bet · H301AU2 · 2015-09-17 00:00:00 — Arbetslöshetsförsäkringen för egenanställda, företagare och studerande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om egenanställda, företagare och studerande. (KD) anför i motion 2015/16:1502 att anställningsformen egenanställning rymmer många möjligheter, inte minst för de som står långt från arbetsmarknaden. Till utmaningarna på området hör att reglerna för arbetslöshetsförsäkring inte är förutsägbara i detta avseende – ska de egenanställda betraktas som anställda eller företagare? I ett antal fall har arbetslöshetskassorna gjort olika bedömningar och motionären vill därför att regleringen tydliggörs så att förutsägbarheten ökar (yrkande 2). Otydligheten kring de egenanställdas rätt till arbetslöshetsförsäkring uppmärksammas även i motion 2015/16:263 av (MP). Den lösning som föreslagits av socialförsäkringsutredningen är inte tillfredsställande menar motionären, varför regeringen bör klargöra att egenanställningen ska vara likställd andra anställningar i detta avseende (yrkande 1). För att fler ska våga satsa på den möjlighet som egenanställningen innebär föreslår (C) i motion 2015/16:2374 att regeringen ser över de egenanställdas möjlighet till arbetslöshetsförsäkring vid deltidsarbetslöshet. I motion 2015/16:934 pekar (C) på den otydlighet som finns när det gäller företagarnas möjligheter att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Detta skapar osäkerhet och svaga incitament för den som är arbetslös att starta företag och är enligt motionären en snedvridning som borde ses över (yrkande 1). och (båda S) anser i motion 2015/16:858 att det borde ges fler möjligheter att göra sig anställningsbar av arbetslöshet. Att studera hör till de bästa sätten att öka möjligheterna att få ett jobb, varför regeringen bör se över möjligheten att kombinera studier med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet har (senast i bet. 2014/15:AU7) behandlat egenanställdas roll inom arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet hänvisade då till den bedömning som görs i socialförsäkringsutredningen slutbetänkande, att reglerna i detta avseende kan uppfattas som komplicerade och rymmande Kommittén framför vidare att det förhållandet att försäkringen i många avseenden utgår från den fasta heltidsanställningen innebär att reglerna är mindre väl anpassade för andra anställningsformer. Det ökande antalet uppdragstagare, och egenanställda, späder enligt kommittén på dessa svårigheter. När det gäller företagare uppmärksammar kommittén att det kan finnas fler oklarheter och tillämpningsproblem än de som rör uppdragstagare. Kommittén anser dock inte att det är någon framkomlig väg att undanröja de oklarheter i arbetslöshetsförsäkringen som berörts genom ytterligare författningsregler. Intresset av ökad tydlighet i lagbestämmelser behöver vägas mot intresset av att kunna ta hänsyn till varierande omständigheter som förekommer i situationer som bestämmelserna avses reglera. Enligt kommittén bör oklarheterna både när det gäller uppdragstagare och företagare hanteras inom ramen för de förslag som läggs fram om en ökad likformighet i rättstillämpningen inom arbetslöshetsförsäkringen, bl.a. att en myndighet ska besluta om allmänna råd eller lämna besked i konkreta tolkningsfrågor efter ansökan av arbetslöshetskassor (SOU 2015:21 s. 964–967). Beträffande möjligheten att kombinera studier med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen konstaterar utskottet att socialförsäkringsutredningen gör bedömningen att arbetslöshetsförsäkringen försäkrar inkomstbortfall vid förlorat förvärvsarbete, varför studier inte kan ligga till grund för arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetsförsäkringen är alltså inte en försäkring mot arbetslöshet. inser kommittén att avsaknaden av en ersättning efter studier kan innebära problem på så sätt att nyutexaminerade kan tvingas acceptera arbeten som de är överkvalificerade för. Kommittén anser att frågan om försörjningen mellan studier och arbete är viktig och förordar därför att ett s.k. matchningslån, som föreslagits av Sacos studentråd, utreds vidare (SOU 2015:21 s. 930–935). Mot denna bakgrund, och i avvaktan på beredningen av kommitténs betänkande, avstyrks motionsyrkandena. 