bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — När jag granskar det här avtalet närmare konstaterar jag att det slutade i princip med att ett stort antal länder ska fortsätta att öka sina utsläpp, såsom , , , , , , , , , , , . Det är länder bland de topp 20 som har lovat att de ska fortsätta att öka utsläppen till 2030. Man kan titta på till exempel . Där har man lovat att man minska utsläppen till 2030. Men vad betyder det egentligen, eftersom utsläppen minskade kraftigt i ? Betyder det att man kan fortsätta att öka utsläppen jämfört med dagens nivå? Så jag undrar: Var det här verkligen en framgång när flertalet av de stora utsläppsländerna kommer att fortsätta att öka utsläppen till 2030? Många jämförelser görs ju med andra kraftfullare avtal i sin legala form, till exempel . Jag noterar att åtagande i var ännu mindre ambitiöst. Det var flera länder som hade extremt ogenerösa krav i . Det var ändå ett avtal som och EU-länderna tyckte var väldigt viktigt och som man gärna hade velat se en global anknytning till, men det misslyckades man med. Efter det har man sökt andra former därför att verkligheten förändras. Många fler länder har anammat en utvecklingskurva som tyvärr har inneburit väldigt stora utsläpp, en utvecklingskurva som inte minst vårt land och många andra europeiska länder har följt . Enda vägen framåt är att få till ett globalt samarbete. Då får man nog börja med att respektera att länder har lite olika utgångspunkter. Det gäller inte minst den diskussion som jag har haft med den indiske miljöministern. Han bor i ett land där nästan en femtedel av befolkningen inte har tillgång till el. Det betyder enormt mycket i vardagen för fattiga hushåll, barn som behöver utbildning, för familjer som ska laga mat om man inte har tillgång till elektricitet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Ska vi få till ett globalt samarbete kanske det är svårt att säga till att upphöra med alla sina utsläpp , men att man ska glömma bort att europeiska länder har släppt ut koldioxid under . För att vi ska få ett internationellt samarbete ska vi skapa tydliga avtal som också respekterar de olika förutsättningar som olika länder har. Jag vill opponera mig mot en sak som du sa i ett tidigare anförande. Du sa att avtalet inte är bindande. Läs artikel 4.2 och förklara för mig vad som inte är bindande i den! Svensk klimatpolitik bygger på illusionen att vi ska gå före och på så vis få andra länder att följa efter. Men bevisligen fungerar det inte. De andra länderna tänker ju fortsätta att öka utsläppen under en lång rad år framöver. Genom koldioxidläckage kan vår politik faktiskt bidra till att öka utsläppen i andra länder. har kommit fram till att höjda energipriser i leder till minskad export . har i sin rapport klimat för pengarna framhållit att varken regering eller myndigheter har samlat analyserat risken för koldioxidläckage i . I rapporten och ledarskap, som togs fram inom ramen för expertgruppen för miljöstudier, konstaterade man att höga koldioxidskatter leder fram till just koldioxidläckage. Ska man minska utsläppen, då måste fokus ligga på forskning och utveckling och inte på skattechocker. Är ministern och regeringen beredda att ompröva sin politik på det här området, sluta upp med skattechockerna och satsa mer på teknisk utveckling? Jag skulle vilja ha en förklaring till hur forskning om en annan teknik än den som vi redan har minskar utsläppen. Tror man inte att solenergi, vindkraft och biobränsle - jag hörde ett intressant meningsutbyte här med - är en del för att minska fossila utsläpp? Vi har redan dessa tekniker. Där krävs det inte forskning och utveckling, utan där krävs det marknad och implementering. Vi ska ju sprida de väldigt lyckosamma reformer som har skett, bland annat i , genom att till exempel övergå från kraftvärmeverk till bioeldade kraftverk. Varför vill man inte sprida sådana tekniker? Jag förstår inte logiken i resonemang. På en rak fråga tidigare