bet · H301SfU1 · 2015-12-04 00:00:00 — Trots ökat nybeviljande fortsätter det totala antalet personer med sjukersättning att minska. Det beror på att relativt många personer med sjukersättning övergår till ålderspension. Utgifterna för sjuk- och aktivitetsersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Utgiftsutvecklingen för bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning, utvecklingen för prisbasbeloppet, boendekostnaderna och av medelersättningen. Utgifterna beräknas till . Utgifterna för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Handikappersättningar bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för handikappersättningar. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. bestäms till 3 . Anslaget får användas för utgifter för de arbetsskadeersättningar som omfattar förmåner enligt socialförsäkringsbalken och motsvarande äldre lagar. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på färre nybeviljade arbetsskadelivräntor i kombination med att ett större antal personer som har livränta har uppnått . Denna utveckling bedöms fortsätta även . Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet och krigsskadeersättning till sjömän samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Ersättningar för det statliga personskadeskyddet beräknas bli något lägre . Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen bestäms till 2 . Regeringen avser att ingå nya överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) om rehabiliteringsgarantin, sjukskrivningsmiljarden och s.k. försäkringsmedicinska utredningar som omfattar högst 1 . finns åtaganden om 3 , varav åtaganden motsvarande 1 beräknas infrias . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 för åren 2017–2018. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser rehabiliteringsgarantin, bidrag för arbetet med sjukskrivningsprocessen inom hälso- och sjukvården, arbetsplatsnära stöd riktat till arbetsgivare samt försäkringsmedicinska utredningar. Medlen avser även rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordningsförbund samt vissa förvaltningskostnader. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen och för åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. och Arbetsförmedlingen samarbetar löpande för att underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbets-sökande och nytt arbete. För att förstärka samordnade rehabiliteringsinsatser i samarbete med kommuner och landsting föreslår regeringen att av medlen överförs till finansiell samordning genom samordningsförbund. Utgifterna beräknas därmed till . Finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården syftar till att utveckla en mer effektiv sjukskrivningsprocess mellan hälso- och sjukvården och samt förbättra kvaliteten på medicinska beslutsunderlag. Dessa medel () är ett komplement till de medel som avsätts inom ramen för den s.k. sjukskrivningsmiljarden. Regeringen föreslår att medlen för finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården överförs till finansiell samordning genom samordningsförbund. Samverkan enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam) infördes för att skapa ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. För att fler samordningsförbund ska kunna bildas, och för att förstärka rehabiliteringsinsatserna för långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning, föreslår regeringen således att medlen ökas med . Utgifterna beräknas till . Särskilda medel har avsatts inom anslaget för att förbättra kunskapen om hur insatser enligt metoden supported employment kan påskynda en arbetsmarknadsetablering för unga. Utgifterna beräknas till . Den förra regeringen och SKL träffade en överenskommelse som gäller om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess (den s.k. sjukskrivningsmiljarden). Regeringen avser att ingå en ny överenskommelse med SKL. Utgifterna beräknas till . Vidare har den förra regeringen och SKL ingått en överenskommelse dels om ersättning till landsting som levererar fördjupade medicinska utredningar till , dels om ersättning till landsting som ingår i en pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar. Utgifterna för de båda överenskommelserna och eventuell ny lagstiftning om att landstingen ska få ansvar för att utföra de försäkringsmedicinska utredningarna beräknas till . Regeringen och SKL har ingått en överenskommelse om medicinsk rehabilitering i form av evidensbaserade rehabiliteringsinsatser i syfte att åstadkomma återgång i arbete, den s.k. rehabiliteringsgarantin. Överenskommelsen omfattar totalt . Regeringen anför att rehabiliteringsgarantin endast har haft begränsade effekter på försäkrades återgång i arbete. Regeringen ser därför över rehabiliteringsgarantins utformning. finns det ett stort behov av att stärka handläggningen av sjukförsäkringen på . Regeringen framhåller även att satsningar inom hälso- och sjukvården på totalt ca kommer att göras . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att det förs från rehabiliteringsgarantin till anslaget 2:1 . Regeringen avser att ingå en ny överenskommelse med SKL om rehabiliteringsgarantin. Utgifterna beräknas till . finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete. Syftet med bidraget är att underlätta för arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar så att den anställdes arbetsförmåga tidigt kan tillvaratas på arbetsplatsen och på så sätt öka möjligheterna till att tidigt återgå i arbete. Utgifterna för detta beräknas till . Regeringen föreslår att ett nytt anslag 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader förs upp på statens budget och bestäms till . budgeteras och redovisas förmånen på budgetens inkomstsida. Den föreslagna ändringen beror på ett nytt regelverk för nationalräkenskaperna som innebär att vissa stöd i nationalräkenskaperna har omdefinierats från att utgöra en del av statens skatteinkomster till en del av statens utgifter. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till 8 . Regeringen föreslår även att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Vidare aviserar regeringen att den i sin styrning av avser att verka för en ökad och mer enhetlig användning av försäkringsmedicinska utredningar. Regeringen framhåller att det är viktigt att myndigheten använder de möjligheter som finns att vid behov komplettera befintliga medicinska utlåtanden med försäkringsmedicinska utredningar. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för forskning inom socialförsäkringens område. Regeringen anger att anslaget ökas med . Resurserna ska användas för att ge förutsättningar att åstadkomma en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Kassan ska höja kvaliteten i handläggningen av sjukförsäkringsärenden genom att stärka den försäkringsmässiga tillämpningen. Medlen förs från anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Regeringen föreslår att anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen bestäms till . Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. I propositionen anges att anslaget minskas med 2016–2019 för att finansiera en motsvarande ökning av anslaget 1:2 social utvärdering inom utgiftsområde 9 i syfte att sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdomar, med särskilt beaktande av kvinnors arbetsmiljöer. I kommittémotion 2015/16:2490 av m.fl. (M) begärs i yrkande 1 att till anslaget 1:1 ska anvisa 1 mindre än regeringen. Motionärerna vill bl.a. sänka det högsta sjukpenningbelopp som kan utgå till arbetslösa. I yrkande 4 begärs att dagens system med karensdag ersätts med ett karensavdrag som ska uppgå till av en genomsnittlig veckoersättning i form av sjuklön. Motionärerna framhåller att förslaget blir mer rättvist, t.ex. för den som arbetar eller arbetar natt. I yrkande 5 begärs att ett karensavdrag ska införas vid dag 15 i sjukskrivningsperioden i syfte att stärka incitamenten för sjukskrivna att återgå till arbete tidigare än . Slutligen begärs i yrkande 7 avslag på propositionen i de delar som gäller förslaget om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska tas bort. Motionärerna anser att regeringens förslag först och främst drabbar de sjukskrivna som riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden för gott. Skulle utanförskapet återigen öka kraftigt finns dessutom en risk för att de ökade kostnaderna äter upp resurser som behövs för andra ändamål. Vidare begär motionärerna i yrkande 1 att till anslaget 1:2 ska anvisa mindre än regeringen. Sänkt ersättningsgrad i sjuk- och aktivitetsersättningen medför en minskning inom anslaget och bibehållen bortre gräns medför en utgift till följd av fler ansökningar om sjukersättning. Motionärerna begär även i yrkande 1 att till anslaget 1:6 ska anvisa mer än regeringen. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om en minskning av rehabiliteringsgarantin. I stället bör den förstärkas från till genom en omfördelning inom anslaget (yrkande 6). I yrkande 3 anges att landstingens drivkrafter att prioritera sjukskrivningsfrågan bör ökas genom att den rörliga prestationsdelen i den statliga sjukskrivningsmiljarden ökas. Slutligen begär motionärerna i yrkande 1 att till anslaget 2:1 ska anvisa mindre än regeringen. Motionärerna föreslår att tillförs för ökade kontroller vid sjukpenningens tidsgränser. För att förstärka arbete med fusk och missbruk anslås ytterligare . I yrkande 2 anförs att bör få ett särskilt uppdrag att öka och förbättra den uppföljning och de kontroller som ska ske vid de uppsatta tidsgränserna i sjukförsäkringen, särskilt de vid . I kommittémotion 2015/16:2234 av m.fl. (SD) begärs att till anslaget 1:1 ska anvisa mindre än regeringen. Motionärerna anser att sjukpenningens bortre tidsgräns bör bibehållas och att anslaget bör höjas . förslag om minskad invandring beräknas medföra minskade utgifter inom anslaget. Vidare begär motionärerna att till anslaget 1:2 ska anvisa mer än regeringen. En bibehållen bortre gräns medför ökade utgifter inom anslaget till följd av fler ansökningar om sjukersättning. förslag om minskad invandring beräknas medföra minskade utgifter inom anslaget. Motionärerna begär även att ska anvisa 3 till ett nytt anslag: Sjuklön för små företag. Varje företag föreslås få göra avdrag för sina sjuklönekostnader för upp till nio anställda motsvarande kostnaden för en genomsnittlig anställd. Ett genomsnittligt småföretag får därmed dra av sjuklönekostnader med . Slutligen begär motionärerna att till anslaget 2:1 ska anvisa mer än regeringen för administration av förslag om en utökad graviditetspenning. I kommittémotion 2015/16:3180 av m.fl. (C) begärs att till anslaget 1:1 ska anvisa 1 mindre än regeringen. Motionärerna anser att den bortre tidsgränsen ska bibehållas och att en karensdag ska införas dag 15 i sjukperioden. Motionärerna vill även sänka det högsta sjukpenningbelopp som kan utgå till arbetslösa och minska pris- och löneomräkningen. Vidare begär motionärerna att till anslaget 1:2 ska anvisa mindre än regeringen. En sänkning av ersättningsgraden i sjuk- och aktivitetsersättningen medför en minskning inom anslaget och en bibehållen bortre gräns medför en utgift till följd av fler ansökningar om sjukersättning. När det gäller anslaget 1:6 begär motionärerna att ska anvisa mer än regeringen. Motionärerna motsätter sig att ett minskat belopp anslås till rehabiliteringsgarantin. Slutligen begär motionärerna att till anslaget 2:1 anvisar mindre än regeringen. Motionärerna anser att bör tillföras anslaget för ökad kontroll av sjukförsäkringens tidsgränser. Vidare bör ytterligare anslås till samma ändamål genom en omprioritering inom anslaget. I kommittémotion 2015/16:3141 av m.fl. (FP) begärs i yrkande 1 att till anslaget 1:1 ska anvisa 1 mindre än regeringen. Motionärerna anser att den bortre tidsgränsen ska bibehållas och att det högsta sjukpenningbelopp som kan utgå till arbetslösa ska sänkas. I yrkande 2 begär motionärerna avslag på regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Vidare begär motionärerna i yrkande 1 att till anslaget 1:2 ska anvisa mindre än regeringen. En sänkning av ersättningsgraden i sjuk- och aktivitetsersättningen medför en minskning inom anslaget och en bibehållen bortre gräns medför en utgift till följd av fler ansökningar om sjukersättning. Slutligen begär motionärerna att till anslaget 2:1 ska anvisa 29 miljoner mindre än regeringen på grund av minskad pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2015/16:2509 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 15 att till anslaget 1:1 ska anvisa 1 mindre än regeringen. Motionärerna anser att den bortre tidsgränsen ska bibehållas och att det högsta sjukpenningbelopp som kan utgå till arbetslösa ska sänkas. I yrkande 3 begärs att sjukpenningens bortre tidsgräns ska vara kvar. Vidare begär motionärerna i yrkande 15 att till anslaget 1:2 ska anvisa mer än regeringen. En bibehållen bortre gräns medför en utgift inom anslaget till följd av fler ansökningar om sjukersättning. När det gäller anslaget 1:6 begär motionärerna i yrkande 15 att ska anvisa mer än regeringen. I yrkande 5 begärs att endast bör överföras från rehabiliteringsgarantin till . Slutligen begärs i yrkande 15 att till anslaget 2:1 ska anvisa mindre än regeringen. Motionärerna anslår som en förstärkning till . Den som fått sjukpenning på normalnivå, av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) , kan därefter få sjukpenning på fortsättningsnivå, av SGI . Om den försäkrade har en allvarlig sjukdom kan han eller hon emellertid få sjukpenning på normalnivå utan tidsbegränsning så länge arbetsförmågan med anledning av den allvarliga sjukdomen är nedsatt med minst en fjärdedel. När en försäkrad har fått sjukpenning för den maximala tiden om sammanlagt erbjuds han eller hon att delta i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion () hos Arbetsförmedlingen. pågår i längst och inkluderar individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska insatser för den som behöver förbereda sig för ett arbete eller för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. i får deltagaren aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. En försäkrad som har fått sjukpenning kan i normalfallet få sjukpenning igen först , dvs. som ungefär motsvarar ett eventuellt deltagande i . I vissa undantagsfall kan en försäkrad som fått med sjukpenning få fler dagar med sjukpenning på fortsättningsnivå. När så är fallet finns ingen tidsbegränsning och den försäkrades eventuella deltagande i skjuts då . Exempel på en sådan situation är att det på grund av sjukdomen är oskäligt att inte ge sjukpenning. Utskottet anser att syftet med sjukförsäkringen är att ge ekonomisk kompensation för inkomstförlust vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Det är således utskottets uppfattning att ersättning ska lämnas från sjukförsäkringen så länge individens arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom. Arbetsmarknadspolitiska insatser genom Arbetsförmedlingen ska komma i fråga endast för den som kan tillgodogöra sig sådana insatser. Utskottet delar regeringens bedömning att sådana insatser och ersättningarna aktivitetsstöd och utvecklingsersättning inte ska användas som ett alternativt sätt att försörja de som på grund av sjukdom saknar arbetsförmåga och förutsättningar för arbetslivsinriktad rehabilitering. Utskottet konstaterar också att den bortre tidsgränsen har lett till en försämrad ekonomisk situation för många försäkrade. Därtill blir en stor andel av dem som har lämnat ersättningen från sjukförsäkringen s.k. återvändare, dvs. de återkommer till sjukförsäkringen och får sjukpenning igen efter tiden hos Arbetsförmedlingen. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen började tillämpas . Av budgetpropositionen framgår att har sjukfrånvaron stigit . Det kan därför antas att tidsgränsen inte har haft någon betydande positiv effekt på sjukfrånvaron. Utskottet noterar att i budgetpropositionen lämnas förslag om ökade resurser till , bl.a. för att myndigheten ska kunna göra tidiga bedömningar av den enskildes nedsättning av arbetsförmågan och behov av rehabilitering. Vidare för regeringen samtal med arbetsmarknadens parter och är beredd att vidta de ytterligare åtgärder som kan behövas för att förebygga sjukfrånvaro och bistå enskilda individer som behöver rehabilitering och omställning. Mot denna bakgrund ställer sig utskottet bakom regeringens förslag att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska avskaffas. Förutom sjukpenning avser detta även rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall. Även karenstiden efter sjuk- eller aktivitetsersättning bör avskaffas. Under sådana omständigheter bör även arbetslivsintroduktionen avvecklas. Utskottet anser dock att det är viktigt att insatserna för en återgång i arbete utvecklas och förstärks. Utskottet noterar att Parlamentariska socialförsäkringsutredningen angett att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör ersättas av en regelbunden kontroll där med högst ett halvårs mellanrum utreder den sjukskrivnes arbetsförmåga, behov av arbetslivsinriktad rehabilitering eller om det är motiverat att bevilja en sjukersättning. Dessa kontroller bör, enligt utredningen, senast inledas efter 18 månaders sjukskrivning. Utskottet anser även att samordningsregeln mellan boendetillägg och bostadstillägg bör avskaffas. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har lämnat förslag om ett karensavdrag i stället för en karensdag. Regeringens beredning av frågan bör avvaktas. Även ett ställningstagande till frågan om att införa ytterligare en karensdag/karensavdrag bör avvaktas. Genom ett riksdagsbeslut höjdes den högsta sjukpenningen för arbetslösa fr.o.m. . Höjningen föranleddes av att dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen höjdes. Vidare beslutade att fr.o.m. höja ersättningsgraden i den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen från av den försäkrades antagandeinkomst. Det saknas anledning att nu föreslå att besluta om annat i dessa frågor. Staten har betalat ut till landstingen –2013, den s.k. sjukskrivningsmiljarden. Den senaste överenskommelsen mellan regeringen och SKL gäller . Överenskommelsen innehåller en rörlig del som är kopplad till utvecklingen av sjukfrånvaron, och en villkorad del som är kopplad till specifika åtgärder som landstingen ska vidta. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit att staten även fortsättningsvis ska stödja landstingen ekonomiskt genom sjukskrivningsmiljarden för att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården och att utveckla sjukskrivningsprocessen. Enligt utredningen behöver resurserna förstärkas kraftigt och avse sjukskrivningsmiljardens rörliga del. Utskottet noterar att regeringen föreslår att ska anslås . har regeringen och SKL haft överenskommelser om en rehabiliteringsgaranti. Denna har syftat till att ersätta landstingen för att personer med lätt till medelsvår psykisk ohälsa eller med icke specifika rygg- och nackbesvär ska kunna erbjudas specifika behandlingsmetoder som ska främja återgång i arbete och förebygga sjukskrivning. Flera utvärderingar av rehabiliteringsgarantin har gjorts. Dessa har dock inte kunnat påvisa att garantin medfört en ökning av återgång till arbete för sjukskrivna. Som regeringen framhåller finns det ett stort behov av att stärka handläggningen av sjukförsäkringen på . Utskottet anser därför att det finns starka skäl att föra över föreslagna medel från rehabiliteringsgarantin till . Utskottet ser även positivt på att Finsam tillförs ökade medel och att regeringen i sin styrning av avser att verka för en ökad och mer enhetlig användning av försäkringsmedicinska utredningar. har högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader ersatts av en ny ersättning för höga sjuklönekostnader. Regeringen föreslår att ett nytt anslag för förmånen Ersättning för höga sjuklönekostnader förs upp på statens budget . Utskottet delar regeringens bedömning att det berörda stödet ska definieras som utgifter och därför budgeteras och redovisas på budgetens utgiftssida. Stödet innebär att småföretagens skydd mot höga sjuklönekostnader har stärkts väsentligt. Det har även blivit enklare för arbetsgivarna att få ersättning. Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkandet om ett minskat sjuklöneansvar för företagen och att ett nytt anslag inrättas för finansieringen av detta. Utskottet ställer sig inte bakom förslag om en utökad möjlighet till graviditetspenning (bet. 2015/16:SfU3) och därmed inte heller att medel anslås till för att administrera detta. Utskottet tillstyrker anslagen i enlighet med regeringens förslag i proposition 2015/16:1 punkt 4 och regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken samt förslag om bemyndiganden (punkterna 1–3). Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2234 (SD), 2015/16:2490 (M) yrkandena 1–7, 2015/16:2509 (KD) yrkandena 3, 5 och 15, 2015/16:3141 (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3180 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ett samordnat kostnads-ansvar för sjukvård och sjukförsäkring, slopad karensdag för förskollärare m.fl. och dagersättning för vård av närstående. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (KD) och 4 (SD, C, KD) I kommittémotion 2015/16:1951 av m.fl. (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att ett siffersatt mål för sjukpenningtalet och ohälsotalet bör införas i och att berörda myndigheter som behövs för att uppnå målet bör definieras. Motionärerna anser att roll och uppdrag bör förtydligas och förstärkas för att möta den pågående utgiftsökningen inom sjukförsäkringen. I motion 2015/16:240 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att göra skyldig att underrätta försäkringsbolag om förändringar av utbetalningar till myndighetens kunder. Motionären anför att försäkringsbolag riskerar att fortsätta betala ut kompletterande ersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga, trots att har gjort en ny bedömning och slutat betala ut förmånen. Finn (M) begär i motion 2015/16:273 ett tillkännagivande om ett fritt val av sjukförsäkringsleverantör. Den enskilde bör få disponera sin del av sjukförsäkringsavgiften och själv få välja leverantör. Leverantörer skulle förutom kunna vara i första hand försäkringsbolag men även andra finansiella aktörer och fackföreningar. Dessa leverantörer skulle kunna utforma en mängd nya lösningar. I motion 2015/16:1669 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om behovet av ett bättre samordnat kostnadsansvar för sjukvård och sjukförsäkring. Motionärerna anför att den sammanlagda kostnaden för samhället för sjukdom kommer att bli så stor att det måste övervägas att i första hand sjukvården och sjukförsäkringen ska samverka på ett bättre sätt än . En lösning skulle kunna vara att staten övertar kostnadsansvaret för sjukvården från landstingen, en annan att lägga över hela kostnadsansvaret för sjukförsäkringen på landstingen. I motion 2014/15:2881 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om skärpt straff för grovt bidragsbrott. Motionärerna anför att bidragsbrott numera kan vara en organiserad storindustri som omsätter av skattebetalarnas pengar.