bet · H201SoU10 · 2015-04-09 00:00:00 — Av de nämnda föreskrifterna och allmänna råden framgår vidare att socialnämnden vid behov ska erbjuda bl.a. våldsutsatta vuxna, och den som är och har utsatts för våld eller andra övergrepp av sin partner, stöd och hjälp i form av ett lämpligt tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Om den våldsutsatta behöver stöd och hjälp i ett skyddat boende, bör boendet ha tillräcklig bemanning och tillräckliga skyddsanordningar för att kunna erbjuda skydd mot hot, våld och andra övergrepp. Det boende som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuellt medföljande barn oavsett ålder och kön. Så kallade dödsfallsutredningar ska göras i vissa fall när brott har begåtts mot ett barn och barnet har avlidit med anledning av brottet, eller när en kvinna eller man har avlidit med anledning av brott av en närstående, se lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall. Utredningssystemet syftar till att försöka identifiera brister i samhället på ett övergripande plan. Ideella organisationer som bedriver frivilligt arbete för att motverka våld mot kvinnor m.m. kan beviljas statsbidrag enligt förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området m.m. Ansökningar om ett sådant statsbidrag prövas av . Betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga utsågs en nationell samordnare med uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer (dir. 2012:38). Till samordnare utsågs länspolismästaren . lämnade samornaren sitt slutbetänkande Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete (SOU 2014:49). Samordnaren föreslog bl.a. att det i varje kommun bör finnas en operativ arbetsgrupp mot våld i nära relationer. I arbetsgruppen ska myndigheter arbeta tillsammans kring insatser för barn och vuxna som är, eller riskerar att bli, utsatta för allvarligt våld. Vidare föreslogs särskilda lotsar inom hålla ihop insatserna för personer utsatta för våld i nära relationer. För våldsutsatta barn bör ha särskilda barnlotsar. Kommunernas ansvar för insatsen skyddat boende för våldsutsatta föreslås regleras i socialtjänstlagen, och det ska krävas tillstånd för att driva ett skyddat boende. Samordnaren ansåg också att det behövs en särskild utredning om barns situation i skyddade boenden för att tydliggöra barnens rättsliga ställning, vårdnadshavarnas rättigheter och vilket ansvar socialnämnden har. Samordnaren konstaterade vidare att kvinnojourer, brottsofferjourer och andra idéburna organisationer är ett mycket viktigt komplement till kommunernas ansvar för stöd till våldsutsatta personer. Samordnaren konstaterade att dagens system för statsbidrag till dessa organisationer är alltför byråkratiskt och leder till kortsiktiga insatser och krav på uppföljning som är orimliga att ställa på ideellt arbete. Därför föreslår samordnaren att kvinnojourerna och brottsofferjourerna förstärks genom att den nuvarande statliga bidragsformen ändras till ett långsiktigt organisationsbidrag. Samordnaren föreslog även att arbetet med dödsfallsutredningarna skulle vidareutvecklas och att en modell för lokala haveriutredningar vid allvarligt våld i nära relationer skulle utvecklas. Utredningarna är tänkta att snabbare visa vilka erfarenheter som kan dras från de enskilda fallen. Förslagen i det nämnda betänkandet bereds inom . Nationell strategi för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra En utredare har fått i uppdrag att föreslå en samlad nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Strategin ska bidra till att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i insatserna på området. Utredningsuppdraget omfattar både våld som drabbar kvinnor i nära relationer och våld som utövas mot kvinnor av bekanta eller helt okända män. Utredaren ska också uppmärksamma homosexuella och bisexuella personers och transpersoners utsatthet för våld i nära relationer. Vidare ska utredaren analysera och bedöma behovet av att inom den befintliga myndighetsstrukturen samla och sprida kunskap och erfarenheter av arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor samt att ge konsultativt stöd till myndigheter och andra relevanta aktörer på området. Utredarens förslag ska redovisas . När det gäller missbrukande kvinnors utsatthet har tagit fram utbildningsmaterialet Skylla sig själv? som ska ge , missbruks- och beroendevården, landstingen, kvinnojourerna och rättsväsendet bättre förutsättningar att möta de behov som våldsutsatta kvinnor med missbruk kan ha. Detta material är , och personalens behov av kompetensutveckling belyses enligt inom ramen för Utredningen om nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Långsiktigt stöd till kvinno- och tjejjourer m.m. För stödet till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld har det avsatts (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 s. 153). Av uppföljning av verksamhet bedriven med stöd av utvecklingsmedel framgår att kommunerna framför allt har använt medlen för att kartlägga omfattningen av våld i nära relationer, inrätta samordningsfunktioner, utveckla rutiner för arbete och för kompetensutveckling av personal. Inom ramen för uppdraget att utveckla stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld har också publicerat vägledningar och utbildningsmaterial för att stötta kommunernas arbete. Materialet ges spridning genom den struktur för kunskaps- och metodstöd som har utvecklats i samarbete mellan och länsstyrelserna. anförde följande om regeringens förslag att stärka de ideella kvinnojourernas arbete för att bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar (bet. 2014/15:AU1 s. 19, 1 res. SD), och följde utskottet (rskr. 2014/15:60): misshandlas tiotusentals kvinnor, och enligt BRÅ:s statistik mördas i snitt 17 kvinnor i av sin nuvarande eller före detta partner. Alltför många barn lever i hem där det förekommer våld. Individuella fri- och rättigheter är universella, och ingen inskränkning ska kunna rättfärdigas med kultur eller tradition. Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma att en utredare har fått i uppdrag att föreslå en samlad na-tionell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). […] Utskottets uppfattning är att de ideella kvinnojourerna utför ett betydelsefullt arbete med stöd och skydd för kvinnor som har utsatts för våld, och ställer sig därför bakom att kvinno- och tjejjourer ska få sin långsiktiga finansiering säkerställd. Utskottet välkomnar också att allianspartierna tillför länsstyrelserna medel för förbättrad samordning och samverkan för insatser på området. Enligt uppgift från pågår förhandlingar om pengar till kvinnojourerna. Eftersom av de skyddade boendena drivs av kvinnojourerna har utfallet av förhandlingarna betydelse för verksamheten och för utslussningsverksamheten. Kvinnojourernas verksamhet är en prioriterad fråga för regeringen. har gjort en samlad analys av insatsen skyddat boende för hotade personer och tagit fram ett vägledande material. har också i uppdrag att fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har blivit utsatta för våld eller som har bevittnat våld samt våldsutövare (/8440/FST). Uppdraget kommer att slutredovisas , och enligt kommer regeringen därefter att ta ställning till hur det fortsatta arbetet för att utveckla stödet till våldsutsatta personer bör utformas. Statskontorets rapport om dödsfallsutredningarna Statskontoret har följt upp och utvärderat verksamheten med dödsfallsutredningarna –2014. Statskontoret konstaterar i sin slutrapport finns det inga ord för – Om utredningar av vissa dödsfall (2014:19) att syftet med utredningsverksamheten inte har uppnåtts. Slutrapporten innehåller bl.a. förslag om hur tillsynen över vissa dödsfall både bland barn och vuxna kan effektiviseras och bli mer omfattande än . För regeringen, myndigheterna och kommunerna har utredningsverksamheten endast haft marginell betydelse. Statskontoret föreslår att det nuvarande systemet kompletteras med tillsyn i varje enskilt fall. Enligt uppgift från överväger den fortsatta beredningsprocessen. För att stärka de skyddssökandes rättssäkerhet och stötta kommuners och ideella organisationers arbete har tagit fram en vägledning för skyddade boenden. Den pekar på kommunens lagstadgade ansvar att tillhandahålla skydd och stöd för våldsutsatta. har också presenterat ett antal kvalitetsindikatorer som stöd för kommunerna och kvinnojourerna i arbetet med att säkerställa god kvalitet i skyddade boenden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 s. 153 f.). Inspektionen för vård och omsorg () har genomfört en nationell tillsyn av kommunernas, hälso- och sjukvårdens och kvinnojourernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Den omfattar 60 kommuner och stadsdelsnämnder, 90 verksamheter i alla landsting och 30 kvinnojourer. IVO:s slutrapport från den nationella tillsynen 2012–2013 visar att det pågår ett omfattande utvecklingsarbete inom samtliga områden, och att tillsynen i sig driver utvecklingen (Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld, Inspektionen för vård och omsorg, 2014). Utskottet behandlade motionsyrkanden om skyddade boenden, finansierade kvinnojourer i alla kommuner m.m. i betänkande 2013/14:SoU12. Utskottet uttalade då följande (s. 59, 3 