bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Det försprång som har i uppnådd utbildningsnivå i befolkningen återspeglas även i de direkta mätningar som gjorts av kompetens- och kunskapsnivåer. Indikatorn Resultaten i PIAAC-undersökningen beskriver resultat i den internationella kunskapsmätningen för vuxna, PIAAC. I mätningen, som genomfördes , uppnådde allmänt sett goda resultat. , tillsammans med , och , presterade över OECD-genomsnittet inom alla de tre kunskapsområden som undersöktes: läsförståelse, räkneförmåga och problemlösning i datormiljö. var dessutom det land i studien som presterade bäst i delen problemlösning i datormiljö. hör dock till de länder där skillnaden är störst mellan låg- och högpresterande, inom alla de tre kunskapsområdena. Nästan en av sju vuxna svenskar hade låga kunskaper i läsförståelse och räkneförmåga (nivå 1 eller lägre), och mer än var fjärde person låg under kunskapsnivå 1 i problemlösningsförmåga (den lägsta nivån). [9] Resultaten i PIAAC är starkt kopplade till ålder i alla länder. I presterade personer i genomsnitt bäst, medan den yngsta åldersgruppen 16–och den äldsta åldersgruppen 60–hade den lägsta genomsnittliga poängen inom läs- och räknefärdigheter. Detta mönster återfinns i en majoritet av de deltagande länderna. är det land där den genomsnittliga prestationen skiljer sig mest mellan den yngsta och den näst yngsta gruppen. Indikatorerna Resultaten i PISA-undersökningen samt Resultaten i TIMSS och PIRLS återger resultat i förhållande till andra länder i internationella kunskapsmätningar för barn och ungdomar. När det gäller PISA-undersökningen, som mäter prestationer bland 15-åringar inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse, är det land som haft den största negativa resultatutvecklingen av samtliga länder som deltar i undersökningen. I den första studien som genomfördes presterade svenska elever signifikant över OECD-genomsnittet i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. Vid den senaste mätningen 2012 presterade i stället svenska elever signifikant sämre än OECD-genomsnittet i samtliga av de tre kunskapsområdena. I matematik är försämringen relativt jämnt fördelad mellan låg- och högpresterande elever, medan det framför allt är gruppen lågpresterande elever som försämrat sina resultat i läsförståelse. I matematik och naturvetenskap finns det inga signifikanta resultatskillnader mellan pojkar och flickor. I läsförståelse presterar däremot flickor signifikant bättre än pojkar. Resultatutvecklingen har varit negativ bland både pojkar och flickor, men pojkarna har försämrat sina resultat något mer än flickorna. De likvärdighetsindikatorer som baseras på matematikresultaten i visar att likvärdigheten i svenska skolan inte har försämrats –2012. Även i Trends in International Mathematics and Science Study (Timss), som mäter prestationer i matematik och naturvetenskap bland elever i årskurs 4 och 8, och i Progress in International Reading Literacy Study (Pirls), som mäter läsförståelse bland elever i årskurs 4, har de svenska elevernas resultat försämrats, om än inte lika kraftigt som i . I Timss årskurs 4 var resultaten i matematik oförändrade 2011 jämfört med . I naturvetenskap årskurs 4 visade resultaten från TIMSS tvärtemot övriga resultat en svag förbättring av resultaten mellan dessa båda år. Övergången mellan olika utbildningsnivåer Indikatorn Övergången mellan olika utbildningsnivåer beskriver i vilken mån varje nivå i utbildningssystemet förbereder eleverna på ett bra sätt för nästa nivå. Av de elever som slutade 2014 uppnådde inte behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det är en ökning jämfört med . Andelen elever som gick vidare till högskolan efter avslutad gymnasieskola uppgick till 2012 – för kvinnor och för män. efter avslutad gymnasieskola hade gått vidare till högskolan. Andelen bland kvinnor var och bland män . Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar samt forskningssamarbeten Inom forskningsområdet redovisar regeringen den övergripande indikatorn Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar samt forskningssamarbeten, som avser att beskriva den svenska forskningens kvalitet samt bidrag till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Totalt 25 000 artiklar publicerades med svenska författare. Det är en ökning eller en genomsnittlig ökning . har det största forskningsfältet varit medicin med av de publicerade artiklarna. Den fältnormaliserade medelciteringen[10] för i vetenskapliga tidskrifter inkluderade i databaser hamnar på över världsgenomsnittet, vilket är något svagare än jämförbara länder som , och , men högre än och . Ett annat sätt att mäta kvalitet är att studera andelen artiklar som är bland de mest citerade artiklarna i världen. För svenskt vidkommande ligger detta på . Det är högre än och men lägre än jämförbara länder som , och . När det gäller forskningssamarbetet med andra länder och företag var 2013 mer än hälften av de publicerade artiklarna resultatet av ett internationellt forskningssamarbete, vilket var högt i ett internationellt perspektiv såväl i som i världen i stort. Ytterligare ett sätt att följa upp det forskningspolitiska målet är att mäta graden av samverkan med det omgivande samhället. I hade av företagen med minst tio anställda innovationsrelaterade samarbeten med universitet och högskolor –2012 (samarbeten med institut var ). Denna andel var mindre än i andra jämförbara länder som , i paritet med , men större än i länder som , och . Jämfört med andra länder hamnade på en fjärdeplats när det gäller samverkan med universitet och högskolor respektive en femteplats när det gäller samverkan med institut. Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål kom EU-ländernas utbildningsministrar överens om ett ramverk med strategiska mål för att förbättra utbildningsresultaten inom EU (Utbildning 2020). Inom detta samarbete har ministrarna enats om sju riktmärken som regeringen följer upp med indikatorn Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål. [11] Riktmärkena avser EU som helhet och inte enskilda medlemsländer. En del länder förutsätts kunna bidra till utvecklingen i genom att överträffa riktmärket. Regeringen anger i resultatredovisningen att en uppföljning av dessa riktmärken belyser hur står sig som kunskapsnation. Det första riktmärket innebär att andelen unga kvinnor och män i åldern 18–som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara i EU. [12] I den senaste statistiken från (2014) låg precis under den nya nationella målnivån på och uppfyllde därmed EU:s riktmärke. Andelen svenska 18–24-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte heller befann sig i utbildning, har fortsatt minska i och uppgick till totalt . Bland männen var andelen och bland kvinnorna . För EU som helhet uppgick detta mått till 2014. Det andra riktmärket anger att andelen personer i åldern 30–med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till . I begreppet eftergymnasial utbildning ingår utbildning vid högskola och universitet, kvalificerad yrkesutbildning och utbildning inom . Andelen 30–34-åringar som har eftergymnasial utbildning har fortsatt att öka i och uppgick . uppfyllde därmed EU-riktmärket. Bland män var andelen och bland kvinnor . Även genomsnittet inom EU har förbättrats något och uppgick , bland män och bland kvinnor. Måluppfyllelsen för det tredje riktmärket – att högst av ungdomarna ska prestera på låg nivå i läsning, matematik respektive naturvetenskap – mäts med hjälp av den internationella kunskapsmätningen . Den senaste mätningen genomfördes . Andelen lågpresterande svenska 15-åringar i läsförmåga uppgick i denna mätning till (31,bland pojkar och bland flickor), i matematik till (28,bland pojkar och bland flickor) och i naturvetenskap till (24,bland pojkar och bland flickor). Samtliga resultat är en försämring jämfört med tidigare mätningar och uppfyller därmed inte EU-riktmärket. För de tre kunskapsområdena är andelen lågpresenterande elever