:2027 av (M), 2014/15:2310 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2569 av (M). 2014/15:1092 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2014/15:1779 av (C) och 2014/15:2371 av (M). Reservation 3 (SD) 2014/15:1136 av (S). 2014/15:3 av och (FP) yrkande 4, 2014/15:1741 av och (S), 2014/15:1766 av (M), 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2014/15:2568 av (M). 2014/15:468 av (S), 2014/15:567 av (C), 2014/15:681 av (M), 2014/15:1508 av (SD), 2014/15:1885 av (MP), 2014/15:1977 av (MP), 2014/15:2343 av Finn och (M) yrkande 2 och 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8 och 18. Reservation 4 (SD) Äkta och oäkta bostadsrättsföreningar 2014/15:1898 av (M). Avskrivning av flyttbara bostadshus 2014/15:1958 av (M). 2014/15:2581 av och (M) yrkande 1. Enskilda näringsidkares personliga friskvård 2014/15:842 av (C) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (S), (SD), (FP), (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom allianspartiernas reservation till regeringens förslag till inriktning av skattepolitiken samt förslag till inkomstberäkning (prop. 2014/15:1, yttr. 2014/15:SkU1y, bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Motionerna innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag (se bilagan). Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattning. Jämför reservation 1 (M, C, FP, KD). antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2007/08: 100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Enligt fem hållpunkter ska skattereglerna utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för en varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande och investeringar. På så sätt säkerställs att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska också utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. När det gäller företagande och investeringar innebär hållpunkterna att skattereglerna genom goda villkor ska attrahera utländska företags lokalisering och investeringar i . Vidare ska företag som redan är verksamma i kunna öka sina investeringar. Dessutom ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär också att skattepolitiken ska utformas så att fem allmänna krav som ställs på de svenska skattereglerna i en globaliserad värld tillgodoses. Dessa krav innebär bl.a. att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt. Skattereglerna ska vara generella, och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att systemet inte ska vara onödigt krångligt. Reglerna ska även skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. De ska vara hållbara och kunna försvaras i ett EU-rättsligt perspektiv. Beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna och minska den administrativa bördan ska drivas vidare. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. I partimotion 2014/15:194 av m.fl. (V) anförs att företag som inte går att knyta till en exakt plats i kan undgå skattskyldighet genom att ha sitt kontor utomlands, även om de bedriver omfattande verksamhet i . Regeringen bör därför utreda om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in företag som i stor omfattning verkar i . I motion 2014/15:575 av Per Lodenius och (båda C) föreslås en översyn av skatte- och avdragsreglerna för att skapa likvärdiga och goda förutsättningar för företagare inom kultursektorn och för allmännyttiga föreningar. I motion 2014/15:908 av (M) anförs att regeringen bör överväga möjligheten att sänka bolagsskatten för att förbättra villkoren för lokalisering av företag i , locka investeringar och därmed också förstärka den svenska välfärden. I motion 2014/15:997 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2 anförs att det bör vara ett mål för den svenska skattepolitiken att skattereglerna för FoU-investeringar ska vara minst lika förmånliga som i jämförbara . Regeringen bör enligt motionärerna skyndsamt utreda möjligheten att ersätta nedsättningen av arbetsgivaravgifter för forskare med ett generellt FoU-incitament och återkomma till med förslag om hur ett sådant kan utformas och finansieras. I motion 2014/15:1775 av och (båda C) föreslås att regeringen, för att utjämna risktagandet i företagande, oberoende av var i landet företag är belägna utreder möjligheten att låta de ur kreditvärderingssynpunkt sämre lokaliserade företagen kunna använda en upparbetad och obeskattad vinst i företaget som del i sin investering. I motion 2014/15:1809 av (M) anförs att regeringen bör se över förutsättningarna och möjligheterna att införa ett revisionsavdrag (REV-avdrag) eftersom det för många småföretagare är förknippat med en tung arbetsbelastning att sköta frågor som rör företagets bokföring. I motion 2014/15:1854 av och (båda M) anförs att regeringen bör överväga en översyn av skattesystemet ur ett socialt och ekologiskt hållbarhetsperspektiv för att se hur man bättre kan främja en positiv utveckling genom exempelvis skatteavdrag eller andra ekonomiska incitament. I motion 2014/15:1914 av (M) anförs att det emellanåt är svårt att få kapital till företagsetableringar men också svårt att låna upp ytterligare kapital som redan etablerad