res. S, MP, V), och följde utskottet (prot. 2013/14:90). I uppdraget för den nationella samordnaren mot våld i nära relationer ingår bl.a. att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära relationer. Samordnaren ska vid behov lämna förslag till hur arbetet mot våld i nära relationer kan förbättras och hur samverkan utvecklas. […] Det ingår också i samordnarens uppdrag att överväga hur stöd till och skydd för brottsoffren kan utvecklas, vilket omfattar bl.a. skyddade boenden, […] kvinnojourer, kvinnor med missbruksproblem, […]. Utskottet noterar även arbete på området och den resursförstärkning för att stärka kvinnojourernas verksamhet som har beslutat. Det som tas upp i motionerna […] ligger inom ramen för direktiven för den nationella samordnaren mot våld i nära relationer. bör därför inte ta något initiativ och motionerna avstyrks därmed. I det nämnda betänkandet behandlade utskottet även motionsyrkanden om dödsfallsutredningar. Utskottet uttalade då följande (s. 59 f., 1 res. V), och följde utskottet (prot. 2013/14:90). Utskottet noterar att Statskontoret har i uppdrag att följa upp och utvärdera utredningsverksamheten –2014 enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall, och att redovisade en första rapport om dödsfallsutredningar –2013. framhåller i rapporten att för att kunna göra en samlad bedömning av utvecklingsbehoven är det viktigt att resultaten analyseras tillsammans med Statskontorets kommande utvärdering och slutredovisningen från den nationella samordnaren mot våld i nära relationer. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Därmed avstyrks motionerna […]. ska vid behov erbjuda bl.a. våldsutsatta vuxna och den som är och har utsatts för våld eller andra övergrepp av sin partner stöd och hjälp i form av ett lämpligt tillfälligt boende. Om den våldsutsatta behöver stöd och hjälp i ett skyddat boende, bör boendet ha tillräcklig bemanning och tillräckliga skyddsanordningar för att kunna erbjuda skydd mot hot, våld och andra övergrepp. Det boende som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuellt medföljande barn oavsett ålder och kön. Förslagen i betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49) om att kommunernas ansvar för skyddat boende för våldsutsatta regleras i socialtjänstlagen och att det ska krävas tillstånd för att driva ett skyddat boende m.m. bereds inom . Beredningen bör avvaktas, och bör inte ta något initiativ i fråga om motionsyrkandena om skyddade boenden m.m. Motionsyrkandena avstyrks. Kvinno- och tjejjourer ska, enligt beslut av , få sin långsiktiga finansiering säkerställd. Vidare noterar utskottet det kvalitetsutvecklings- och tillsynsarbete som pågår vid och , samt att personalens behov av kompetensutveckling när det gäller missbrukande kvinnors utsatthet belyses inom ramen för den nationella strategin för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Något initiativ från behövs inte med hänsyn till mo-tionsyrkandet om kvalitetssäkring av jourverksamheter. De förslag som har lagts fram om dödsfallsutredningar bereds inom . Resultatet av det pågående beredningsarbetet bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena om dödsfallsutredningar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om familjerådgivning. Jämför reservationerna 15 (SD) och 16 (KD). Enligt partimotion 2014/15:2551 av m.fl. (KD) yrkande 7 behövs ett förbättrat stöd till föräldrar med tonårsbarn. Motionärerna framhåller att det finns en efterfrågan att kunna få prata och rådgöra med någon om föräldrarollen och att det bör bli obligatoriskt för kommunerna att erbjuda utbildning och hjälp till nätverksbyggande. I motion 2014/15:2367 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att öka utbudet av föräldrautbildning. I yrkande 3 begär motionären ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur tillgången till kvalitetssäkrat och lättillgängligt föräldrastöd på internet kan tillgodoses. Motionären anser vidare att arbetet med att utvärdera och utveckla familjecentralen som organisationsform ska fortgå och att en nationell översyn av familjerådgivningen bör göras (yrkandena 4 och 5). I kommittémotion 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att förbättra möjligheterna till familjerådgivning. Motionärerna anför att bör kvalitetssäkrande nationella riktlinjer införas och familjerådgivning göras kostnadsfri. Enligt motion 2014/15:1242 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör möjligheten att införa kostnadsfri parterapi och familjerådgivning utredas. Enligt motionärerna bör vidare möjligheten att erbjuda särskilt stöd till alla barn vars föräldrar