bet · H201TU8 · 2015-03-19 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett antal trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken med utgångspunkt från 56 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet anser att det långsiktiga målet, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Utskottet framhåller även att utgångspunkten för arbetet med trafiksäkerhet ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Utskottet välkomnar den översyn av etappmålen för dödade och allvarligt skadade som inletts. Utskottet betonar också åter att barns trafiksäkerhet och barnperspektivet är en viktig och ständigt aktuell fråga som alltid bör ha hög prioritet inom arbetet med att utveckla trafiksäkerheten. När det gäller användning av kommunikationsutrustning vid körning pekar utskottet på att mobiltelefonerande utan handsfree under bilfärd innebär påtagliga risker för trafiksäkerheten på vägarna. Utskottet konstaterar att de åtgärder som vidtagits mot detta är steg i rätt riktning men framhåller att den nuvarande situationen inte är acceptabel och att det därför behövs ytterligare åtgärder. Utskottet kommer att noggrant följa regeringens fortsatta hantering i frågan och förutsätter att det under den innevarande mandatperioden kommer att vidtas erforderliga åtgärder för att motverka användning av mobiltelefoner och annan kommunikationsutrustning utan handsfree under körning. I betänkandet behandlas även frågor om bl.a. hastighetsbegränsningar, körkortsutbildning och hjälmtvång för skoteråkare. Mot bakgrund av att alltför många människor omkommer eller skadas svårt i alkohol- och drogrelaterade vägtrafikolyckor framhåller utskottet att det behövs effektiva åtgärder mot rattfylleri. Med anledning av motionsförslag om alkobommar föreslår utskottet därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den med skyndsamhet bör se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna kan genomföras. Med hänvisning till det pågående och planerade berednings- och utveck-lingsarbetet avstyrker utskottet övriga motionsförslag och konstaterar att många av dem är, eller kommer att bli, tillgodosedda. I betänkandet finns totalt fem reservationer (M, C, FP, KD, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Insatser mot alkohol vid bilkörning Utbildning om elbilar för bärgare 1.Kommunikationsutrustning och körning, punkt 3 (SD) 2.Kommunikationsutrustning och körning, punkt 3 – motiveringen (M, C, FP, KD) 3.Hastighetsbegränsningar, punkt 5 (SD) 4.Trafiksäkerhet vid vägarbeten, punkt 6 (V) 5.Körkortsfrågor, punkt 12 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Diagram 1 Omkomna i vägtrafiken per 100 000 invånare * Diagram 2 Antalet omkomna per trafikantgrupp 2005–2014* Diagram 3 Omkomna i vägtrafikolyckor i –2014 (rullande tolvmånadersvärden) Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:626 av (M), 2014/15:1288 av (M), 2014/15:2144 av (S) och 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 10. Insatser mot alkohol vid bilkörning tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen med skyndsamhet bör se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna kan genomföras. 2014/15:1521 av (KD), 2014/15:1295 av (M) yrkande 1 och 2014/15:661 av (FP). 2014/15:1985 av (MP) yrkande 3 och 2014/15:2135 av Per Klarberg m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (M, C, FP, KD) – motiveringen 2014/15:1198 av m.fl. (S). 2014/15:1007 av och (SD). Reservation 3 (SD) 2014/15:698 av (M) och 2014/15:1945 av och (S). Reservation 4 (V) 2014/15:218 av och (M) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:1084 av och (M) yrkandena 1 och 2. 2014/15:318 av i (S). 2014/15:1297 av (SD). 2014/15:219 av (M). 2014/15:384 av och (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:627 av (M), 2014/15:633 av (M), 2014/15:755 av (S), 2014/15:969 av (M), 2014/15:1004 av (SD), 2014/15:1289 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1448 av (S), 2014/15:1868 av (KD), 2014/15:1937 av och (S), 2014/15:2585 av (M) och 2014/15:2794 av m.fl. (S). 2014/15:220 av (M), 2014/15:524 av (S), 2014/15:1291 av (M) och 2014/15:1319 av (M). Reservation 5 (SD) 2014/15:535 av Per Lodenius och (C) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:1292 av (M). 2014/15:2009 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2499 av (M). 2014/15:719 av och (S), 2014/15:767 av (S) och 2014/15:2941 av (SD). 2014/15:337 av (M) och 2014/15:669 av (M). 2014/15:2592 av Finn och (M). 2014/15:489 av och (S). Utbildning om elbilar för bärgare 2014/15:1673 av (KD). 