1.Anslag inom utgiftsområde 14, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 enligt reservanternas förslag i bilaga 4. Därmed bifaller motion 2015/16:2239 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2015/16:1 utgiftsområde 14 punkt 7 och avslår motionerna 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 7 och 13 i denna del, 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkandena 8–10, 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2015/16:3176 av m.fl. (C), 2015/16:3215 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–5, 2015/16:3230 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 39, 40 och 42. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden I budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. avvisar flertalet av regeringens förslag som vi menar slår mot sysselsättningen, när det bl.a. gäller förändringarna i husavdraget, jobbskatteavdraget och löneskatten för äldre. har följt den politiska utvecklingen på området och har bl.a. framfört kritik mot överenskommelsen om flyktingsituationen som träffats mellan regeringen och de fyra allianspartierna eftersom de åtgärder som föreslås inte kan anses vara tillräckliga och i vissa fall enligt vår mening är direkt skadliga. Till dessa hör bl.a. att yrkesintroduktionsanställningar ska kunna gälla även arbetsgivare utan RESERVATIONER 2015/16:AU2 kollektivavtal, vilket riskerar att föra med sig lönedumpning. Över huvud taget anser att det förs en ansvarslös migrations- och integrationspolitik som vi arbetar för att förändra bl.a. genom att verka för en folkomröstning om invandringen. Inom arbetsmarknadspolitiken måste det till satsningar som leder till verkliga jobb i stället för låtsasjobb inom olika program. Vi motsätter oss de stora satsningarna på traineejobb och extratjänster, vilket ger nödvändigt utrymme för andra och viktigare reformer. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen menar att den inte fungerar tillfredsställande i meningen att alltför få får ut av sin tidigare inkomst. Det får till konsekvens att den som blir arbetslös inte ges möjlighet att fokusera på att söka jobb. ställer sig bakom den höjning av ersättningsnivåerna som regeringen har drivit igenom, men vi vill förstärka funktionen som omställningsförsäkring och föreslår därför en starkare ersättning i början av perioden i kombination med en snabbare avtrappning. Som en konsekvens höjs anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd. Vidare vill slopa fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin. För deltagare i fas 3 som har en funktionsnedsättning kommer det att behövas ett särskilt stöd, och föreslår en höjning av taket för lönestödet i enlighet med slutsatser och subventionerade föreningsjobb. Inom anslaget 1:4 Lönebidrag och öronmärks medel för dessa satsningar. Föreningsjobb föreslås också för att öka samhällsnyttan och bekämpa långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten. Vi avser att avsätta i stimulansbidrag till kommunerna för detta ändamål. Målsättningen är att via lönesubvention kunna erbjuda kollektivavtalsenliga löner av heltid. Starta-eget-bidrag har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bl.a. som en av de bästa sysselsättningsskapande åtgärder som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Trots programmets goda resultat finns en begränsande generell 25-årsgräns, och stödet ges bara . Åldersgränsen medger vissa undantag, bl.a. för nyanlända invandrare, men anser att 25-årsgränsen är för högt satt och tidsgränsen för snävt tilltagen. Åldersgränsen för att kunna få starta-eget-bidrag bör därför sänkas till , och insatsens maximala längd bör utökas . vill se en höjd ambitionsnivå på arbetsmiljöområdet och föreslår att anslaget för höjs och att en satsning görs för att motverka hot och våld och för information om systematiskt arbetsmiljöarbete. vill också inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. Viktiga satsningar görs också på fortbildning av fler skyddsombud, liksom på utbildningsinsatser omtrakasserier och mobbning på arbetsplatserna. För flera av de ovannämnda satsningarna på arbetsmiljöområdet uppförs nya anslag. 2015/16:AU2 RESERVATIONER Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi motion 2015/16:2239 av m.fl. (SD) och tillstyrker delvis prop. 2015/16:1 utgiftsområde 14 punkt 7. Vi tillstyrker vidare regeringens förslag om bemyndiganden enligt prop. 2015/16:1 utgiftsområde 14 punkterna 1-6. Övriga förslag avstyrks. 