bet · H201UbU10 · 2015-03-30 00:00:00 — behandlar i detta betänkande 43 motionsyrkanden som rör gymnasieskolan från den allmänna motionstiden /15. Motionerna tar upp frågor bl.a. om samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet, arbetsplatsförlagt lärande, lärlingsutbildning, nya inriktningar på de nationella programmen, ett estetiskt ämne på alla nationella program, drogtester i gymnasieskolan och marknadsföring av gymnasieutbildning. Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden två tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga. Vidare föreslår utskottet att det fortsatt ska vara en rättighet och inte en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan. Utskottet föreslår att övriga motionsyrkanden avstyrks i huvudsak med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete och gällande bestämmelser. I betänkandet finns sju reservationer (S, M, SD, MP, C, V, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet m.m. Grundläggande högskolebehörighet för elever i gymnasieskolan Arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. Ett estetiskt ämne på alla nationella program 1.Frivilliga gymnasiestudier, punkt 2 (S, MP, V) 2.Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet m.m., punkt 3 (SD) 3.Grundläggande högskolebehörighet för elever i gymnasieskolan, punkt 4 (S, MP, V) 4.Lärlingsutbildning, punkt 6 (M, C, FP, KD) 5.En reformerad lärlingsutbildning, punkt 7 (C) 6.Nya inriktningar på de nationella programmen m.m., punkt 8 (M, C, FP, KD) 7.Marknadsföring av gymnasieutbildning, punkt 12 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan 2014/15:1702 av (KD) och 2014/15:2874 av (M) yrkande 4. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga. 2014/15:2759 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet m.m. 2014/15:735 av och (S), 2014/15:1512 av (SD) yrkande 2, 2014/15:1965 av (M), 2014/15:2262 av m.fl. (S) yrkande 2, 2014/15:2462 av (S) och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 2 (SD) Grundläggande högskolebehörighet för elever i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att det fortsatt ska vara en rättighet och inte en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan. 2014/15:2759 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 2 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 41 och 2014/15:2750 av m.fl. (S). Reservation 3 (S, MP, V) Arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan 2014/15:1229 av (M) yrkande 1, 2014/15:1430 av m.fl. (S) och 2014/15:2019 av (M). 2014/15:1662 av (KD), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 15. Reservation 4 (M, C, FP, KD) 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 5 (C) Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. 2014/15:742 av Shadiye Heydari (S), 2014/15:1275 av (M) yrkande 1, 2014/15:1512 av (SD) yrkande 1, 2014/15:2200 av (S), 2014/15:2206 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 40. Reservation 6 (M, C, FP, KD) Ett estetiskt ämne på alla nationella program 2014/15:1753 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2014/15:2054 av och (S). 2014/15:1331 av (M), 2014/15:1532 av (M), 2014/15:2021 av (M) och 2014/15:2511 av (SD). 2014/15:359 av (M), 2014/15:422 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2014/15:1001 av och (C), 2014/15:1155 av och (S), 2014/15:1275 av (M) yrkandena 2–4, 2014/15:1751 av (S), 2014/15:2289 av m.fl. (S) och 2014/15:2801 av och (S). 2014/15:250 av m.fl. (SD). Reservation 7 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (C) och (FP). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 43 motionsyrkanden som rör gymnasieskolan från den allmänna motionstiden /15. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna tar upp frågor bl.a. om frivilliga gymnasiestudier, samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet, grundläggande behörighet till högskolan, arbetsplatsförlagt lärande, lärlingsutbildning, nya inriktningar på de nationella programmen, ett estetiskt ämne på alla nationella program, drogtester i gymnasieskolan och marknadsföring av gymnasieutbildning. Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om längden på gymnasieskolans nationella program och ett nationellt sökområde för gymnasieskolan. Längden på gymnasieskolans nationella program Yrkesprogrammen bör stärkas enligt motion 2014/15:1702 av (KD) genom att en tvåårig gymnasial utbildning med mer yrkespraktik införs. Ett frivilligt tredje år ska dessutom kunna läsas in i efterhand. Enligt motionären har förlängningen av gymnasieutbildningen från två till ökat utslagningen av elever från yrkesprogrammen. Ett nationellt sökområde för gymnasieskolan Ett nationellt sökområde för gymnasieskolans alla nationella program bör enligt motion 2014/15:2874 av (M) yrkande 4 införas. finns s.k. gymnasieregioner på flera håll i landet. Inom samarbetande kommuner i gymnasieregionen har elever rätt att på lika villkor söka, bli mottagna och antas till alla nationella program och gymnasieskolor. Bakgrund och gällande rätt Längden på gymnasieskolans nationella program De gymnasielinjer som tidigare hade varit tvååriga blev treåriga utbildningsprogram (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356). Längden på gymnasieprogrammen behölls vid gymnasiereform (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Alla dagens 18 nationella program i den reformerade gymnasieskolan är således treåriga (jfr 16 kap. 15 § skollagen [2010:800] och bilaga 2). Ett nationellt sökområde för gymnasieskolan I 15 kap. 30 § skollagen (2010:800) berörs kommunens ansvar för en gymnasieskola med offentlig huvudman. Av lagrummet framgår att varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunerna erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Längden på gymnasieskolans nationella program När det gäller frågan om en återgång till tvååriga yrkesprogram vill utskottet anföra följande. Utskottet anser att, såväl för högskoleförberedande program som för yrkesprogram i dagens kunskapssamhälle, är en treårig gymnasieskola nödvändig. Detta för att på bästa sätt förbereda eleverna för högre studier eller yrkesarbete och för att ge dem nödvändiga förutsättningar för att aktivt kunna delta i samhällslivet. Därmed avstyrker utskottet motion 2014/15:1702 (KD). Ett nationellt sökområde för gymnasieskolan När det gäller frågan om ett nationellt sökområde för gymnasieskolans alla nationella program vill utskottet i första hand hänvisa till 15 kap. 30 § skollagen (2010:800) som berör kommunens ansvar för en gymnasieskola med offentlig huvudman. Av lagrummet framgår att varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunerna erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Utskottet ser positivt på en utveckling baserad på frivilliga överenskommelser mellan kommuner och finner inga bärande skäl till att ändra den gällande ordningen och skapa ett nationellt sökområde för gymnasieskolans nationella program. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:2874 av (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2014/15:2759 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 begärs att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga. Motionärerna framhåller att eftersom de flesta avhoppen sker i årskurs 3 och de flesta elever fyller i årskurs 3 och då kan hoppa av gymnasieskolan skulle ett obligatoriskt gymnasium till vara en felriktad reform. Vidare framhåller motionärerna att studiemotivation inte kan lagstiftas fram. För att få fler elever att avsluta sina gymnasiestudier behövs i stället bl.a. hög kvalitet på de nationella programmen och lärmiljöer som uppmuntrar till inlärning och studiemotivation. Bakgrund och gällande rätt Av 7 kap. 12 § skollagen (2010:800) följer att som huvudregel ska skolplikten upphöra vid utgången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. Gymnasieskolan är en frivillig skolform. Av den senast tillgängliga statistiken från (jfr tabell 16 B: Studieresultat för nybörjare 1 ) framgår bl.a. följande: Andelen elever i gymnasieskolan som högst uppnår årskurs 1 uppgår till . Vidare uppgår andelen elever som högst uppnår årskurs . Andelen elever som högst uppnår årskurs 3 utan att få slutbetyg uppgår till . Elever som påbörjade det individuella programmet 2009 är medräknade i underlaget. Regeringen har tillsatt utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla. Av kommittédirektivet framgår att en särskild utredare bl.a. ska överväga om det bör bli obligatoriskt för alla unga kvinnor och män att gå en gymnasieutbildning eller om andra åtgärder som ger ungdomar drivkrafter