bet · H301SfU9 · 2015-12-10 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:37 om aktivitetsersättning och två följdmotioner. övergripande slutsats i granskningsrapporten – en ersättning utan aktivitet? (RiR 2015:7) är att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås och att ersättningen inte lever upp till och regeringens mål om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. I skrivelsen redovisar regeringen dels sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten, dels vilka åtgärder som har vidtagits eller som kommer att vidtas med anledning av rapporten. Utskottet föreslår att avslår motionerna och lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet finns två reservationer (M, C, L). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Aktivitetsersättningen, punkt 1 (M, C) 2.Aktivitetsersättningen, punkt 1 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:3266 av och (C, M) och 2015/16:3267 av m.fl. (FP). Reservation 1 (M, C) Reservation 2 (L) lägger skrivelse 2015/16:37 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S) och (V). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:37 om aktivitetsersättning. Två motioner har väckts med anledning av skrivelsen. En redovisning av behandlade förslag finns i bilagan. har granskat om systemet med aktivitetsersättningen är effektivt för att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. överlämnade sin granskningsrapport till . Därefter överlämnade till regeringen. redogjorde för den aktuella granskningen vid utskottets sammanträde . Under ärendets beredning har () bytt namn till Liberalerna (L). Utskottets förslag i korthet avslår motionerna och lägger skrivelse 2015/16:37 till handlingarna. syfte har varit att granska om systemet med aktivitetsersättning är effektivt för att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Avsikten med att införa aktivitetsersättning som ersättningsform var bl.a. att genom aktivering ge unga personer med funktionsnedsättning en ökad grad av självständighet. övergripande slutsats är att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås. Ersättningen lever inte upp till och regeringens mål om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. bedömer att regeringen har varit alltför passiv i sin styrning, trots uppenbara och påtalade problem i det nuvarande systemet med aktivitetsersättningen. I övrigt visar rapporten att det behov av insatser som finns för gruppen med aktivitetsersättning inte motsvaras av utbudet; framför allt saknas insatser för unga med aktivitetsersättning som står långt ifrån arbetsmarknaden. bedöms inte ha fullgjort sitt samordningsuppdrag då många personer med aktivitetsersättning saknar insatser. Det finns även problem med samordning mellan aktörerna. Det förstärkta samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen förefaller fungera väl i stora delar av landet, men det fungerar sämre på större orter än på mindre. Vidare visar granskningen att det saknas ekonomiska incitament för unga med aktivitetsersättning att lämna ersättningen för studier, vilket skapar inlåsningseffekter i systemet. Slutligen finner att den tidsbegränsade ersättningen skapar onödig oro för personer med permanent nedsatt arbetsförmåga. Det finns såväl etiska som administrativa och ekonomiska skäl som talar för att ge beslut för i fråga om personer som efter noggrann prövning har bedömts ha en permanent nedsatt arbetsförmåga. Med anledning av rapportens övergripande slutsats riktar rekommendationer till regeringen respektive . rekommenderar regeringen att se över dels ansvariga aktörers uppdrag när det gäller samordning av insatser till personer med aktivitetsersättning, dels möjligheten att öka de ekonomiska incitamenten, dels möjligheten till längre beslutsperioder och differentierade ersättningsnivåer. rekommenderar att lyfta fram uppfölj- ningen i samordningsuppdraget och utveckla statistik över relevanta resultatmått samt att informera om de ekonomiska incitamenten kring aktivitetsersättningen. Regeringen delar i huvudsak bedömningar och instämmer i slutsatsen att det finns problem i det nuvarande systemet med aktivitetsersättning. Det är enligt regeringen angeläget att bryta utvecklingen med ett ökande antal personer som har aktivitetsersättning. De personer som har förutsättningar för det ska få bra stöd för att kunna få eller återfå arbetsförmåga. I likhet med anser regeringen att det kan finnas etiska och administrativa skäl för att se över möjligheten att få längre beslutsperioder. Det finns visserligen vissa möjligheter till vilande aktivitetsersättning vid studier, men regeringen delar bedömningen att incitamenten till viss del kan ha en återhållande effekt. Det hade enligt regeringen varit intressant om redovisningen hade inkluderat kommunernas samtliga insatser på området, och inte enbart daglig verksamhet. Ett stort antal sysselsättningsfrämjande insatser erbjuds exempelvis av kommunerna inom ramen för . När det gäller åtgärder med anledning av iakttagelser nämner regeringen bl.a. följande. En översyn av regelverket för aktivitetsersättningen pågår inom . Beslutsperiodernas längd och incitamenten att gå över till arbete och studier är frågor som ska analyseras. En nationell samordnare för unga som varken arbetar eller studerar kommer att tillsättas av regeringen för att arbeta med förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för denna grupp. Vidare har regeringen tillsatt en delegation för