här sa man: Jo, vi tror att det finns mänsklig påverkan på klimatet. Däremot var man osäker på hur stor den är. Är ni oroliga för att mänsklighetens påverkan på klimatet - enligt väldigt mycket enig forskning - kan skapa enorma problem för oss och för framtida generationer? På vilket sätt menar att man ska ta sig an det här problemet? Man kan ju dela upp alla jordens länder i 10-miljonerskommuner och säga att var och en är så liten att man inte kan påverka någonting. Jag förstår inte logiken i resonemang. På vilket sätt minskar utsläppen genom att ytterligare forskare ska fundera på andra lösningar än de som vi redan har ? Jag är inte emot forskning och utveckling. Vi investerar mycket i det. Men hur skulle det vara lösningen och för vilken tidsperiod då, menar ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Jag tackar personligen för insatserna i . Jag hade också förmånen att ingå i den svenska delegationen och kunde med egna ögon konstatera att såväl ministern som hela den svenska delegationen jobbade mycket hårt under mötet. Precis som ministern sa har det här arbetet pågått och under många regeringar, och det är det som till slut har lett fram till det goda resultatet. Även om avtalet har sina brister och kan anses misslyckat i vissa delar är det i grunden fantastiskt att 195 länder har lyckats komma överens. Avtalet lägger en bra grund för det fortsatta arbetet och slår fast att alla länder ska bidra. Vi har påbörjat arbetet med att luckra upp den brandvägg som funnits mellan rika länder och utvecklingsländer. Det skapar förutsättningar för att få på plats ett betydligt mer kraftfullt klimatarbete globalt. Vi dyker tillbaka in i det svenska. Det är beklagligt att regeringen genom att halvera supermiljöbilspremien för laddhybrider väljer att göra det dyrare att vara en grön bilist. Det är bara kvar tills man ska införa det så kallade bonus-malus-systemet, som i princip alla vi i står bakom. Det är väldigt olyckligt att vi återigen skapar den här stora ryckigheten på marknaden och att vi riskerar att bromsa den försäljning som äntligen har tagit fart. Att ska vara ett föregångsland är en uppfattning som vi moderater delar. Men det förutsätter att vi sänker våra utsläpp i kombination med en stark ekonomisk tillväxt. Vi tror att det bara är då som det finns några länder som vill följa efter oss. Delar klimat- och miljöministern uppfattningen att förutsättningen för att ska kunna vara ett föregångsland är att utsläppen sjunker som vi har en stark ekonomisk tillväxt? Att vi differentierar supermiljöbilspremien mellan laddhybrider och rena elbilar har två anledningar. Den ena är att det under det år som gått har varit uppenbart att supermiljöbilspremien varit väldigt populär. Den har ökat statens kostnader. Det blev också väldigt mycket osäkerhet. Man talade på marknaden om att premien var slut och så vidare, eftersom den summa som hade klubbats visat sig vara otillräcklig. Det var en summa som alliansföreträdarna hade föreslagit. Men i och med tilläggsbudgeten säkrar vi systemet året ut. måste vi göra någonting med strukturen för att inte riskera att de rena elbilarna får stå tillbaka och alltså inte får tillgång till premien. Det är en betydligt högre kostnad för rena elbilar än för laddhybrider. Då är det motiverat att man differentierar supermiljöbilspremien, som vi ser det. Jag vet inte på vilket sätt tycker att det är bättre att bara skjuta till medel till laddhybrider. Det är trots allt så att rena elbilar ger en miljöeffekt som är minst lika bra eller bättre. Vi har kvar supermiljöbilspremien för laddhybrider. Jag tycker att det är en bra lösning. Men den kostnadsökning som finns för rena elbilar motiverar att de också har en högre premie. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Jag har en synpunkt med tanke på all kritik som riktas mot det stora klimatklivet med lokala investeringar. Genom att ge medfinansiering kan vi skala upp och se till att genomföra projekt som annars inte hade kommit till eller som blir större än vad de annars hade varit. Det är ett resonemang som ni uppenbarligen inte delar. Men när det gäller bilar anser ni att en premie har jättestor betydelse. Jag förstår inte riktigt skillnaden. Har man medfinansiering till en privatperson ger det fler bilar. Har man medfinansiering till företag ger det större projekt. Ministerns avslutande kritik kan jag delvis förstå. Det är klart att vi måste säkerställa att även de här stöden är effektiva och gör nytta. Men vi kan konstatera att kostnaden för att köpa en laddhybrid eller en elbil är kraftigt mycket högre än kostnaden för att köpa en vanlig, konventionell bil. Det är det som motiverar det stödet. I detta sammanhang är det viktigt att nämna att vi har världens högsta koldioxidskatt och att det framför allt är bilister och privatpersoner som bär den bördan. För att ta ytterligare steg och påskynda omställningen av fordonsflottan tycker vi moderater att man inte bara kan använda sig av piskor. Man måste nog också använda sig lite grann av morötter. Det är bakgrunden till att den här premien införts. Genom bonus-malus-systemet får vi nu förhoppningsvis ett system som verkligen är långsiktigt och som också innebär att man mer successivt kan skruva upp incitamentet och rikta in premien mot de allra bästa bilarna. Jag håller med om att vi ska ha miljödifferentierade . Det olyckliga med regeringens politik är att man differentierar genom att kraftigt försämra villkoren för laddhybriderna. Man hade kunnat välja att höja anslaget och i så fall också höja anslaget till de rena elbilarna. Men regeringen väljer tyvärr den andra modellen. Vad gäller de svenska klimatutsläppen är transportsektorn en gigantisk utmaning. Det är därför vi moderater har flera förslag för den sektorn i vår budget. En annan stor utmaning är vår industris utsläpp. Ungefär en fjärdedel av de svenska utsläppen kommer från industrin, nästan uteslutande från processindustrin, där det är svårt att helt eliminera den typen av utsläpp. Till exempel är stålindustrin med den teknik vi känner till beroende av kol för förädling av järnmalm till stål. Därför har vi moderater lagt fram förslag om att inrätta en strategi för CCS, carbon capture and storage. Vi tror att det är ett nödvändigt verktyg för att skapa en klimatneutral industri. Stöder regeringen det initiativet? Jag börjar med att svara på den avslutande frågan. Vi stöder fortsatt forskning när det gäller CCS. Jag tror att det är nödvändigt. Det ser vi också när vi tittar på åtgärder som syftar till att ta hand om koldioxidutsläpp. Vi har i stora möjligheter att få negativa utsläpp till exempel från våra bioeldade kraftvärmeverk. I andra delar av världen har man andra typer av kolsänkor genom att till exempel få in mer kol i jordarna och så vidare. Forskning och utveckling på det området tror jag fortsatt behövs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård säger att det är självklart att man vill jobba med morötter, men då enbart till bilköpare. Jag tycker att det är självklart att vi som stat jobbar med morötter brett i hela det svenska samhället gentemot kommuner, företag och andra som har konkreta projekt och konkret klimatminskningsarbete. Kan det skalas upp? Kan det snabbas på? Då gör vi precis det som nu har instruerat världens länder att göra: Kavla upp ärmarna! Snabba på ert arbete! Utgå gärna från de goda exempel som fungerar , men se till att skala upp dem snabbt! Det är detta som jag tror att Klimatklivet har potential att göra. Det är en morot; jag håller med dig. Men jag tror att det är en effektiv morot. Det var detta vägval regeringen gjorde, och vi tror att den satsningen var rätt vägval. vet jag att inte har mer talartid, men jag noterar att i sitt budgetförslag skär ned på miljö- och klimatområdet med över en fjärdedel. Jag beklagar det, särskilt eftersom det är ett område som är viktigt för att vi ska klara välfärden . Jag tror på välfärd och