skiljer sig utredas (yrkande 2 i denna del). I motion 2014/15:2264 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att göra familjerättens samtal obligatoriska. Insatser inom ska enligt 3 kap. 3 § SoL vara av god kvalitet, och för utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Kommunen ska sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge och frågor som gäller barnets försörjning (samarbetssamtal), och att föräldrar får hjälp att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge, se 5 kap. 3 § första stycket SoL. Kommunen ska även sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom en lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det (andra stycket). Med familjerådgivning avses en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. Kommunen får enligt grunder som kommunen bestämmer ta ut skäliga avgifter för bl.a. familjerådgivning, se 8 kap. 2 § SoL. Regeringen beslutade om en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd. Den nationella strategin syftar till att stödja och stärka det univer-sella föräldrastödet i kommunerna. För att genomföra strategin har ca avsatts för stimulansmedel riktat till kommuner i samarbete med lärosäten. Stimulansmedlen har syftat till att stödja huvudmännen i deras föräldrastödjande arbete och att få ökade kunskaper. En central del har varit att bidra till att stärka samverkan mellan föräldrastödjande aktörer. slutredovisade hur arbetet inom ramen för satsningen med stimulansmedel bedrivits och vilka resultat som uppnåtts. Sammanfattningsvis kan sägas att stimulansmedlen resulterat i ökad kunskap och evidens såsom kunskap om att föräldrastödsprogram är hälsoekonomiskt motiverade, framför allt för kommunen. Stimulansmedlen har resulterat i fler mötesplatser för föräldrar, ökad samverkan mellan aktörer, ökad integrering av föräldrastödet i det hälsofrämjande arbetet och utvecklade stödformer, metoder och arbetssätt. Utöver detta har en rad insatser gjorts för att stärka både det riktade och det universella föräldrastödet inom olika samhällssektorer. Insatsernas huvudfokus har varit stöd till huvudmän och andra föräldrastödjande aktörer med ökad kunskap och stöd till utvecklad samverkan som centrala inslag. Regeringens skrivelse Ett stärkt föräldrastöd – för barnets rätt till trygga uppväxtvillkor behandlades av utskottet , och där lämnas en utförlig redogörelse för det samlade arbete som bedrivits och de resultat som uppnåtts (skr. 2013/14:87, bet. 2013/14:21). Familjecentrum samlar förebyggande och stödjande insatser för barn och föräldrar såsom mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola och förebyggande verksamhet. På familjecentrum finns enligt regeringen goda förutsättningar för samordnade och lättillgängliga insatser och stöd till föräldrar och barn (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 s. 170). Det förekommer flera olika benämningar för verksamheterna, t.ex. familjecentral och familjens hus, samt en variation i vilka basverksamheter som ingår. Länsstyrelserna har i uppdrag att –2017 stödja kommuner, landsting och andra föräldrastödjande aktörer i respektive län i arbetet med att utveckla ett universellt, kunskapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar med barn i tonåren. Viktiga utgångspunkter i arbetet är det jämställda föräldraskapet och barnets rättigheter. fick i uppdrag att i samverkan med ge ytterligare tre utbildningsterminer av den framtagna kursen i föräldrastödjande arbete i en reviderad version (dnr S2014/4634/FST). Utbildningen ska vara riktad till tjänstemän, praktiker och beslutsfattare i kommuner och landsting, studenter samt personer i ideella organisationer och studieförbund. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . har i uppdrag att kartlägga förekomsten, hindren och utvecklingsmöjligheterna vad gäller stöd till föräldrar i föräldraskapet inom hälso- och sjukvården. ska se över och analysera kunskapsläget i fråga om de olika former av föräldrastöd som förekommer. Översikten ska t.ex. inkludera befintliga kunskaper om stödets effekter på barnet, föräldrars stödbehov samt vilket stöd föräldrarna erbjuds. Likaså ska översikten inkludera kunskap om föräldrars deltagande i erbjudna stödinsatser samt kunskap om föräldrarnas skäl att anta respektive inte anta ett erbjudande om stöd. Regeringens mål om likvärdighet i föräldrastödet, dvs. att alla föräldrar med behov också nås av stödet, ska beaktas i arbetet med uppdraget. ska samverka med relevanta aktörer, och uppdraget ska redovisas till . Mot bakgrund av att de familjerättsliga vårdnadsmålen har ökat markant finns enligt regeringen behov av