bet · H301CU1 · 2015-12-02 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik I betänkandet behandlar civilutskottet förslag i budgetpropositionen för (prop. 2015/16:1) som avser utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik tillsammans med motionsförslag i anknytande frågor. Förslagen i propositionen avser anslagsfördelningen och vissa bemyndiganden för ekonomiska åtaganden inom utgiftsområde 18 samt ett nytt konsumentpolitiskt mål för utgiftsområdet. Förslagen i motionerna avser förutom dessa frågor även förslag om tillkännagivanden som inte kan påverka anslagsbehovet samt två frågor om plan- och bygglagstiftningen. tillstyrker regeringens förslag om anslagen inom utgiftsområde 18 samt om bemyndiganden. Förslagen innebär bl.a. att det anslås medel för flera nya stödformer. Det gäller investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande, stöd till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande. Medel anslås även för upprustning av skollokaler och skolornas utemiljöer. På det konsumentpolitiska området görs anslagshöjningar på flera områden. Vidare föreslår utskottet att ska godkänna det nya konsumentpolitiska målet för utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker även motionsförslag om två tillkännagivanden till regeringen om plan- och bygglagstiftningen. Innebörden i dessa tillkännagivanden är att regeringen bör utreda åtgärder som sammantaget kan förkorta plan- och bygglovsprocessen med upp till samt ha återkommit till med förslag om lagändringar som innebär att fler åtgärder blir bygglovsbefriade. Övriga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns 10 reservationer och 4 särskilda yttranden. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 18 har lämna en reservation. Ledamöterna från , , och har avstått från att delta i utskottets beslut. De har i särskilda yttranden redovisat sin syn på bl.a. anslagen inom utgiftsområdet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18 Bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 Anslag inom utgiftsområde 18 Finansiering av och tillgång till geodata Snabbare plan- och bygglovsprocess 1.Konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) 3.Bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18, punkt 2 (M, C, L, KD) 4.Bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18, punkt 2 (V) 5.Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (SD) 6.Stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning, punkt 4 (SD) 7.Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 5 (SD) 8.Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 5 (C, KD) 9.Snabbare plan- och bygglovsprocess, punkt 7 (V) 10.Fler bygglovsbefriade åtgärder, punkt 8 (V) 1.Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18 godkänner det mål för Konsumentpolitik som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkt 7 och avslår motionerna 2015/16:2700 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3143 av m.fl. (FP) yrkande 5. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 3 (M, C, L, KD) Reservation 4 (V) Anslag inom utgiftsområde 18 anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkt 8 och avslår motionerna 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 28, 2015/16:2350 av och (båda SD), 2015/16:2700 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–6, 2015/16:3143 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:3157 av m.fl. (C). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2024, 2. ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 , 3. ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 , 4. för anslaget 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019, 5. att för anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 6. för anslaget 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 3 2017–2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkterna 1–6 och avslår motion 2015/16:3143 av m.fl. (FP) yrkandena 2–4. Reservation 5 (SD) 2015/16:2019 av (SD) yrkande 13, 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 10 och 2015/16:3109 av (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) Finansiering av och tillgång till geodata 2014/15:1801 av (C), 2015/16:791 av och (båda FP) yrkandena 1–3, 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 15. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C, KD) 2015/16:2379 av (C) och 2015/16:2964 av (M). Snabbare plan- och bygglovsprocess ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder som kan leda till en snabbare plan- och bygglovsprocess och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 1. Reservation 9 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om att fler åtgärder bör bli bygglovsbefriade och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 3 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 10 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD)*, (S), (M)*, (S), (SD), (M)*, (S), (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD), (L)*, Nooshi Dadgostar (V), (S), Shadiye Heydari (S) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 3, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2015/16:1 i de delar som gäller utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 i anknytande frågor. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , har föreslagit i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. för ärendets beredning har liberalerna bytt partinamn till Liberalerna med förkortningen (L). Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). bestämde , med bifall till regeringens förslag, utgiftsramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik till 7 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I detta ärende ska civilutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att förslag om de två målen för utgiftsområdet behandlas först. Utskottet redovisar sedan sin bedömning av regeringens resultatredovisning i förhållande till dessa mål. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 18 . Sedan behandlas motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden /16 om vissa åtgärder som kan påverka anslagsbehoven inom utgiftsområdet. Dessa förslag har emellertid inte bedömts avse åtgärder som skulle kunna påverka anslagsbehovet . Sist behandlas tre motionsförslag om åtgärder med inriktning på plan- och bygglagstiftningen som enligt motionärerna bör genomföras . Utskottet har med beaktande av tidsaspekten valt att ta upp dessa förslag för behandling i detta betänkande. Konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18 Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål och avslår motstående motioner. Utskottet anser att det nuvarande konsumentpolitiska målet bör ersättas av ett nytt mål som omfattar både väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD) och 2 (SD). Bakgrund och tidigare behandling Det nu gällande konsumentpolitiska målet godkändes av och bekräftades även genom ett riksdagsbeslut efter en förändring av indelningen inom statsbudgetens utgiftsområden (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:CU1, rskr. 2007/08:106 och prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:118). Målet har följande lydelse. Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. har vid ett flertal tillfällen, (bet. 2013/14:CU1), behandlat och avstyrkt motionsförslag om att detta mål ska ersättas av det mål som gällde fram : Trygga konsumenter som handlar hållbart. I budgetpropositionen föreslår regeringen (punkt 7) att ska godkänna ett nytt mål för området Konsumentpolitik. Förslaget innebär att det nu gällande målet ersätts av ett konsumentpolitiskt mål med följande lydelse. Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Regeringen anför följande som skäl för sitt förslag. Att det ofta råder en obalans i kunskap om produkter och erbjudanden på konsumentmarknaderna kan få negativa konsekvenser för både konsumenterna och marknadernas funktionssätt. Genom att motverka osunda affärsmetoder och stärka konsumenterna med hjälp av lagstadgade rättigheter och ett relevant konsumentstöd kan konsumentpolitiken bidra till väl fungerande konsumentmarknader. Det nuvarande konsumentpolitiska målet är dock för snävt eftersom det enbart tar sikte på konsumenternas makt och möjlighet att göra val. Dessutom bör ett konsumentpolitiskt mål inbegripa hållbarhetsaspekter och därmed även inrymma konsumtionens konsekvenser för enskilda, för samhället och för miljön, såväl nationellt som globalt. Miljömässigt hållbar konsumtion handlar ytterst om att tillverkning och användning av varor och tjänster i så liten utsträckning som möjligt ska ta ändliga resurser i anspråk eller medföra utsläpp som påverkar klimatet eller förorenar miljön. Social hållbarhet omfattar i detta sammanhang bl.a. människors hälsa och säkerhet, liksom hänsyn till olika konsumentgruppers förutsättningar utifrån exempelvis ekonomi, ålder, kön eller funktionsnedsättning. Att eftersträva ekonomisk hållbarhet går inom ramen för konsumentpolitiken framför allt ut på att främja en hållbar privatekonomi, till gagn för enskilda konsumenter, men även för samhället i stort. Ett nytt konsumentpolitiskt mål bör mot denna bakgrund omfatta både väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I motion 2015/16:2700 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att ska avslå regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål. Motionärerna framhåller bl.a. att det nuvarande målet utgår från konsumenternas kapacitet att göra egna val, men också från behovet av ett regelverk som underlättar för konsumenterna att göra medvetna och informerade val. Samma motionärer föreslår i motion 2015/16:2704 yrkande 1 att genom ett tillkännagivande ska framhålla värdet av det nuvarande konsumentpolitiska målet för regeringen. Även i motion 2015/16:3143 av m.fl. (FP) yrkande 5 föreslås att ska avslå regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål. Motionärerna anser att regeringen är på väg att återgå till en konsumentpolitik som är mer inriktad på styrning av konsumenterna än konsumentmakt och att det föreslagna målet är ett uttryck för detta. Flera konsumentmarknader är under snabb omvandling, vilket erbjuder nya möjligheter för konsumenterna. förändrar utvecklingen konsumenternas förutsättningar. Allt komplexare marknader riskerar att ytterligare öka konsumenternas informationsunderläge, och ibland är affärsmetoderna påträngande, vilket inte minst kan skada mer utsatta grupper av konsumenter. Genom att motverka osunda affärsmetoder och stärka konsumenterna med hjälp av lagstadgade rättigheter och ett relevant konsumentstöd kan konsumentpolitiken bidra till väl fungerande konsumentmarknader. Vidare bör en mer hållbar konsumtion främjas. Som regeringen anför behövs därför en bredare ansats inom konsumentpolitiken. Utskottet delar regeringens uppfattning att det nuvarande konsumentpolitiska målet är för snävt och att ett konsumentpolitiskt mål dessutom bör inbegripa hållbarhetsaspekter och därmed även inrymma konsumtionens konsekvenser för enskilda, för samhället och för miljön. Det nuvarande konsumentpolitiska målet bör därför ersättas av ett nytt mål som omfattar både väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Med hänvisning till det som anförs ovan föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål, vilket även innebär att det nuvarande målet upphävs. Motionsyrkandena bör därför avslås. Bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att det nuvarande bostadspolitiska målet ska ersättas med ett nytt respektive behållas oförändrat. Utskottet anser att det bör vara en fortsatt strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Jämför reservationerna 3 (M, C, L, KD) och 4 (V). godkände ett nytt bostadspolitiskt mål för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet inom utgiftsområde 18 (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet – som ersatte två tidigare gällande mål – har följande lydelse. Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteri-verksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. I partimotion 2015/16:373 av m.fl. yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att följande mål bör ersätta det nuvarande bostadspolitiska målet. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Motionärerna hänvisar även till föregående års behandling av frågan i civilutskottet och konstaterar att inget har hänt (se redovisningen av tidigare behandling nedan). I motion 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att genom ett tillkännagivande ska framhålla för regeringen att det nuvarande bostadspolitiska målet ska behållas. Motionärerna anser att detta mål är högst aktuellt mot bakgrund av de utmaningar som finns på bostadsmarknaden. Även i motion 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det nuvarande bostadspolitiska målet ska behållas. Motionärerna anser att målet återspeglar en ambition att fortsätta reformera politikområdet mot mindre detaljreglering och sänkta trösklar. När godkände det nu gällande målet avslogs även förslag om ett bostadspolitiskt mål med samma lydelse som i den nu aktuella motionen från . Även föregående år behandlade och avstyrkte utskottet ett motsvarande förslag. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2014/15:CU1). Det är angeläget att ett bostadspoliskt mål som beslutas av har ett så brett stöd som möjligt och kan ligga till grund för bedömningar av verksamheten inom utgiftsområdet . En sådan bred samsyn om målet bör vara möjlig att uppnå även om det ibland finns olika uppfattningar om de medel som behöver användas för att hantera olika frågor som gäller villkoren för bostadsmarknaden. Utskottet avstår av detta skäl från att ta ställning till om det är lämpligt att omformulera det nu gällande bostadspolitiska målet inom utgiftsområde 18 enligt förslaget i motionen. Det är naturligt att regeringen ges möjlighet att överväga frågor om bostadspolitikens allmänna inriktning och i detta sammanhang även pröva förutsättningarna för att formulera ett bostadspolitiskt mål som kan vinna en bred uppslutning i . Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan motsvarande förslag om det bostadspolitiska målet för utgiftsområde 18 behandlades föregående år. Det bör således vara en fortsatt strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Motionerna avstyrks av detta skäl. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden: Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet samt Konsumentpolitik. Som framgår av avsnitten ovan har beslutat om ett bostadspolitiskt mål och ett konsumentpolitiskt mål för utgiftsområdet. Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Med utgångspunkt från det övergripande målet anges delmål för områdena samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. Resultatet redovisas för de nämnda områdena och forskningsfrågor. När det gäller områdena samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet görs resultatredovisningen utifrån delmålen för respektive område. Resultatindikatorer finns för områdena samhällsplanering, bostadsmarknad och byggande. Det nuvarande målet för området Konsumentpolitik är att konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Resultatredovisningen görs i förhållande till detta mål. För konsumentpolitiken används följande indikatorer och andra bedömningsgrunder för att mäta resultaten mot målet. – Konsumenters möjlighet att känna förtroende för näringsidkares affärsmetoder och för att det finns ändamålsenliga konsumenträttigheter, bl.a. andel näringsidkare som följer rekommendationer. – Konsumenters möjlighet att kunna lita på att produkter är säkra. – Konsumenters tillgång till stöd. Det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet ser positivt på detta utvecklingsarbete och anser att det är viktigt att dialogen om utveckling av regeringens resultatredovisning fortsätter. En utgångspunkt för utskottets genomgång av regeringens resultatredovisning har varit att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Utskottet vill inledningsvis betona att det är viktigt att strukturen på regeringens resultatredovisning är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Det är önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och de beslutade anslagen tydligt framgår. När det gäller resultatredovisningen för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet anser utskottet att det finns en utvecklingspotential för både struktur och innehåll. Det är i vissa fall svårt att urskilja vilka resultat som faktiskt har uppnåtts eftersom redovisningen av resultat blandas med redovisning av insatser och omvärldsanalyser. Till exempel är avsnittet Analyser och slutsatser (3.5.7) väldigt omfattande och innehåller information som inte har direkt betydelse för bedömningen av om målet uppfyllts. Enligt utskottets mening skulle läsbarheten öka om resultatredovisningen renodlades och tyngdpunkten lades på uppnådda resultat av statliga insatser. Med utgångspunkt från det övergripande målet anges delmål för områdena samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. För områdena görs resultatredovisningen utifrån dessa delmål. Utskottet noterar att i årets resultatredovisning har avsnittet Hållbar stadsutveckling brutits ut från området samhällsplanering, och resultat redovisas särskilt för detta avsnitt. Det är dock något oklart vilket mål eller delmål som den redovisningen utgår från. Resultatindikatorer finns för områdena samhällsplanering, bostadsmarknad och byggande. Några av indikatorerna är allmänt hållna. När det gäller andra av de valda indikatorerna, t.ex. Antal sociala kontrakt (området bostadsmarknad), Räntabilitet i byggföretag och Energianvändning per areaenhet (området byggande) är dessa däremot något begränsade. Utskottet anser att möjlighet att ta del av regeringens resultatinformation underlättas om regeringen redovisar sin bedömning av uppnådda resultat i förhållande till de mål som har beslutat om. Enligt utskottets bedömning behövs därför när det gäller området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet en tydligare koppling mellan resultat och det mål som beslutat. Utskottet vill även framhålla att det är viktigt med tydliga indikatorer som speglar utvecklingen av resultaten av statens insatser och har en koppling till de riksdagsbundna målen. Utskottet ser positivt på att det pågår ett utvecklingsarbete inom området för att hitta lämpliga indikatorer. När det gäller området Konsumentpolitik anser utskottet att resultatredovisningens form och struktur i huvudsak är ändamålsenlig.