företagare. Regeringen bör se över följande områden: Arbetsgivaravgifterna i bör ligga på en nivå som är jämförbar med de lägsta inom EU. Kraven på att fonderade medel löses upp . Det är bättre att företagarna själva får bestämma när rätt tidpunkt föreligger för att använda pengarna till investeringar och utveckling av verksamheten. Företag som har en viss lägre årsomsättning bör kunna få redovisa sociala avgifter och skatter , i likhet med vad som gäller för redovisningen av mervärdesskatt. Möjligheter till skatteutjämning för nystartade företag . I motion 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) anför motionärerna att de vill stärka företagsklimatet och förbättra regelverket för personaloptioner och generationsskiften samt pröva förutsättningarna för att fler företag ska slippa revisionsplikt. Flera motioner handlar om förändringar av investeraravdraget. I motion 2014/15:216 av (M) anförs att om investeraravdraget utvidgades till att omfatta juridiska personer – som aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser – skulle det stimulera tillgången på riskvilligt kapital ännu mer och därmed skapa en ännu bättre jordmån för företagande. I motion 2014/15:1471 av och (båda M) föreslås att regeringen ser över möjligheten för privatpersoner att göra investeraravdrag för satsningar i innovations- och utvecklingsbolag. I motion 2014/15:2363 av (M) anförs att regeringen bör se över möjligheterna för investerare som har sitt kapital knutet i bolag att omfattas av investeraravdraget, för att öka investeringsviljan i mindre företagsamhet. är ett av världens mest öppna, innovativa och konkurrenskraftiga länder. För att långsiktigt stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för nya jobb krävs en aktiv näringspolitik. Förutsättningarna för innovation, företagande och export behöver därför förbättras och insatser för stärkt samverkan genomföras. är ett litet exportberoende land som förlitar sig på sin konkurrenskraft på globala marknader. Svenska företag ska konkurrera med kompetens, produktivitet och innovationsförmåga, inte med låga löner. Svenska företag ska visa vägen för hållbara innovationer och ska ligga i framkant i klimatomställningen. Det innebär att kan börja ta sin beskärda del av ansvaret för det globala miljöarbetet – ett större ansvar . Därtill ger det både bättre livskvalitet och fler arbets-tillfällen. ska ha en modern nyindustrialiseringsstrategi och hela innovationskedjan ska stärkas. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat åtgärder i syfte att förbättra små och medelstora företags möjligheter till rådgivning, lån och riskkapital, och man har uttalat att företagens villkor också ska stärkas genom enklare regler och minskade sjuklönekostnader, vilket särskilt gynnar små företag. Vidare beslutade regeringen att tillsätta en ny utredning om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet. Utredaren ska bl.a. göra en översyn av hur centrala ramvillkor påverkar förutsättningarna för entreprenörskap, innovation och omställningsförmåga och vid behov lämna förslag på förbättringar av ramvillkoren. Ur ett näringspolitiskt och samhälls-ekonomiskt perspektiv är det av central vikt med väl fungerande institutioner och att företagen ges goda ramvillkor, eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrenskraft och tillväxt i landet. Med ramvillkor avses generella system och regelverk som anger villkor och förutsättningar för att utveckla idéer och kunskap och för att starta, driva och utveckla företag. Dessa villkor påverkar i hög grad såväl incitament för och attityder och förhållningssätt till entreprenörskap som företagens vardag. En viktig aspekt när det gäller ramvillkor är även regelverkens utformning. Syftet är att regelverken ska vara så enkla, tydliga och ändamålsenliga som möjligt. Det är viktigt att kontinuerligt arbeta med att identifiera problem och hinder i lagstiftning och regelverk samt otydliga och administrativt betungande bestämmelser som kan motverka ett gynnsamt och dynamiskt företagsklimat. När det gäller kapitalförsörjning har regeringen aviserat att man avser att göra en översyn. Utredaren ska samordna sig med den översynen och delrapportera de slutsatser som bedöms ha bäring på regeringens forsknings- och innovationspolitik. Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av det beskrivna pågående utredningsarbetet finner utskottet inte någon anledning att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om behovet att ytterligare utreda företagsklimatet eller förutsättningarna för företagande i övrigt. Investeraravdraget infördes så sent som i syfte främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Mot bakgrund av den korta tid som reglerna har varit i kraft och det utredningsarbete som redan pågår om företagens förutsättningar är utskottet inte berett att nu föreslå regeringen att se över möjligheten att ändra investeraravdragets utformning. arbetar med ett projekt för att utarbeta förslag till hur man kan motverka erosion av skattebaser och otillbörlig vinstförflyttning (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS). är i princip representerat i samtliga arbetsgrupper i projektet. På G20-ländernas begäran har tagit fram en handlingsplan med 15 punkter som i sin helhet ska vara åtgärdade vid utgången av 2015. En av punkterna är att se över och harmonisera definitionen av fast driftsställe i modellavtal, vilket ska vara färdigt . Mot bakgrund av detta finner utskottet inte någon anledning att föreslå för regeringen att bestämmelserna om fast driftsställe utreds vid sidan om arbetet inom . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden som har behandlats i detta avsnitt. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om översyner av fåmansföretagens skatteregler. Jämför reservation 2 (C). Utdelningar och kapitalvinster till delägare i ett fåmansföretag beskattas enligt särskilda regler, som vanligen kallas 3:12-reglerna. Dessa finns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Reglerna kom till vid skattereform med syftet att förvärvsinkomster ska beskattas ungefär lika oavsett om de kommer från ett lönearbete eller från arbetsinsatser i ett eget företag. Ett typiskt fåmansföretag är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening där fyra eller färre delägare har mer än hälften av rösterna. Om en av delägarna har den verkliga bestämmanderätten över en oberoende verksamhetsgren räknas bolaget eller föreningen som ett fåmansföretag även om det första villkoret inte är uppfyllt. Vid bedömningen av hur många personer som äger del i företaget ska personer som ingår i samma krets av närstående anses som en person. Reglerna om utdelning och kapitalvinst gäller enbart personer med kvalificerade andelar i fåmansföretaget. En andel är kvalificerad om delägaren eller någon närstående till denne har varit verksam (aktiv) i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående åren. En delägare eller en närstående till denne anses vara verksam i betydande omfattning om hans eller hennes arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Det är den ekonomiska betydelsen av arbetsinsatsen som är avgörande, inte delägarens formella ställning. Som närstående räknas maka eller make, föräldrar, far- och morföräldrar, barn, barnbarn osv. samt deras respektive maka eller make, syskon och deras makar, barn, barnbarn samt dödsbo som någon i närstående kretsen är delägare i. Om en verksam delägare tar ut lön från sitt eget företag beskattas den delägaren på vanligt sätt och beläggs med arbetsgivaravgifter. De särskilda reglerna gäller inte löneuttag utan tar sikte på belopp som ägaren lyfter som utdelning eller tillgodogör sig som kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansföretaget. Om de särskilda reglerna inte fanns skulle utdelning och avyttringar undgå progressiv beskattning i inkomstslaget tjänst och i stället beskattas proportionerligt som inkomst av kapital. När delägaren lyfter utdelningar från företaget eller säljer andelar i bolaget ska alltså utdelning respektive kapitalvinst delas upp i en tjänsteinkomstbeskattad del och en kapitalinkomstbeskattad del. Upp till en viss nivå (ett schablonmässigt beräknat gränsbelopp) som bestäms med hänsyn till storleken av det insatta kapitalet och utbetalda löner alternativt enligt den s.k. förenklingsregeln beskattas utdelning och verksamma delägares kapitalvinst vid försäljning av aktier i företag med skattesatsen . Utdelning och kapitalvinst över gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst. Ändringar i reglerna fr.o.m. Genom en reformering av reglerna som trädde i kraft utvidgades det utrymme som kan tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Det var också då som den s.k. förenklingsregeln infördes, främst med tanke på företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda, t.ex. nystartade företag. I stället för att beräkna utrymme för kapitalbeskattning enligt de ordinarie mer komplicerade reglerna tilläts en ägare av en kvalificerad andel att använda ett belopp motsvarande 1,5 inkomstbasbelopp som gränsbelopp, dvs. det utrymme som anger hur mycket det är möjligt att ta ut ur bolaget till endast 20 procents kapitalinkomstskatt. Schablonbeloppet har därefter höjts . Syftet med höjningarna av schablonbeloppet har varit att stimulera nyföretagande och förenkla för företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda. Andra förändringar som har införts gäller det löneuttagskrav som tillämpas för att nivån på företagets löneutbetalningar ska få räknas verksamma delägare till godo vid beräkningen av hur mycket som ska kapitalinkomstbeskattas hos ägaren. Många företagare ansåg att löneuttagskravet var alltför högt. Kritiken gick bl.a. ut på att höga löneuttag riskerar att leda till likviditetsproblem och att ett högt lönekrav leder till svårigheter för medarbetarägda konsultföretag. Vidare var det svårt för företagare som arbetar deltid att utnyttja löneunderlagsregeln. Det maximala löneuttagskravet sänktes från 15 till 10 inkomstbasbelopp. Från och med samma tidpunkt gäller även enklare regler för beräkning av gränsbelopp och att rätten till årets gränsbelopp inte går förlorad efter förvärv genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt. I 57 kap. 22 § IL finns en takregel för hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget tjänst. Denna s.k. 100-basbeloppsregel innebär att en kapital-vinst inte ska tas upp som inkomst av tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp högre belopp än som motsvarar 100 inkomstbasbelopp (vid kapitalvinst ). Kapitalvinst härutöver beskattas utan kvotering till i inkomstslaget kapital. finns det även en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst som reglerar till vilken del utdelning under ett och samma beskattningsår ska beskattas som inkomst av tjänst. Regeln innebär att utdelning inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående, som ingår i samma närståendekrets, under beskattningsåret sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp utdelning med högre belopp än som motsvarar 90 inkomstbasbelopp från ett företag. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet och takbeloppet ska beskattas på samma sätt som gäller för kapitalvinst-beskattningen, dvs. till i inkomstslaget kapital. Ändring av reglerna fr.o.m. En skärpning av 3:12-reglerna infördes till följd av att utformningen av löneunderlagsregeln hade medfört att delägare i personalintensiva fåmansföretag trots relativt låga löneuttag kunde ta ut en stor andel av resultatet som lågt beskattad utdelning. Dessutom gjorde kombinationen av en förmånlig löneunderlagsregel och bestämmelsen i 57 kap. 3 § IL, som innebar att även företag med många verksamma delägare föll in under 3:12-reglerna, att ersättningen för risk och avkastningen på insatt kapital inte stod i proportion till den avkastning som kunde erhållas i form av kapitalbeskattad utdelning. Reglernas utformning medförde därför att verksamma delägare i stora fåmansföretag med många anställda kunde tillgodoräkna sig mycket stora lönebaserade utrymmen. Skärpningen i 3:12-reglerna innebar att det infördes ett kapitalandelskrav om , varför löneunderlagsregeln bara får tillämpas av delägare som äger en viss minsta andel av kapitalet i företaget. Det lönebaserade utrymmet begränsades också till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller närståendes kontanta ersättning som det höjdes från av underlaget. En sänkning av löneuttagskravet till 9,6 inkomstbasbelopp infördes. Vidare infördes en definition av dotterföretag. Slutligen höjdes den positiva ränte-fördelningsräntan. I motion 2014/15:652 av och (båda FP) anförs att det krävs mer neutrala svenska skatteregler i för att underlätta generationsskiften inom och utom familjen i svenska småföretag och minska kapitalförstöringen. Motionärerna anser därför att avyttringar av s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretag bör beskattas på ett likformigt sätt oavsett om avyttring sker inom eller utom den s.k. närståendekretsen. I motion 2014/15:998 av Per Åsling och (båda C) anförs att regeringen skyndsamt bör utreda 3:12-reglerna i syfte att ytterligare förbättra villkoren för entreprenörskap. I motion 2014/15:1670 av anförs att regeringen noggrant bör utreda en förenkling av 3:12-reglerna. I motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att regeringen bör se över möjligheten att förbättra förutsättningarna för familjeföretag när det gäller generationsskiften. I partimotion 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5 anförs att regeringen bör reformera skattereglerna för fåmansbolag och personaloptioner och se över 3:12-reglerna för att gynna små och växande företag. På grund av skillnaden i skattesats mellan inkomstslagen tjänst och kapital finns de s.k. 3:12-reglerna. Dessa särskiljer arbetsinkomster från kapitalinkomster i företag med ett fåtal delägare där delägaren också arbetar i företaget, s.k. fåmansföretag. Spänningarna mellan beskattning av arbetsinkomst och kapitalinkomst har ökat väsentligt /skattereform. Det är angeläget att 3:12-reglerna inte öppnar upp för en sådan inkomstomvandling som reglerna är avsedda att förhindra. Förutom att en inkomstomvandling minskar skatteintäkterna minskar också effektiviteten i skattesystemet, som 3:12-reglernas legitimitet undergrävs. Regeringen har aviserat att man ska se över beskattningen av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag för att bl.a. upprätthålla det ursprungliga syftet med regelverket. Regeringen har gett tilläggsdirektiv till den pågående Utredningen om översyn av beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag om att även se över 3:12-regelverket i syfte att begränsa möjligheterna till inkomstomvandling. Utredningen ska bl.a. analysera om förenklingsregeln, reglerna om lönebaserat utrymme och sparat utdelningsutrymme samt takreglerna för beskattning av utdelning respektive kapitalvinst i inkomstslaget tjänst bör ändras, analysera om skattesatsen på utdelning och kapitalvinst inom gränsbeloppet samt över takbeloppen bör förändras, och lämna förslag till de förändringar av 3:12-reglerna som utredningen finner lämpliga. Uppdraget ska redovisas . Utskottet finner det inte motiverat att föregå det pågående utredningsarbetet och avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av reglerna för förmånsbeskattning av firmafordon som används av näringsidkare.