att påbörja och fullfölja en sådan utbildning är att föredra. Det är också enligt direktivet av stor betydelse att ungdomar som har avbrutit en gymnasieutbildning ges möjlighet och motiveras att återgå till sådan utbildning. Uppdraget ska redovisas (dir. 2015:31). Regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska överväga om det bör bli obligatoriskt för unga att gå en gymnasieutbildning (dir. 2015:31). Utskottet vill mot den bakgrunden påminna om att andelen elever som avbryter sina studier eller inte lyckas nå godkända betyg är som störst i gymnasieskolans årskurs 3. Att införa ett obligatorium till skulle i praktiken inte innebära någon förändring från dagens läge. De flesta elever går årskurs 1 och 2 i gymnasieskolan och i den mån de gör studieavbrott så sker det oftast i årskurs 3. Eftersom de flesta elever fyller i årkurs 3 skulle de därför fortfarande ha möjligheten att hoppa av gymnasieskolan med ett obligatorium till . Utskottet anser sålunda att ett införande av en obligatorisk gymnasieskola för elever upp till är en felriktad reform. Gymnasieskolans utmaning är inte att det saknas ett obligatorium. Det handlar i stället om hur elevernas studiemotivation ska höjas. I en skola utan möjligheter till ett eget val är det kreativiteten och lusten att lära som får ge vika. Självklart ska fler elever påbörja och avsluta gymnasieskolan. Utskottets mening är att vägen dit inte är genom obligatorium utan det ska ske med hjälp av bl.a. tidigare stöd i , fler skickliga lärare och mer undervisningstid. Målet är att alla elever ska få slutbetyg från gymnasieskolan. Det bästa sättet att nå dit är att ge varje elev en bra grund att stå på, hög kvalitet på gymnasieprogrammen och lärmiljöer som uppmuntrar till inlärning och studiemotivation. Dessutom bör det fortsatt vara en möjlighet, inte en skyldighet, att läsa in högskolebehörighet. Utskottet anser sålunda att det inte går att lagstifta fram studiemotivation. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion 2014/15:2759 (M, C, FP, KD) yrkande 1. Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet m.m. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 3 framhålls behovet av att gymnasieskolan utvecklar ett nära samarbete med det lokala näringslivet inte minst vad gäller de yrkesinriktade programmen. I motion 2014/15:735 av och (S) begärs en bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. Motionärerna menar att eftersom flera gymnasieskolor erbjuder utbildningar som inte efterfrågas på arbetsmarknaden riskerar eleverna att utbilda sig till arbetslöshet i stället för arbete. Branscherna måste få större inflytande över hur gymnasieskolans handels- och administrationsprogram kan vidareutvecklas för att öka programmets attraktivitet enligt motion 2014/15:1512 av (SD) yrkande 2. I motion 2014/15:1965 av (M) framhålls vikten av fungerande kompetensförsörjning från gymnasieskolan till arbetsmarknaden. Enligt motionären tyder mycket på att huvudmännen och de som ansvarar för regional planering skulle kunna göra mer för att yrkesprogrammen ska få en lämplig dimensionering. I motion 2014/15:2262 av m.fl. (S) yrkande 2 framhålls, för att säkerställa industrins rekryteringsbehov av ungdomar, bl.a. betydelsen av att staten och kommunerna ser över möjligheterna för närmare samverkan mellan utbildningssystemet och företagen. I motion 2014/15:2462 av (S) framhålls bl.a. vikten av att stärka övergången mellan gymnasieutbildning och arbetsmarknad. Bakgrund och gällande rätt Av 15 kap. 3 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Av 1 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår att det för yrkesprogrammen ska finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Av 4 kap. 5 § gymnasieförordningen framgår bl.a. att när meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram ska berörda nationella programråd höras. Av 5 kap. 4 och 9 §§ gymnasieförordningen framgår att berörda nationella programråd ska höras om en ansökan om att inrätta en särskild variant som avser yrkesprogram behandlas av . Av 8 § förordningen (2011:555) med instruktion för framgår att myndigheten ska ansvara för de nationella råden för yrkesprogrammen i gymnasieskolan. inrättade nationella programråd för gymnasieskolans tolv yrkesprogram med företrädare för