miljönytta. Jag tror att de hänger ihop. Vi kan inte få någon välfärd utan en bra miljö. Vi kan inte heller få en bra miljö utan att vi bygger ett välfärdssamhälle. Det tycker jag att mycket tyder på. Sist men inte minst beklagar jag särskilt att alla vill dra ned på klimatanpassningen. Även drabbas av klimatförändringar. Vi behöver stärka vårt klimatanpassningsarbete. Jag vill tacka ministern för att hon är på plats här och debatterar denna fråga med oss. Men jag vill också såklart tacka för den del som ministern haft i det avtal som finns. Dessutom vill jag ge ministern en eloge för att hon nämner de företrädare som varit med och sett till att vi landat där vi landat. Som många har sagt är avtalet förvisso en väldigt bra grund, men det är inte tillräckligt. kommer det att krävas ett stort arbete på många områden för att kunna komma framåt, inte bara i utan även i vidare internationella förhandlingar. En stor satsning från i samband med COP 21 var Fossilfritt . För min del är det lite osäkert vad satsningen inneburit. Man fick skriva under en deklaration, men det fanns inte några frågor om vilka utsläppsambitioner man hade och hur man tänkte arbeta framåt. Det skulle vara intressant att höra hur regeringen tänker följa upp Fossilfritt med kopplingar till näringslivet och de organisationer som finns. Regeringen har lyft fram näringslivet på COP 21 och i det internationella klimatarbetet. Men tyvärr har regeringen valt att höja skatterna på företagande ganska kraftigt. av de skatter som har inrättats är miljöskatter, och av skattehöjningarna gäller jobb och näringsliv, som regeringen och har lyft fram som så otroligt viktiga i omställningen till ett fossiloberoende . Jag vill gärna veta hur regeringen och ser på grön skatteväxling och varför man har övergivit den tanken. Jag tackar för ledamotens engagemang under mötet. Det är också tidigare ledamöter som har deltagit i delegationen. Vi hade bra samtal under mötet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Fossilfritt är ett sätt att inspirera. Det handlar om att regeringen ska bli inspirerad av det som händer. Vi ser att vi har kommuner som sätter tydliga klimatmål. Vi ser arbetet med Fossilfritt 2030 runt om i landet. Vi ser företag som verkligen arbetar med benchmarking i sin produktion och i sina affärsmodeller som är världsledande. Detta har byggts upp utifrån att det fanns ett intresse bland företag och kommuner. Jag har i första ledet sett det som en viktig del för att få fler att ställa krav i . Men det handlar också om att vi kan få fler svenska företag och kommuner att synas internationellt. Jag tror att det bara var tre fyra organisationer som hade anmält sig till databasen inför . är det över 30 som har gjort det. Det är ett led i att få dem att synas mer i det internationella arbetet. Det är ett sätt för att flytta fram positionerna och pusha på och driva fram andra. Jag återkommer gärna med fler tankar. Vi har inte beslutat hur vi ska gå vidare. Men att fortsätta i någon form tror jag är vitalt. Samarbetet är ömsesidigt. Jag tror att vi kan inspirera mer. Jag tar gärna in de synpunkter som finns från utskottets ledamöter om det. När det gäller grön skatteväxling blir det lätt en debatt om skattetryck. Det är skattetryck som har varit den polariserande frågan mellan den förra regeringen och den nuvarande regeringen. Den förra regeringen skar ned, precis som sas, med över 100 miljarder. Den här regeringen höjer med 30 miljarder. Det handlar om vilket skattetryck man ser är nödvändigt för att få nödvändiga intäkter eller vilket man tycker är förödande och gör att alla företag går under. När det gäller grön skatteväxling är det viktiga att se: Hur kan vi utveckla moderna miljöskatter som kan vara både stabila och styrande på rätt sätt? Här uppskattar jag att flera av oppositionspartierna har motionerat om detta vid behandlingen av budgeten. Det ska bli spännande att följa arbetet med Fossilfritt . Jag håller absolut