2014/15:419 av (FP), 2014/15:1002 av och i (C) och 2014/15:1679 av och (MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 56 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . Förslagen rör olika trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken, bl.a. mål och utgångspunkter, åtgärder mot alkohol vid bilkörning, körkortsutbildning och användning av kommunikationsutrustning vid bilkörning. I samband med beredningen av ärendet lämnade statssekreterare från information till utskottet om regeringens arbete med alkobommar. Utskottet behandlade i betänkandet Cykelfrågor (bet. 2014/15:TU5) ett antal motioner om olika cykelfrågor där även trafiksäkerhetsområdet berörs. Utskottet kommer vidare att behandla frågor om infrastrukturplanering, vilket även har anknytning till trafiksäkerhet (bet. 2014/15:TU9). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mål och utgångspunkter för trafiksäkerheten. Det långsiktiga målet för trafiksäkerheten, nollvi-sionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Med hänvisning till de insatser som genomförs och den inriktning som uttalas för det fortsatta arbetet för att öka trafiksäkerheten på vägarna kan motionsförslagen förutsättas bli helt eller delvis tillgodosedda. beslutade att godkänna ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet (nollvisionen) samt att vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Beslutet om nollvi-sionen, som fortfarande gäller, innebär inte att alla olyckor som leder till egendomsskador eller alla lindriga personskador måste elimineras. I propositionen där nollvisionen föreslogs underströk man att denna vision anger inriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet och att ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet bör delas mellan trafikanterna och de offentliga och privata organ som ansvarar för utformning och drift av olika delar av vägtransportsystemet samt dem som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik. Det betonades att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaret för vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå men att trafikanterna liksom tidigare är skyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken och att följa trafikreglerna. Vidare angavs att om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret – på grund av exempelvis bristande kunskap, acceptans eller förmåga – eller om personskador uppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker, måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder i den mån detta krävs för att motverka att människor dödas eller skadas allvarligt. har beslutat att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet samt funktionsmålet tillgänglighet och hänsynsmålet säkerhet, miljö och hälsa. beslutade om en revidering av hänsynsmålet som innebär att den nya lydelsen är att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). fastställde ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som anger att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Detta innebär en minskning till högst 220 omkomna 2020 då man utgår från ett medelvärde –2008. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 (KOM (2010) 389) anges mål och principer för trafiksäkerheten inom EU. EU har genom att anta ett mål om en halvering av det totala antalet döda i vägtrafiken slagit fast en hög ambition för sitt trafiksäkerhetsarbete. För att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och få en mer enhetlig säkerhetsnivå i hela EU bör varje medlemsstat fastställa egna nationella mål. Enligt kommissionen ska medlemsstaterna uppmuntras att med sina nationella trafiksäkerhetsstrategier bidra till det gemensamma målet, med beaktande av deras individuella situation, behov och förhållanden. and (Irtad), som tillhör , gör en internationell sammanställning av uppgifter för olika länder om antalet trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. hade , exklusive självmord, i genomsnitt 2,7 trafikdödade per 100 000 invånare. Detta innebär att tillhör de länder som har de lägsta andelarna omkomna i vägtrafiken bland de studerade länderna. Motsvarande genomsnitt för EU-länderna var 5,2 trafikdödade . Enligt preliminära uppgifter hade , exklusive självmord, 2,8 trafikdödade per 100 000 invånare. Det finns ännu inte någon redovisning av uppgifter för de övriga länderna som visar utvecklingen av antalet omkomna i vägtrafiken . Diagram 1 Omkomna i vägtrafiken per 100 000 invånare * *För finns även preliminära uppgifter . Enligt preliminära uppgifter omkom 275 personer i den svenska vägtrafiken, vilket kan jämföras med 260 året innan. Antalet personer som omkom i vägtrafiken var det lägsta antalet . Även om antalet omkomna har ökat något jämfört med , kan det noteras att utfallet ligger under den nivå som är nödvändig för att nå det mål om högst 220 omkomna i vägtrafiken som fastställts i . Det är främst antalet omkomna cyklister och gående som ökat jämfört med . Antalet cyklister som omkom i vägtrafiken uppgick till 34, vilket kan jämföras med 15 året innan. Antalet gående som omkom i vägtrafiken uppgick till 53, vilket kan jämföras med 42 året innan. Till viss del ska ökningen av cyklister ses som ett utfall av att ett lågt antal cyklister omkom 2013. Av de cyklister som omkom var 25 personer . Vidare kan noteras att 23 cyklister omkom i kollision med motorfordon medan 11 omkom i singelolyckor. Antalet omkomna bilresenärer minskade till 141 , vilket kan jämföras med 155 personer året innan. Detta innebär att antalet omkomna bilresenärer nu är lägre än . När det gäller antalet omkomna motorcyklister i vägtrafiken uppgick dessa enligt den preliminära statistiken till 31 . Detta innebär en minskning jämfört med året innan då antalet uppgick till totalt 40 motorcyklister. På det statliga vägnätet beräknas att 174 personer omkom, vilket kan jämföras med 207 året innan. På det övriga vägnätet omkom totalt 101 personer jämfört med 53 året innan. Av dessa omkom 72 på kommunala vägar jämfört med 46 året innan. Antalet män som omkom i vägtrafiken uppgick till 196, vilket innebär i stort sett samma nivå som året innan då antalet uppgick till 195 . Antalet kvinnor som omkom i vägtrafiken ökade till totalt 79, vilket kan jämföras med 2013 då antalet var 65. Antalet barn 0–som beräknas ha omkommit i vägtrafiken uppgick till 14 , vilket är en ökning då antalet uppgick till 11. Det kan noteras att antalet barn som omkommit i vägtrafiken har halverats . När det gäller utvecklingen av antalet svårt skadade i trafiken ges i detta betänkande inte någon redovisning kring detta. Bakgrunden till detta är ett större bortfall av polisens inrapportering av olyckor med svåra personskador. Det kan ändå noteras att när det gäller allvarligt skadade utgörs ungefär hälften av cykelolyckor. En mycket stor andel av dessa olyckor utgörs av singelolyckor. Diagram 2 Antalet omkomna per trafikantgrupp 2005–2014* * 2014 prel. uppgifter. Som framgår av diagrammet nedan har utvecklingen i samtliga av de nordiska länderna varit positiv med allt färre dödade i vägtrafiken. De preliminära uppgifterna visar dock att till skillnad från de övriga nordiska länderna har haft en ökning av antalet omkomna i vägtrafiken jämfört med . Diagram 3 Omkomna i vägtrafikolyckor i –2014 (rullande tolvmånadersvärden) *Exkl. självmord ; ** 2014 prel. uppgifter. Det kan avslutningsvis noteras att EU har beslutat om en halvering av antalet omkomna inom EU . En motsvarande målsättning skulle för del innebära en minskning från 266 till max 133 omkomna. ligger med sina nuvarande åtgärder inte i linje med den nödvändiga utvecklingen för att nå detta mål. utveckling med nuvarande och beslutade åtgärder skulle kunna innebära att man hamnar mellan 133 och 220 omkomna i trafiken . Det kan noteras att det inom EU även diskuteras vilket långsiktigt trafiksäkerhetsmål som bör sättas till 2020 vad gäller allvarligt skadade och att kommissionens intention är att presentera en rapport om detta . (M) framhåller i motion 2014/15:626 nollvisionen och pekar på att trafiksäkerhet är en av de viktigaste delarna av en fungerande och pålitlig infrastruktur. Motionären konstaterar vidare att det finns en viktig förbättringspotential för trafiksäkerheten i bl.a. god hastighetsefterlevnad och olika trafiksäkerhetsåtgärder i väginfrastrukturen. Motionären föreslår att nollvisionen med trafiksäkerheten i åtanke blir ett tungt vägande skäl vid beslut om vilka vägar som ska byggas ut och hur nya vägar ska utformas. Det skulle stärka förutsättningarna för att nå etappmålet till 2020 och det slutgiltiga trafiksäkerhetsmålet om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. (M) pekar i motion 2014/15:1288 på att antalet omkomna i vägtrafiken har minskat och att det är angeläget att fortsätta trafiksäkerhetsarbetet så att antalet offer i trafiken fortsätter minska. Motionären menar också att vi måste gå vidare och se över möjligheterna att göra vägarna säkrare för dem som åker motorcykel och på så sätt förhindra trafikolyckor bland motorcyklisterna. I motionen efterfrågas en översyn av möjligheten att ta fram en tydlig handlingsplan för hur vi kan göra våra vägar säkrare för motorcyklisterna och se till att den genomförs. (S) konstaterar i motion 2014/15:2144 att har blivit världsledande i trafiksäkerhet sedan riksdag bestämde sig för nollvi-sionen . Motionären pekar på att inte längre har något sektorsansvar och att beteendefrågorna inte har prioriterats tillräckligt. För att nollvisionen ska kunna uppnås måste även människorna i trafiken beaktas mer än vad som görs , och det krävs beteendepåverkan och insiktsskapande aktiviteter för att trafiksäkerhetsarbetet ska ge full effekt. För att kunna rädda fler liv i trafiken krävs enligt motionären en kombination av olika trafiksäkerhetstekniker, utbildningar, konsumentupplysning och ett gediget folkrörelsearbete. Att jobba med trafiksäkerhet är ett led i det demokratiska samhället, och det finns många organisationer som på olika sätt arbetar med trafikanter och trafikslag. Enligt motionären utgör dessa olika organisationer tillsammans med myndigheterna grundstenar för trafiksäkerhetsarbete i hela landet. I motionen framförs att fler liv skulle sparas i trafiken till en lägre kostnad för samhället om Folkrörelsesverige fick förutsättningar att bidra till ett trafiksäkrare transportsystem. m.fl. (M) pekar i motion 2014/15:2318 (yrkande 10) på att trafiksäkerheten i är god. Omfattande insatser på bl.a. säkrare infrastruktur, säkrare fordon och alkobommar har gett goda resultat. Mo-tionärerna konstaterar att det finns mycket kvar att göra. Motionärerna anser att staten ska fortsätta ta sitt ansvar för säkrare vägtrafik och anser att regeringen bör ta fortsatta steg för att uppnå nollvisionens mål, utan att försämra förutsättningarna för jobb och tillväxt. Till det övergripande målet för transportpolitiken finns ett hänsynsmål som anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Utskottet vill nu liksom tidigare framhålla att detta är grundläggande för arbetet med trafiksäkerhet och att utgångspunkten ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Utskottet vill också återigen betona att barns trafiksäkerhet och barnperspektivet är en viktig och ständigt aktuell fråga som alltid bör ha hög prioritet inom arbetet med att utveckla trafiksäkerheten. Det nuvarande etappmålet om högst 220 trafikdödade fastställdes av 2009. Utskottet välkomnar den översyn som har påbörjat av etappmålen för dödade och allvarligt skadade till 2020. Arbetet sker i nära samverkan med de berörda aktörerna och kommer att redovisas till regeringen senast . De analyser som görs ska ge svar på om det kan anses vara möjligt att uppnå EU-målet om en halvering av utfall, dvs. högst 133 omkomna 2020. Vidare görs en utblick mot 2030 och 2050 när det gäller trafiksäkerhetens utveckling samt tänkbara etappmål och indikatorer i ett hela-resan-perspektiv. Översynen ska även beskriva hur nollvisionen kan bli en integrerad del i utvecklingen av ett hållbart vägtransportsystem . Från sida konstaterar man redan nu att en av de stora framtidsutmaningarna blir att motverka dödliga och invalidiserande skador bland oskyddade trafikanter. Utskottet vill framhålla vikten av ett ökat fokus på olika grupper av oskyddade trafikanter i utvecklingen av det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet och konstaterar därför med tillfredsställelse att detta kommer att tillhöra de prioriterade frågorna . En viktig del i arbetet med att kontinuerligt utveckla trafiksäkerheten är att bjuder in beslutsfattare, företag och organisationer till en resultatkonferens om trafiksäkerhet. Vid dessa resultatkonferenser presenteras den senaste kunskapen och informationen om trafiksäkerhetsläget i . Vid den förra resultatkonferensen som hölls togs bl.a. upp frågor om huruvida arbetet mot målen 2020 sker i rätt takt, en ny strategi för säker cykling, exempel på trafiksäkerhetsrevision samt pågående forskning och utveckling för ökad fordons- och trafiksäkerhet. Nästa resultatkonferens kommer att hållas , och huvudfokus är då analysen av trafiksäkerhetsutvecklingen genom presentation och dialog. Konferensen kommer också att belysa trafiksäkerhet som en integrerad del av samhällsutvecklingen samt vad som händer internationellt kring nollvisionen. Enligt den information som utskottet har fått blir det även en kort genomgång om den översyn av etappmål och indikatorer till 2020 och 2050 som kommer att påbörjas . När det gäller att trafiksäkerhet bör vara ett tungt vägande skäl vid beslut om infrastrukturåtgärder vill utskottet påminna om att den dåvarande regeringen presenterade propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25). I