branscher, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer samt myndigheter (källa: dir. 2015:15). Av samlade redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet (U2014/6114/GV) framgår att andelen av alla nya elever i gymnasieskolan som väljer ett yrkesprogram har minskat, från 2013. fick ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:15). Det nya tilläggsdirektivet ersätter de tre tidigare direktiven. Utredaren ska sammanfattningsvis bl.a. verka för att samverkan mellan gymnasial yrkesutbildning och arbetsliv, i form av s.k. yrkescollege eller liknande samverkansmodeller, kan växa fram inom branscher där sådan samverkan behövs analysera förutsättningarna för att förstärka rollen för de nationella råden för yrkesprogrammen i gymnasieskolan och föreslå hur den lokala samverkan mellan skola och arbetsliv kan stärkas utreda och föreslå hur matchningen mellan ungdomars val av gymnasial yrkesutbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden kan förbättras. Uppdraget ska i de ovan nämnda delarna redovisas . Av kommittédirektivet till utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla framgår bl.a. att utredaren ska analysera och föreslå modeller för en starkare koppling mellan gymnasial utbildning och elevernas framtida arbetsmarknad eller fortsatta studier samt åtgärder som stärker ungdomars förutsättningar och motivation att fullfölja en gymnasieutbildning. Utgångspunkten ska vara att skapa en attraktiv gymnasieutbildning för alla ungdomar. Uppdraget ska redovisas (dir. 2015:31). Av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 164–165) framgår bl.a. följande: Reformer av skolan ska vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet samt förankrade bland skolpersonal, elever och avnämare. Som ett led i arbetet med att uppnå detta och därmed förbättra kvaliteten i svensk skola samt för att underlätta övergången från skola till arbete och vidare studier avser regeringen att tillsätta en skolkommission. Kommissionen bör bestå bl.a. av svenska skolforskare samt företrädare för profession och arbetsliv. Den bör arbeta i dialog med skolpersonal, elever, företrädare för de politiska partierna i samt andra relevanta aktörer. Kommissionen bör ha mandat att utifrån (och utveckling) fördjupade analys av svensk skola och egna analyser lägga fram väl underbyggda förslag för exempelvis metodutveckling, klassrumsnära forskning, samverkan skola och arbetsliv, stärkt ledarskap, stöd för att minska avhopp och likvärdighet i skolsystemet. Av regleringsbrev för följer att verket löpande ska följa upp och analysera gymnasieskolan. I uppdraget ligger bl.a. följande: Redovisningarna ska ge en bred, aktuell och samlad bild av respektive program, exempelvis genom statistik över sysselsättning efter avslutad utbildning. Om ungdomar etablerat sig på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning bör det framgå inom vilken sektor de arbetar i. Av redovisningen bör framgå om användare och ungdomar bedömer att utbildningen svarar mot de kompetenskrav som ställs i arbetslivet respektive inom vidare utbildning. Uppdraget ska enligt regleringsbrevet redovisas till () . har i regleringsbrevet för vidare i uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Fortbildningsinsatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Fortbildningen ska inriktas mot att studie- och yrkesvägledningen ska utvecklas t.ex. när det gäller att förmedla kunskaper om vilka delar av arbetsmarknaden där brist respektive överskott av arbetskraft kan förväntas uppstå och i vilken utsträckning det finns möjligheter att få ett arbete direkt efter gymnasieexamen. Arbetet ska ske i samråd med Arbetsförmedlingen. Uppdraget har redovisats till (). yrkesutbildning granskades av 2007. Resultatet publicerades i rapporten for , Reviews of Vocational Education and Training, (2008). I rapporten konstateras att samarbetet mellan skola och arbetsliv är för svagt, vilket kan leda till att yrkesutbildningen inte svarar mot kraven på arbetsmarknaden. rekommenderar bl.a. att samarbetet mellan utbildning och arbetsliv stärks (källa: dir. 2015:15). Den föregående regeringen beslutade att uppdra till att genomföra en bred översyn av ungdomars situation och etablering på arbetsmarknaden i . Fokus ligger på komponenter som kan ha särskild inverkan