2.Framtidens arbetsmarknad, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 1 och avslår motionerna 2015/16:80 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:746 av (MP) yrkande 2, 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 3, 2015/16:2630 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 12 och 2015/16:2804 av m.fl. (MP). är ett av världens mest globaliserade och exportberoende länder. Det gör att svenska företag ständigt befinner sig under ett mycket hårt konkurrenstryck. Under har tiotusentals arbetstillfällen försvunnit när svenska företag har förlagt sin produktion till länder där arbetskraftskostnaderna är lägre. Med ett ökat omvandlingstryck i ekonomin, inte minst i ljuset av den tilltagande digitaliseringen, ställs allt större krav på arbetsmarknadens omställningsförmåga. Vi anser att konkurrenskraft behöver stärkas så att fler nya jobb kan växa fram där gamla försvinner. Men det behöver också bli enklare för fler att vidareutbilda sig och komplettera sina kunskaper i takt med att arbetsmarknaden förändras. Bättre omställningsmöjligheter behövs också för att möjliggöra ett längre arbetsliv. I av högt omvandlings- och konkurrenstryck krävs därför bättre möjligheter och drivkrafter för människor att ställa om och anpassa sin kompetens efter arbetsmarknadens efterfrågan, men också att arbeta längre. Regeringens satsningar på bl.a. utbildningsområdet och i form av kraftigt höjd arbetslöshetsersättning är både otillräckliga och ogenomtänkta. RESERVATIONER 2015/16:AU2 Vi anser, med bifall till motion 2015/16:2275 (M) yrkande 1, att regeringen bör vidta åtgärder för att förbättra möjligheterna till omställning på arbetsmarknaden i enlighet med vad som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 3.Framtidens arbetsmarknad, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 3 och avslår motionerna 2015/16:80 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:746 av (MP) yrkande 2, 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2630 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 12 och 2015/16:2804 av m.fl. (MP). Förutsättningarna för jobbtillväxt ser olika ut för olika människor och på olika orter. Att pressa in alla människor och orter i samma mall är inte rätt väg att gå. Vi bör i stället låta människor söka sin egen lycka, utvecklas efter eget huvud och nå sin egen fulla potential. När nya jobb skapas, läggs grunden för ett minskat utanförskap och mer skatteintäkter som kan användas till vård av våra äldre och skolgång till våra barn. Genom att ställa sig bakom regeringens politik har utskottsmajoriteten valt en väg som begränsar möjligheterna till att skapa jobb hos småföretag. Regeringens satsningar på området och tomma ord om en aktiv näringspolitik är inte tillräckliga åtgärder för skapa sysselsättning för ungdomar, nyanlända, långtidsarbetslösa och alla andra som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Jag anser, med bifall till motion 2015/16:2368 (C) yrkande 3, att regeringen bör ta initiativ till en jobbpakt för småföretagen som låter ungdomar, nyanlända och långtidsarbetslösa kombinera arbete med utbildning och handledning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 2015/16:AU2 RESERVATIONER 4.Framtidens arbetsmarknad, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 12 och avslår motionerna 2015/16:80 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:746 av (MP) yrkande 2, 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 3, 2015/16:2630 av och (båda M) yrkande 2 och 2015/16:2804 av m.fl. (MP). behöver en öppnare arbetsmarknad med lägre trösklar till jobb och modernare arbetsrätt för att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Det måste bli billigare, inte dyrare att anställa. Vi måste öppna upp en arbetsmarknad för fler enkla jobb. Jobbskapande åtgärder såsom RUT-reformen måste utvecklas, inte försämras. Det är välkommet att beslutat att avskaffa vårdnadsbidraget, som bidrar till att utestänga utrikes födda kvinnor från arbetsmarknaden. Men fler åtgärder behövs. Regeringen satsar på utrikes födda med utbildning. Majoriteten av dem som flyr till har dock en lägre utbildningsnivå. Dessa människor kommer inte att hjälpas av aldrig så bra system för validering eller av regeringens snabbspår. De behöver en politik som ger dem möjlighet till utbildning, men framför allt behövs en politik som sänker trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden. Jag anser att det är avgörande att fokusera på hur fler jobb kan skapas och hur trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden kan sänkas. Jag anser, med bifall till motion 2015/16:2782 (FP) yrkande 12, att regeringen bör ta initiativ till att genomföra nödvändiga reformer som sänker trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden och som öppnar upp denna arbetsmarknad för alla. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 5.Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 3 av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3215 av m.fl. (M) yrkande 2 och avslår motionerna 2015/16:712 av (M), 2015/16:1272 av (M), 2015/16:1329 av (M), 2015/16:1349 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:1457 av (M) yrkande 2, 2015/16:1668 av och (båda M), 2015/16:1762 av (M), 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2015/16:2806 av (MP), 2015/16:2968 av (KD) och 2015/16:2982 av Per Åsling (C). En av de största utmaningarna inom arbetsmarknadspolitiken är att få en väl fungerande Arbetsförmedling. finns det brister i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. förmedlas det för få jobb i förhållande till alla de miljarder som myndigheten förfogar över. Förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt såväl bland arbetssökande som arbetsgivare. kommer arbetslösheten att sjunka. Men en större andel av de sökande kommer att tillhöra grupper som står längre från arbetsmarknaden, inte minst många nyanlända. För att Arbetsförmedlingen ska klara av sitt matchningsuppdrag behöver verksamheten både effektiviseras och moderniseras. Arbetsförmedlingen måste utveckla sin verksamhet så att den bättre svarar upp mot dagens arbetsmarknad, bl.a. genom bättre arbetsgivarkontakter och en digitalisering av myndighetens verksamhet. Ett omfattande reformarbete behövs för att myndigheten ska bli den matchningsaktör som den svenska arbetsmarknaden behöver och som de svenska skattebetalarna förtjänar. 2015/16:AU2 RESERVATIONER Vi anser inte att det förnyelsearbete som pågår inom Arbetsförmedlingen eller Statskontorets uppdrag med att analysera myndigheten är tillräckliga åtgärder för att omvandla Arbetsförmedlingen till en effektiv och modern myndighet. Det behövs ytterligare åtgärder. Vi anser, med bifall till motionerna 2015/16:2275 (M) yrkande 5 och 2015/16:3215 (M) yrkande 2, att regeringen bör vidta åtgärder för att effektivisera och modernisera Arbetsförmedlingens i enlighet med vad som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 6.Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 11, bifaller delvis motionerna 2015/16:712 av (M), 2015/16:1272 av (M), 2015/16:1329 av (M), 2015/16:1349 av (M) yrkande 2, 2015/16:1457 av (M) yrkande 2, 2015/16:1668 av och (båda M) och 2015/16:1762 av (M) samt avslår motionerna 2015/16:1349 av (M) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2806 av (MP), 2015/16:2968 av (KD), 2015/16:2982 av Per Åsling (C) och 2015/16:3215 av m.fl. (M) yrkande 2. I flera avseenden fyller Arbetsförmedlingen en viktig funktion, men arbetet behöver effektiviseras. Jag anser att Arbetsförmedlingen bör konkurrensutsättas och kompletteras med andra leverantörer av tjänster i syfte att snabbare matcha olika grupper av arbetslösa in på arbetsmarknaden. Renodlade myndighetsfrågor såsom godkännande av aktörer, uppföljning, insamling av statistik samt register och it-system skulle kunna kvarstå i en central serviceorganisation. Själva förmedlingsverksamheten, matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare, bör emellertid konkurrensutsättas. Varje kompetens som efterfrågas är i regel väldigt nischad och kräver en matchning från en jobbförmedling som specialiserat sig. Den jobbsökande bör ges inflytande genom en jobbpeng som används för att välja mellan arbetsförmedlare, drivna av privata företag eller idéburna organisationer. En jobbpeng måste bygga på en incitamentsstruktur där de mest utsatta längst bort från arbetsmarknaden också är mest lönsamma att satsa på så att de får ett fast arbete. Vidare anser jag att Arbetsförmedlingen genom regeringens regleringsbrev bör få ett tydligt uppdrag att samverka med Kriminalvården kring utslussningen av personer som friges från fängelser eller sluten ungdomsvård. Därmed anser jag att regeringen dels bör utreda förutsättningarna för att reformera Arbetsförmedlingen till en central serviceorganisation med kompletterande aktörer som också utför förmedlingsverksamheten, dels bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att samverka med Kriminalvården kring utslussningen av personer som avtjänat sitt straff. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att motionerna 2015/16:1991 (KD) yrkande 5 och 2015/16:2680 (KD) yrkande 11 tillstyrks. 