i högre än den genomsnittliga andelen i EU som helhet. Det fjärde riktmärket anger att andelen barn i åldern fram till åldern för obligatorisk skolstart som går i förskola ska uppgå till . Andelen barn i förskoleåldern som går i förskola har ökat successivt i och uppgick – av pojkarna och av flickorna. uppfyller därmed EU:s riktmärke om . EU-ländernas genomsnitt har också ökat successivt och uppgick till 2012. Det femte riktmärket innebär att andelen vuxna som deltagit i någon form av utbildning, såväl formell som informell utbildning, ska uppgå till . uppgick andelen vuxna i som deltog i olika former av utbildning till , av männen och av kvinnorna. tillhör, tillsammans med övriga nordiska länder och , de länder i som har störst andel vuxenutbildning i olika former och uppfyller därmed EU:s riktmärke. Inom EU som helhet ökade den genomsnittliga andelen vuxna i utbildning något och uppgick till . Det sjätte riktmärket innebär att sysselsättningsgraden bland personer i åldern 20–efter att de avlagt examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå ska uppgå till . uppgick sysselsättningsgraden efter avslutad gymnasial eller eftergymnasial utbildning bland svenska 20–34-åringar till – för män och för kvinnor. uppfyller därmed EU-riktmärket om . Inom EU som helhet var motsvarande genomsnittliga sysselsättningsgrad . Regeringens analys och slutsatser I resultatanalysen av den övergripande måluppfyllelsen om hur placerar sig i förhållande till omvärlden framhåller regeringen att indikatorerna ger en splittrad bild över hur står sig som kunskaps- och forskningsnation. Regeringen pekar på att har uppnått goda resultat när man ser till befolkningens utbildningsnivå, och presterar bra i mätningar av den vuxna befolkningens kunskaps- och kompetensnivå. Många deltar i någon form av utbildning även i vuxen ålder. Andelen unga kvinnor och män som har mindre än gymnasieutbildning och därefter inte deltar i någon form av utbildning är i en internationell jämförelse låg. På motsvarande sätt är sysselsättningsgraden efter avslutad utbildning hög. står sig också väl i mätningar av omfattningen och kvaliteten på den forskning som bedrivs. konstaterar regeringen att uppnår klart sämre resultat vid internationella mätningar av kompetens- och kunskapsnivå bland befolkningen i grundskoleåldern. Det gäller både pojkar och flickor, även om flickor presterar bättre än pojkar i läsförståelse. Regeringen framhåller att den ålderskohort som var och deltog i PISA-undersökningen 2000, när presterade på topp, var när PIAAC-undersökningen genomfördes. Denna åldersgrupp presterar fortsatt mycket bra resultat i PIAAC medan efterföljande kohorter tenderar att prestera sämre, vilket stämmer överens med resultatutvecklingen i . Regeringen kan dock inte uttyda om de sämre prestationerna beror på att de yngre årgångarna har en relativt sett lägre nivå på sina färdigheter jämfört med vad de äldre hade vid motsvarande ålder eller om resultatutvecklingen beror på en ålderseffekt, dvs. att individerna förbättrar sina kunskaper . Sammantaget uttrycker regeringen i analysen en oro över den negativa resultatutvecklingen och menar att den kan, om den fortgår, innebära att position som framstående kunskaps- och forskningsnation hotas. Lärares och förskollärares utbildning och behörighet I det följande återges de indikatorer som regeringen redovisar när det gäller lärares och förskollärares utbildning och behörighet. Utöver dessa indikatorer sammanfattas även delar av de resultat regeringen redovisar när det gäller efterfrågan på och tillgången till lärare och förskollärare samt lärar- och förskollärarutbildningar. Regeringen redovisar i avsnitt 2 av budgetpropositionen även övriga statliga insatser för läraryrket. Regeringen framhåller inledningsvis att indikatorerna på lärares och förskollärares utbildning och behörighet redovisas samlat i ett avsnitt för att få en bättre bild av bl.a. skolpersonalens utbildningsnivå och behörighet. Regeringen konstaterar inledningsvis