att ytterligare fokusera på preventiva insatser till föräldrar. vårdnadsutredning (Ju 2014:14) har i uppdrag att kartlägga och analysera orsakerna till ökningen av antalet vårdnadsmål. I detta sammanhang är också försöksverksamheten med s.k. samverkansteam av intresse (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 s. 155). I uppdraget ingår att ta ställning till bl.a. hur föräldrars möjligheter att nå en samförståndslösning i mål om vårdnad, boende och umgänge kan utvecklas och förbättras. Uppdraget ska redovisas . Motioner om olika frågor om familjerådgivning behandlades av utskottet senast i betänkande 2013/14:SoU12. Utskottet uttalade då följande (s. 63, 1 res. SD), och följde utskottet (prot. 2013/14:90): Utskottet noterar och ser positivt på det pågående arbetet på föräldrastödsområdet samt välkomnar regeringens initiativ med en skrivelse som innehåller en samlad redogörelse för resultatet av genomförda föräldrastödjande insatser. Skrivelsen planeras att behandlas av bör därmed inte ta något initiativ med anledning av mo-tionerna […] och motionerna avstyrks. Föräldrastödspolitiken är sektorsövergripande och kräver samordnade insatser på alla områden där föräldrastöd berörs. Utskottet anser att den kunskapsbas om föräldrastödjande arbete som byggts upp är viktig, och att utvecklingen på området behöver följas och att arbetsformerna för stödet behöver utvecklas. Utskottet ser därför positivt på regeringens föräldrastödspolitik med ett brett och samordnat stöd som omfattar universellt och riktat stöd till föräldrarna. Utskottet noterar att arbete på området pågår vid länsstyrelserna, och och genom vårdnadsutredning. Utskottet anser inte att något initiativ behövs med anledning av motionsyrkandena om familjerådgivning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avskaffa den övre åldersgränsen för adoptivföräldrar och om stabilitet och långsiktighet för placerade barn m.m. Jämför reservationerna 17 (M, C, FP, KD) och 18 (M). Avskaffande av den övre åldersgränsen för adoptivföräldrar I motion 2014/15:1492 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att avskaffa den övre åldersgränsen för adoptivföräldrar. Enligt motion 2014/15:1191 av och (båda S) bör reglerna vid adoption förändras. Motionärerna framhåller att föräldrars lämplighet vid en samlad bedömning är viktigare än åldern vid en adoption. Stabilitet och långsiktighet för placerade barn I motion 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att oftare bör väcka frågan om huruvida familjehemsplacerade barn bör bli föremål för vårdnadsöverflyttning eller adoption. Systematisk adoption som alternativ till långvariga placeringar av små barn I kommittémotion 2014/15:2663 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att alltid ställa frågan och låta systematisk adoption vara ett alternativ till långvariga placeringar av små barn. Enligt motion 2014/15:1947 av (M) yrkande 1 bör regelverket för vårdnadsöverflyttning för placerade barn ses över så att fler barn kan få en permanent vistelse hos fosterfamiljer med fullt vårdnadsansvar. Motionären konstaterar att det finns en formell juridisk möjlighet att flytta över vårdnaden om omhändertagna barn från de biologiska föräldrarna till fosterföräldrarna och även en formell skyldighet att pröva frågan. I praktiken gör kommunernas socialnämnder och detta i mycket liten utsträckning. Frågan om adoption bör kunna tas upp oftare som ett alternativ till långvariga placeringar. Grundläggande bestämmelser om adoption finns i 4 kap. . Den som ska få tillstånd att adoptera ska, med vissa undantag, ha fyllt . Makar får inte adoptera annat än gemensamt, och inga andra än makar får adoptera gemensamt. Med makar likställs personer som ingått registrerat partnerskap. Samtycke krävs av ett adoptivbarn som har fyllt , om inte barnet är och allvarligt skulle skadas av att bli tillfrågad eller på grund av exempelvis psykisk störning är förhindrad att lämna samtycke. Barnets föräldrar ska lämna samtycke till adoptionen. Samtycke krävs inte från en förälder som exempelvis är psykiskt sjuk eller befinner sig på okänd ort. Rätten ska pröva om det är lämpligt att adoptionen äger rum. Som underlag för denna prövning ska yttranden från bl.a. socialnämnden hämtas in. Ersättning får inte betalas ut för adoptionen. Av 6 kap. 8 § SoL framgår att om barn vårdas med stöd av SoL i ett annat hem än det egna, ska socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs. När barnet har varit placerat i samma familjehem från det att placeringen verkställdes, ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § (särskilt förordnad vårdnadshavare).