större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå. Delegationen bedöms kunna bidra till att fler personer med aktivitetsersättning ska få bättre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen nämner också de satsningar som görs i budgetpropositionen som berör unga med aktivitetsersättning. De statliga medlen till samordningsförbunden föreslås öka med . Vidare föreslås att ska tillföras för att fler personer ska kunna få arbete inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska. För att fler personer ska kunna få en anställning med lönestöd föreslår regeringen vidare en satsning på särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (). Slutligen föreslår regeringen en satsning för åren 2016–2019 inom området psykisk ohälsa. ska satsas i syfte att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. . I motion 2015/16:3266 av (C) och (M) anförs att de ekonomiska trygghetssystemen bör ses över i syfte att stärka de ekonomiska incitamenten att gå vidare från aktivitetsersättning till studier och arbete. I dagens system finns inlåsningseffekter och personer som har sjuk- eller aktivitetsersättning måste enligt motionärerna få bättre förutsättningar att bryta sitt utanförskap. m.fl. (FP) begär i kommittémotion 2015/16:3267 ett tillkännagivande om att studiemedel i stället för aktivitetsersättning bör utgå vid förlängd skolgång. Aktivitetsersättningen bör endast omfatta de som inte har något annat alternativ. Ett av de bakomliggande syftena med att införa aktivitetsersättning var att ersättningsformen ska stimulera till aktivitet utan att den ekonomiska tryggheten påverkas. Det är enligt utskottets mening viktigt att aktivitetsersättningen i praktiken lever upp till dessa avsikter och att det finns ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. Av skrivelsen framgår att regeringen kommer att verka för en fortsatt utveckling när det gäller samordning, insatser och stöd till unga kvinnor och män med aktivitetsersättning. Utskottet kan också konstatera att regeringen, som i huvudsak delar bedömningar, aviserar ett antal åtgärder som syftar till förbättringar för gruppen unga som har aktivitetsersättning. En rad satsningar riktade till gruppen görs budgetproposition, där regeringen även föreslår åtgärder för att förebygga behovet av aktivitetsersättning. Utskottet lägger stor vikt vid frågan om incitament för att gå över från aktivitetsersättning till studier och arbete. Det finns en möjlighet för en person med s.k. vilande aktivitetsersättning att pröva att börja arbeta utan att den grundläggande rätten till aktivitetsersättning påverkas. Incitament för att övergå till arbete och studier är en av de frågor som analyseras i den pågående översynen av regelverket för aktivitetsersättningen. Utskottet kommer att följa resultatet av översynen och utgår från att regeringen så snart det är möjligt återkommer till i frågan. Mot bakgrund av den pågående översynen ser utskottet inte skäl för att nu göra ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:3266 (C, M). När det gäller frågan om beviljande av studiemedel i stället för aktivitetsersättning vid förlängd skolgång har utskottet behandlat ett liknande motionsyrkande i betänkande 2015/16:SfU1. Där hänvisade utskottet till betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52), som föreslår en successiv avveckling av den del av aktivitetsersättningen som beviljas på grund av förlängd skolgång. Utskottet anförde att den pågående beredningen i bör avvaktas. Utskottet ser inte nu skäl att göra en annan bedömning. Motion 2015/16:3267 (FP) avstyrks därför. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Aktivitetsersättningen, punkt 1 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3266 av och (C, M) och 2015/16:3267 av m.fl. (FP). Personer med sjuk- eller aktivitetsersättning måste få bättre förutsättningar att bryta sitt utanförskap. I dagens system finns inlåsningseffekter som bl.a. visar sig då en person med aktivitetsersättning påbörjar studier på deltid eller börjar söka arbete. För att förändra situationen bör en översyn göras av trygghetssystemen för att stärka de ekonomiska incitamenten att gå vidare från exempelvis aktivitetsersättning till studier och arbete. De ekonomiska trygghetssystemen måste uppmuntra fler att gå från sjukdom till jobb eller utbildning, att få ett sammanhang och en egen försörjning. Aktivitetsersättningen, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3267 av m.fl. (FP) och 2015/16:3266 av och (C, M). Flera rapporter har visat att aktivitetsersättning för förlängd skolgång alltför ofta övergår i aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga utan att arbetsförmågan prövats ordentligt. Med utgångspunkt i förslagen i betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) bör unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång få ersättning från studiemedelssystemet, inte aktivitetsersättning. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med det anförda. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:37 om aktivitetsersättning 2015/16:3266 av och (C, M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de ekonomiska trygghetssystemen i syfte att stärka de ekonomiska incitamenten att gå vidare från aktivitetsersättning till studier och arbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3267 av m.fl. (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om studiemedel i stället för aktivitetsersättning vid förlängd skolgång och tillkännager detta för regeringen.