7.Insatser mot ungdomsarbetslösheten, punkt 4 – motiveringen (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Allianspartierna anser att regeringens politik för att motverka ungdomsarbetslösheten inte leder till önskat resultat utan får motsatt verkan. Regeringens satsningar på området innebär bl.a. höjda socialavgifter för unga och att stora resurser avsätts för traineejobb och andra åtgärder inom den s.k. 90-dagarsgarantin. En inriktning på politiken som innebär att kostnaden för att anställa eller behålla en ung medarbetare ökar kraftigt anser vi inte vara rätt väg att gå för att få in fler unga på arbetsmarknaden. Allianspartierna vill för sin del hålla kvar på arbetslinjen. Det första jobbet är det viktigaste jobbet. lyckades vi dämpa ungdomsarbetslösheten medan den i övriga EU har ökat med mer än dubbelt så mycket. Detta är effekten av en offensiv politik för att skapa jobb till unga. Lägre socialavgifter för unga leder till en ökad efterfrågan av att anställa ungdomar och därmed till lägre ungdomsarbetslöshet. Det beror framför allt 2015/16:AU2 RESERVATIONER på att de sänkta socialavgifterna för unga bedöms minska skillnaden mellan ungdomars förväntade produktivitet och den arbetskostnad som arbetsgivarna betalar. Regeringens främsta förslag för att få unga i jobb är 90-dagarsgarantin, där bl.a. traineejobb ingår. Traineejobben kan inte uppfattas som något annat än en åtgärd som inte skapar några nya varaktiga jobb utan endast består av temporära platser som i stället riskerar att låsa in ungdomar i insatser. Av de rapporter om antalet traineejobb som inkommit till Arbetsförmedlingen går det också att dra slutsatsen att regeringen verkar ha grovt överskattat potentialen hos traineejobben. Allianspartierna kan följaktligen inte ställa sig bakom vare sig själva 90-dagarsgarantin eller traineejobb. I sammanhanget bör framhållas att liknande system har provats under tidigare socialdemokratiska regeringar, med oönskade resultat. Förutom de undanträngningseffekter som riskerar att uppstå genom traineejobben noterar vi även att bl.a. arbetstagarorganisationer har uttryckt kritik mot att använda välfärden som en arbetsmarknadsåtgärd. Allianspartierna ställer sig heller inte bakom regeringens satsning på utbildningskontrakt, som är en ytterligare beståndsdel av 90-dagarsgarantin. Allianspartierna anser att regeringens politik överlag inte är väl avvägd för att möta utmaningarna med ungdomsarbetslösheten. Det finns dock inte skäl för utskottet att med anledning av något av de motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt rikta ett tillkännagivande till regeringen, varför motionsyrkandena avstyrks. 8.Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 1 och avslår motionerna 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkandena 11–14, 2015/16:875 av (S), 2015/16:970 av Finn och (båda M), 2015/16:998 av (S), 2015/16:1428 av m.fl. (S), 2015/16:1711 av (M) yrkande 2 och 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 6. och Alliansens reformer i regeringsställning möjliggjorde över 300 000 fler i arbete och att det breda utanförskapet som tidigare präglat den svenska arbetsmarknaden bröts. Utmaningarna har dock förändrats och kräver därför nya svar. ser vi hur utanförskapet förändras och fördjupas. Vi ser framför allt hur många människor aldrig ens får sitt första jobb. Det beror dels på höga skatter och risk för bidragsberoende, dels på att många saknar de kunskaper som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Av dem som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen tillhör närmare sju av tio grupper som står längre bort från arbetsmarknaden, där utomeuropeiskt födda och personer som saknar gymnasieutbildning utgör den största delen. Detta är en utmaning för arbetsmarknaden i då det råder brist på enklare jobb och efterfrågan på arbetskraft med förgymnasial utbildning kommer att fortsätta sjunka. När kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar, och jobb med lägre utbildningskrav blir färre, drabbas också utrikes födda som ofta har begränsad utbildning och liten erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. För att bryta det nya utanförskapet har presenterat ett reformpaket. Det handlar om att rusta människor med kunskap och kompetens för att ta det första jobbet, att ställa krav på att anstränga sig för det första jobbet samt att skapa fler vägar till och göra det mer lönsamt att ta det första jobbet. Genom att ställa sig bakom regeringens politik har utskottsmajoriteten också ställt sig bakom en inriktning på arbetsmarknadspolitiken som varken vidtar rätt åtgärder eller gör tillräckligt för att bryta utanförskapet för personer som står långt från arbetsmarknaden. Det krävs ytterligare reformer för att det nya utanförskapet på arbetsmarknaden ska kunna brytas.