även att eftersom bestämmelserna om vilka som är behöriga att undervisa i skolväsendet förändrats är det ännu inte möjligt att ha en indikator som är jämförbar . Eftersom nya statistikuppgifter ännu inte finns tillgängliga redovisar regeringen lärares och förskollärares behörighet enligt tidigare modell, dvs. andelen lärare, förskollärare och annan personal med en pedagogisk högskoleutbildning. Andel av personalen i förskola och fritidshem med en pedagogisk högskoleutbildning Indikatorn Andel av personalen i förskola och fritidshem med pedagogisk högskoleutbildning redovisar andelen av personalen (omräknat i heltidstjänster) i förskola och fritidshem med en pedagogisk högskoleutbildning. hade av personalen i förskola en pedagogisk högskoleutbildning, medan andelen för fritidshem var . [13] I både förskolan och i fritidshemmen är andelen personal med en pedagogisk högskoleutbildning betydligt lägre bland män än bland kvinnor. Andelen har även minskat mer bland männen än bland kvinnorna. Andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass med en pedagogisk högskoleexamen Indikatorn Andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass med pedagogisk högskoleexamen visar att andelen lärare (omräknat till heltidstjänster) med en pedagogisk högskoleexamen i obligatoriska skolformer samt förskoleklass har ökat jämfört med . Andelen lärare i (inklusive sameskolan) /15 med en pedagogisk högskoleexamen var , i grundsärskolan , i specialskolan och i förskoleklass . [14] Utvecklingen har dock sett olika ut i de olika skolformerna. Störst har ökningen av andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen varit i och specialskolan med en ökning på . I grundsärskolan respektive förskoleklassen är ökningen . Genomgående har kvinnorna en pedagogisk högskoleexamen i högre utsträckning än männen. I var det av kvinnorna och av männen (omräknat till heltidstjänster), i grundsärskolan respektive och i specialskolan respektive som hade en pedagogisk högskoleexamen. Motsvarande uppgifter saknas för lärare i förskoleklassen. Andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan med en pedagogisk högskoleexamen När det gäller gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan visar indikatorn Andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan med pedagogisk högskoleexamen att bland de tjänstgörande lärarna i gymnasieskolan (omräknat till heltidstjänster) har andelen med en pedagogisk högskoleexamen ökat kontinuerligt den senaste femårsperioden, från //15. Kvinnliga lärare i gymnasieskolan hade i högre utsträckning en pedagogisk högskoleexamen (85,) än manliga lärare (72,). Andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen skiljer sig mellan olika ämnesgrupper. till de ämnen som enligt bilaga 4 till högskoleförordningen (1993:100) kan ingå i en ämneslärarexamen, t.ex. svenska, engelska och matematik, hade av de tjänstgörande lärarna /15 en pedagogisk högskoleexamen medan motsvarande andel för lärarna i yrkesämnen (t.ex. turism, skogsmaskiner respektive administration) var och för lärarna i vissa ämnen (t.ex. digitalt skapande, arkitektur och fotografisk bild) . Inom gymnasiesärskolan var andelen tjänstgörande lärare med en pedagogisk högskoleexamen (omräknat till heltidstjänster) 2014/15, vilket är i nivå med föregående läsår. Andel av lärarna i komvux, särvux och sfi med en pedagogisk högskoleexamen Av indikatorn Andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har pedagogisk högskoleexamen framgår det att av de tjänstgörande lärarna i komvux (omräknat till heltidstjänster) hade en pedagogisk högskoleexamen. Detta är en minskning jämfört med . Av lärarna (omräknat till heltidstjänster) i särskild utbildning för vuxna (särvux) hade en pedagogisk högskoleexamen, vilket är en minskning jämfört med men en ökning jämfört med . Andelen lärare i utbildning i svenska för invandrare (sfi) (omräknat till heltidstjänster) med en pedagogisk högskoleexamen var , dvs. en ökning jämfört med . Liksom var andelen kvinnliga lärare i sfi med en pedagogisk högskoleexamen större än motsvarande andel manliga lärare : . Efterfrågan på och tillgången till lärare och förskollärare Regeringen presenterar i resultatredovisningen inga särskilda indikatorer för efterfrågan på och tillgången till lärare och förskollärare, men redogör för andra kvantitativa bedömningsgrunder som sammanfattas nedan. Enligt SCB (Trender och Prognoser 2014) beräknas efterfrågan på personer med en pedagogisk examen eller utbildning att öka med närmare 71 000 personer . beräknas tillgången, med en årlig examination på ca 8 400 personer, minska med drygt 9 000 personer. Det innebär att det 2035 beräknas finnas ett uppskattat totalt underskott på arbetsmarknaden på omkring 80 000 lärare och förskollärare. Enligt Arbetskraftsbarometern är ämnesinriktningen avgörande för hur arbetsgivarna upplever tillgången till olika lärarkategorier. Det är t.ex. brist på nyutexaminerade grundskollärare inom matematik och naturorienterande ämnen. Vad gäller gymnasielärare uppges bl.a. en brist på nyutexaminerade inom matematik och naturvetenskap men god tillgång till nyutexaminerade inom historia och samhällsvetenskapliga ämnen. När det gäller lärar- och förskollärarutbildningarna presenterar regeringen inga resultatindikatorer för att bedöma läget. Regeringen presenterar däremot andra kvantitativa bedömningsgrunder som sammanfattas nedan. I fråga om antalet sökande till lärar- och förskollärarutbildningarna fanns det ca 16 500 behöriga förstahandssökande. Antalet behöriga förstahandssökande har ökat till samtliga nya lärar- och förskollärarutbildningar sedan de infördes . [15] Av de behöriga förstahandssökandena var kvinnor och män. /14 fanns drygt 11 000 nybörjare på någon av de lärar- eller förskollärarutbildningar som infördes . Av nybörjarna på de nya lärar- och förskollärarutbildningarna var kvinnor och män. Totalt sett fanns det ca 29 000 helårsstudenter registrerade vid någon lärar- eller förskollärarutbildning /14, vilket är samma antal som /13. Av studenterna var kvinnor och män. Av de fyra nya lärar- och förskollärarutbildningarna utgjorde studenterna inom förskollärarutbildningen med den största gruppen och studenter inom yrkeslärarutbildningen med den minsta. Prestationsgraden, dvs. hur många högskolepoäng studenter tar utifrån hur många poäng de varit registrerade för, inom den tidigare lärarutbildningen var läsåren 2010/11–2012/13. Kvinnors prestationsgrad är högre än männens, jämfört . Det kan jämföras med att prestationsgraden i genomsnitt för samtliga program som leder till en yrkesexamen var /13. Var fjärde yrkesexamen som avlades /14 var en lärarexamen och totalt utfärdades 9 070 lärarexamina (inräknat de nya lärarexamina som infördes ). Det var drygt 700 fler än /13 men ca 3 400 färre än /11. Beslutet att införa legitimation för lärare och förskollärare, tillsammans med vissa regler kring ansökan om legitimation, förklarar den stora skillnaden jämfört med /11. Många redan yrkesverksamma lärare ansökte till följd av detta om examen under /11. Andelen examina utfärdade till kvinnor har varit och till män . Regeringens analys och slutsatser I resultatanalysen över lärares utbildning och behörighet lyfter regeringen fram att läget beträffande personalens behörighet och läraryrkes attraktionskraft är fortsatt oroväckande. Regeringen konstaterar att det finns en stor rekryteringsutmaning för svensk skola som efterfrågan på behöriga lärare beräknas öka, men pekar även på att en positiv utveckling bl.a. är det ökade intresset för lärar- och förskollärarutbildningarna . I analysen redovisas, förutom ovanstående indikatorer och resultat, bl.a. resultat från rapporter från och utvärdering (IFAU). Regeringen belyser att handläggningstiderna för lärarlegitimationer hos är alldeles för långa, vilket regeringen anser är allvarligt eftersom behovet av legitimerade lärare är stort. bedömning är att man först kommer ned till fyra månaders handläggningstid från det att ansökan