med om att det blir en viktig utmaning för framöver att se hur vi bättre kan styra miljöskatter så att vi får den utveckling vi vill ha. Jag nämnde tidigare att industrin satsar 12,5 miljarder på miljöinvesteringar. Blir det då skattehöjningar på jobb och företagande kommer de pengarna att gå in till staten i stället för att företagen kan göra egna satsningar. Som vi har sagt är det inte ett nollsummespel. Ju fler vi får i jobb och ju fler som kan anställas, desto mer pengar kommer in som sedan i sin tur kan användas för olika klimatåtgärder eller miljöåtgärder. Vi har nämnt Klimatklivet . Jag är lite nyfiken på det. Det har delats ut lite grann pengar, närmare exakt 172 miljoner. Jag har absolut ingenting emot att man ger incitament och stöd till dem som vill göra satsningar. Men vi har sett hur det har gått för dem som har fått pengar. Till exempel fick Swedish Biogas pengar. Det var bra. Men det har å andra sidan fått vänta för att få ett miljötillstånd. Det har i sin tur förändrat produktivitetsförutsättningarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Det finns mycket man behöver arbeta med när det gäller regelförenklingar, snabbare tillståndsprocesser, att stärka kommunernas självbestämmande, möjligheten med trängselskatter, att styra över miljöparkeringar och gratis miljöbilsparkering. Det är mycket sådant man i stället kan göra. Jag kommer åter till Klimatklivet. Det har delats ut 172 miljoner. Som det ser ut nu går de mesta pengarna till storstadsområden. Jag skulle vilja veta hur regeringen arbetar och har för tankar kring hur man skulle kunna få ut det i hela landet och även i de områden där inte marknaden styr. Tack för frågan om hur Klimatklivet kan utvecklas för att bättre styra mot hela landet. Jag konstaterar att är ett av de partier som fullständigt yrkar avslag på hela initiativet. Det vill inte att en enda krona ska gå ut någonstans i landet som medfinansiering från staten för att kroka arm med kommuner och företag som gör bland annat laddinfrastruktur. Det är företag som bygger det. Det är inte några andra. Det är helt riktigt att man har delat ut pengar . Vi ville starta satsningen . Det har beviljats stöd till investeringar som enligt beräkningar sammantaget ger klimatutsläppsminskningar. Jag vet att du har allianskollegor som hellre vill investera det enbart i andra länder. Men jag tror att det är viktigt att vi också satsar på omställning i . Jag tror att vi kommer att komma bättre ut av det framöver. Vi behöver också ställa om i . Då behöver vi börja någonstans. Jag tror att Klimatklivet är en viktig del i det om vi kan styra det rätt. Jag håller helt med om att det är önskvärt att det verkligen blir en satsning i hela landet. Det behövs omställning i hela landet. Jag återkommer gärna till hur man ska precisera det. Det som varit viktigt, inte minst efter tidigare utvärderingar, är att vara väldigt tydlig med hur man fördelar pengarna. De fördelas efter klimatnytta. Det är möjligt att det var en del storstadskommuner som hade projekt färdiga tidigare än de mindre kommunerna. Jag hoppas att vi ska ligga i med stödet. Det är ett långsiktigt stöd över hela mandatperioden. Alla kommuner och företag, oavsett var de finns i , kommer nog att ha möjlighet att presentera sina goda projekt. Detta blir kanske en diskussion på samma tema. Jag vill instämma i tacket för arbetet i . Det var fantastiskt att vara på plats, känna vad som hände och hur det ändå kunde drivas framåt. Det franska ordförandeskapet var skickligt på detta. Jag vill framhålla att jag delar ministerns uppfattning att vi ska hålla ihop EU-länderna i det framtida arbetet. Jag tror att det är väldigt viktigt så att vi inte får något slags race inom . Om vi inte håller ihop tappar vi vår kraft inom EU. Det var bra att ministern lyfte fram företagen. Precis som har sagts här tidigare är det hos företagen som nyckeln sitter. Det handlar om att skapa tillväxt, välfärd och utveckling. Det ligger i företagen. De har på något sätt nyckelrollen. Det är därför vi hamnar i diskussionen om skattetrycket och hur mycket staten satsar. Jag antar att även ministern ändå ser detta motsatsförhållande. Man höjer skatterna på företagande och arbete och delar sedan ut det som stöd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Jag skulle gärna vilja höra om ministern har haft något slags diskussion om detta motsatsförhållande. Det är ändå ganska uppenbart. Det är lätt att man sent i en debatt vill dra mer åt det filosofiska hållet. Jag konstaterar att ni även från Liberalernas sida känner en besvikelse över att man vill skära så mycket i miljö- och klimatbudgeten. Jag tror i grunden att en bra miljö gynnar ett välfärdssamhälle och företagens utveckling. Vi måste alla gemensamt säkra våra miljömål. Jag håller med tidigare talare som här från talarstolen har pekat på motsatsen i att tala om att säkra miljömålen och vilja dra ned 1 miljard på biologisk mångfald. Miljömålen visar så tydligt att vi behöver öka investeringarna eller ändra regelverken så att de blir helt annorlunda genom att lägga enormt ansvar på de individuella markägarna för att bevara biologisk mångfald. Det har bland annat Liberalerna och andra partier motsatt sig. Då borde de åtminstone vilja vara med och betala för den biologiska mångfald som motsvarar vad miljömålen ska komma till. Ursäkta det irriterade utbrottet. ska jag försöka svara på frågan. Det är självklart så att det finns skattetryck som skulle fullständigt slå ut allt företagande och ekonomi i och som inte är bra. tror jag att det inte finns någon som kan se exakt var det ligger, utan där måste man känna sig fram. Det är vad regeringen försöker göra genom att underlätta för företagande. ser man att den mycket kraftiga nedsättning och subventionering av arbetsgivaravgifterna beroende på vilken ålder som arbetstagaren hade kanske inte var den mest effektiva insatsen. Vi vill hellre satsa på stöd till unga eller dem som av andra skäl står utanför arbetsmarknaden och hjälpa dem in. När vi ser ungdomsarbetslöshetssiffrorna just nu tror vi inte att det är någon risk för att det skapar någon backlash på det området. Då kan jag kanske upplysa ministern om, när det gäller det sättet att tänka kring arbetsgivaravgiften, att också Liberalerna har satsat på de allra yngsta. Vi tror att det är de som har den högsta tröskeln för att komma in, så den uppfattningen kanske vi kan dela på något sätt. Nationella klimatinvesteringar har Liberalerna lagt 200 miljoner på. Sedan har vi lagt 75 miljarder inom utgiftsområdet Energi på laddstolpar. Vi ser att det finns vissa saker som man ska kunna satsa på. Men det viktiga är, som vi påpekar, att det måste vara marknadskompletterande. Det är väl kanske det som en del av kritiken har gällt, att mycket av det som staten har varit med och betalat skulle ha kommit till ändå. En annan fråga är hur man från regeringens sida ser på hur man ska kunna säkra att man verkligen satsar på rätt saker. Då tror jag mycket på det som var inne på, att det kanske i andra delar ute i landet är lite svårare än i de högexploaterade områdena att få till satsningar. Jag får ställa samma fråga till som till : Hur säkrar man att den enskilde bilkonsumenten inte utan ett stöd från staten skulle ha köpt en elbil eller en laddhybrid? Jag tror att det är en mycket svår fråga att utvärdera rent objektivt och exakt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Det jag vill se utvärderingar av - och naturligtvis är beredd att justera Klimatklivet utifrån - är om det inte skulle bidra till att man inte ens skalar upp projekt och satsningar, att det inte blir fler laddstolpar med Klimatklivet än vad man tänkt sig att det skulle ha blivit annars. Vem skulle då annars ha gått in? När det gäller de projekt som jag har sett som har fått pengar - jag betonar återigen att det bara handlar om den summa som man har beslutat om - beräknar man att det ger i minskade växthusgaser.