propositionen angavs utgångspunkterna för den fortsatta utvecklingen av politiken på transportområdet och att mål om trafiksäkerhet ska beaktas i utvecklingen av transportsystemet –2025. I propositionen uttalades vidare att när det gäller ökad säkerhet ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas till nollvisionen, dvs. att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor. I propositionen angavs vidare att det krävs fortsatta insatser på bred front för att öka trafiksäkerheten på vägarna. I frågan om ett tydligare sektorsansvar vill utskottet peka på att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att i ljuset av de organisatoriska förändringar som har genomförts inom transportområdet följa upp och Transportstyrelsens verksamhet och resultat. Uppdraget ska slutredovisas till . Utskottet vill betona vikten av att det skapas goda förutsättningar för att olika aktörer gemensamt ska kunna arbeta för att öka trafiksäkerheten på vägarna i nollvisionens anda. När det gäller statliga medel till intresseorganisationer som kan bidra till att gemensamt öka engagemanget och förbättra attityderna för ökad trafiksäkerhet vill utskottet uppmärksamma att delar ut projektbidrag till ideella organisationer för projekt som syftar till att de transportpolitiska målen om tillgänglighet, säkerhet, miljö och hälsa nås. Variationen av organisationer är stor, från de välkända till mindre och relativt nystartade föreningar. Projekten kan genomföras på lokal, regional eller nationell nivå. Bidragen lämnas ut genom en ansökningsprocess där organisationerna inkommer med ansökningar. Möjligheten att ansöka om projektbidrag är öppen året om, ansökningarna bereds kontinuerligt och bedömningen görs utifrån respektive projekts effekt på de transportpolitiska målen. Med hänvisning till de insatser som genomförs och den inriktning som uttalas för det fortsatta arbetet för att öka trafiksäkerheten på vägarna kan motionsförslagen förutsättas bli helt eller delvis tillgodosedda, och utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:626 (M), 2014/15:1288 (M), 2014/15:2144 (S) och 2014/15:2318 (M) yrkande 10. Insatser mot alkohol vid bilkörning Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den med skyndsamhet bör se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna ska kunna genomföras. tillstyrker därmed helt eller delvis motionsförslag om detta och avslår ett motionsförslag om alkolås i rattfylleridömdas fordon. omkom 260 personer i vägtrafiken. Resultat från djupstudier av dödsolyckor visar att av dem omkom i en alkoholrelaterad olycka. Den totala andelen omkomna i alkoholrelaterade olyckor har varit relativt . I genomsnitt är var femhundrade bilist rattfull. Det motsvarar av trafiken. Hälften av de personbilsförare i åldern 15–som omkommer i singelolyckor är påverkade av alkohol. Ett alkolås är en teknisk anordning som är kopplad till bilens tändningssystem. För att starta fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke och utandningsluften kontrolleras. Om det finns alkohol i utandningsluften som mot-svarar eller överstiger den lagliga gränsen går motorn inte att starta. (FP) pekar i motion 2014/15:661 på att det är en stor risk att många som döms för rattfylleri och får körkortet återkallat ändå fortsätter att köra under berusning. För att komma åt rattonykterheten ordentligt och förhindra återfall vill motionären därför att alkolås ska kunna monteras in i rattfylleridömdas fordon om återfallsrisken bedöms vara stor. På så vis kan återfallsrisken begränsas genom att det blir svårare att återfalla i brott. Motionären pekar på att denna åtgärd, tillsammans med missbruksvård, i det längsta kan förhindra återfall i brottsmönstret och leda till att antalet resor med rattonyktra förare minskar. Utifrån detta efterfrågas lagstiftning om alkolås i rattfylleridömdas fordon vid upprepade överträdelser. (M) framhåller i motion 2014/15:1295 (yrkande 1) att transporterna mellan de europeiska länderna ökar men att det också finns problem kring detta när det gäller bl.a. onyktra förare, vilket äventyrar trafiksäkerheten. I motionen efterfrågas därför en översyn av möjligheten att införa alkobommar och kontroller i landets alla gränshamnar och gränsstationer för att stoppa drogpåverkade förare och olaglig yrkestrafik. (KD) påtalar i motion 2014/15:1521 att rattfylleri alltjämt är ett stort problem och att ca 13 000 personer framför motorfordon i rattfullt tillstånd. Att komma till rätta med rattfylleriet skulle på ett påtagligt sätt öka trafiksäkerheten.