är fullständig. Legitimationsreformen har också inneburit genomförandeproblem. IFAU har tagit fram en rapport (2015:3) som visar att många gymnasieskolor behöver vidta organisatoriska åtgärder som en följd av de krav som legitimationsreformen medför. Den vanligaste åtgärden enligt IFAU handlar om kompetensutvecklande insatser för att lärare ska uppnå ämnesbehörighet. En annan viktig åtgärd är att låta legitimerade lärare sätta betyg för klasser och undervisningsgrupper där legitimerade lärare saknas. Enligt statistik om pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning för /15 var, omräknat till heltidstjänster, av lärarna och förskollärarna som tjänstgör i förskoleklassen behöriga. Motsvarande andelar för och gymnasieskolan var . Även inom den kommunala vuxenutbildningen var andelen behöriga lärare . Trots att andelen behöriga lärare ökat jämfört med föregående år kan behörighetsläget enligt regeringen fortfarande betecknas som mycket oroande. I märks detta särskilt i ämnena svenska som andraspråk, teknik, slöjd, hem- och konsumentkunskap och spanska. I gymnasieskolan är behörighetsläget oroväckande i ämnena svenska som andraspråk, teknik, naturkunskap, musik, spanska och filosofi. När det gäller lärarna i gymnasieskolans yrkesämnen konstaterar regeringen att läget är mycket oroande när det gäller både behörighet och rekrytering av nya lärare som undervisar i yrkesämnen. I per program (Rapport nr 414, 2014) framgår att yrkeslärarna är äldre än andra kategorier av lärare, vilket betyder att gruppen står inför stora pensionsavgångar tidigare än andra grupper. beräknar i sin prognos över behovet av olika lärarkategorier att examinationsbehovet av yrkeslärare kommer att bli mycket stort . Yrkeslärarna är en av de lärargrupper som i lägst utsträckning finns kvar i yrket från till nästa. Regeringen framhåller vidare att lärar- och förskollärarutbildningarna har en avgörande roll för att långsiktigt förse skolväsendet med utbildad och behörig personal. Intresset för att söka sig till lärar- eller förskollärarutbildning har visserligen ökat generellt sett , men intresset varierar stort mellan olika utbildningar och ämnen. Regeringen konstaterar vidare att antalet som söker till och genomgår en lärar- eller förskollärarutbildning fortfarande sammantaget är för lågt för att kunna svara mot skolans framtida behov, om inte en kraftig ökning sker . Regeringen pekar i analysen även på att mer behöver göras för att få fler lärare att stanna kvar i yrket och att lärare under sitt yrkesliv behöver få tillgång till systematisk och långsiktig kompetensutveckling. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att läget beträffande lärarbehörighet och läraryrkets attraktionskraft är bekymmersamt och att det behövs stora insatser för att vända utvecklingen. Fördjupningsstudie om specialdestinerade statsbidrag till skolan Inom ramen för utbildningsutskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 har de specialdestinerade statsbidragen till skolan följts upp särskilt mot bakgrund av att denna typ av satsningar på skolområdet har ökat i antal och omfattning . bör kunna följa upp dessa satsningar när det gäller medelsanvändningen och måluppfyllelsen. uppföljnings- och utvärderingsgrupp har därför gett utskottets kansli i uppdrag att kartlägga de riktade bidragen till skolan för att kunna identifiera större satsningar att följa mer aktivt . Kartläggningen har genomförts av , föredragande vid kansliet. Ett anslag kan finansiera ett eller flera statsbidrag. Det ekonomiska utfallet för ett anslag påverkas alltså av hur enskilda statsbidrag som finansieras från anslaget nyttjas. Kartläggningen har därför avsett såväl hela anslag som enskilda statsbidrag som finansieras från anslagen. Utgångspunkten har varit de anslag och statsbidrag som föreslås i budgetpropositionen . I avsnitt 1 identifieras de anslag inom utgiftsområde 16 som finansierar statsbidrag till barn- och ungdomsutbildning. I avsnitt 2 kartläggs statsbidragen per anslag.