på ungdomars sysselsättning och etablering på arbetsmarknaden, exempelvis övergången från skola till arbetsliv, arbetsmarknadsprogram för unga och olika stöd för särskilt utsatta grupper (, pressmeddelande, ). Studien pågår och en rapport väntas, enligt uppgift från (), . Utskottet vill inledningsvis framhålla att en fullständig gymnasieutbildning i det närmaste har blivit en förutsättning för att få arbete. som många ungdomar saknar arbete uttrycker många branschföreträdare oro för den framtida kompetensförsörjningen. Gymnasieskolan står för en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen och det är därför allvarligt att intresset för gymnasial yrkesutbildning enligt redovisning (U2014/6114/GV) har minskat. Som framgått ovan rekommenderar i sin granskning av yrkesutbildning att samarbete mellan utbildning och arbetsliv ska stärkas. samverkar branscher och utbildningsanordnare på nationell, regional och lokal nivå för utveckling av olika yrkesutbildningars kvalitet och attraktionskraft genom olika modeller av s.k. yrkescollege. Vidare utreder (dir. 2015:15) bl.a. hur yrkescollege eller liknande samverkansmodeller kan utvecklas inom branscher där sådan samverkan behövs. I utredningens uppdrag ligger också att stärka samverkan i de nationella och lokala programråden i gymnasieskolan. En fråga som ställs i utredningsdirektivet är hur kompetensbrist och ungdomsarbetslöshet kan motverkas. För att möta efterfrågan på arbetsmarknaden konstateras att det är viktigt att öka intresset för yrkesutbildning. Uppdraget omfattar följaktligen att utreda och föreslå hur matchningen mellan ungdomars val av gymnasial yrkesutbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden kan förbättras. Kommittédirektivet för den tillsatta utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla omfattar bl.a. att analysera och föreslå modeller för en starkare koppling mellan gymnasial utbildning och elevernas framtida arbetsmarknad (dir. 2015:31). Utskottet välkomnar pågående översyner och kan konstatera att huvuddelen av de frågor som tas upp i motionerna berörs av och i viss mån av kommittédirektivet till utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla. Utskottet anser sålunda mot bakgrund av framför allt de pågående utredningarna och även vad som i övrigt framkommit gällande pågående och avslutade myndighetsuppdrag, den aviserade skolkommissionen och den pågående att någon åtgärd från inte är motiverad. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:735 (S), 2014/15:1512 (SD) yrkande 2, 2014/15:1965 (M), 2014/15:2262 (S) yrkande 2, 2014/15:2462 (S) och 2014/15:2744 (SD) yrkande 3. Grundläggande högskolebehörighet för elever i gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att det fortsatt ska vara en rättighet och inte en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan. avslår ett motionsyrkande om att alla gymnasieprogram ska ge grundläggande behörighet till högskolestudier. Jämför reservation 3 (S, MP, V) I flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 41 och kommittémotion 2014/15:2759 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2 begärs att det fortsatt ska vara en rättighet och inte en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan. Motionärerna framhåller bl.a. att genom gymnasiereformen (Gy 2011) förändrades gymnasieskolan i en riktning som passar varje elev bättre och där eleverna på yrkesprogrammen själva kan välja om de vill läsa in en grundläggande högskolebehörighet. Vidare visar enligt motionärerna forskning från IFAU (utvärdering) på negativa effekter för bl.a. elever från icke-akademiska hem vid övergången från tvååriga yrkeslinjer till treåriga program . I motion 2014/15:2750 av m.fl. (S) begärs att alla gymnasieprogram återigen ska ge grundläggande behörighet till högskolestudier. Motionärerna framhåller bl.a. att antalet sökande till yrkesprogrammen har minskat sedan gymnasiereformen (Gy 2011) infördes och behörighetsreglerna ändrades. Bakgrund och gällande rätt Av 15 kap. 7 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I 16 kap. 3 § skollagen föreskrivs att yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Vidare ska alla elever på yrkesprogram inom ramen för sin gymnasieutbildning ges möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå.