bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — dramatiskt på grund av terroristorganisationen framfart i de norra, västliga och centrala delarna av landet. Detta har inneburit en våg av brutala övergrepp mot etniska och religiösa grupper, med bl.a. folkför- drivningar, mord, sexuella övergrepp och andra brott mot de mänskliga Den humanitära situationen är mycket allvarlig med drygt 2,5 miljoner internflyktingar enligt statistik från Ocha. utvecklingen i och närliggande har kommit att inta en central plats på dagordningen för såväl EU:s utrikesministrar som stats- och regeringschefer som fördömt våldet och uttryckt stöd för politiska processer som ett komplement till den USA-ledda koalitionens flygangrepp mot Isil-mål EU och dess medlemsstater har också förklarat sig villiga att på olika sätt bidra till arbetet med att bekämpa Isil och stödja . avsatt i humanitärt stöd till och även etablerat ett permanent Echokontor i i norra . Till detta kommer omfattande bilateralt humanitärt stöd från EU:s medlemsstater. har EU bidragit med i bistånd till . För perioden –2020 har avsatts bl.a. för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och för att förbättra skolväsendet. Stöd kommer även att ges till en säkerhetssektorreform. humanitära bistånd till uppgick till . Det svenska stödet kanaliseras främst genom stöd till humanitära insatser i , Rödakorsrörelsen och organisationer i det civila samhället. bidrar även med kärnstöd till flera humanitära organisationer med betydande operationer i landet. Utskottet välkomnar att regeringen beslutade om inriktningen för nya biståndsstrategier för Syrienkrisen samt och Nordafrikaregionen. Strategin för Syrienkrisen är tänkt att fylla klyftan mellan akut humanitärt stöd och det långsiktiga biståndet där skola, sjukvård och demokratiutveckling bland annat ingår. Utskottet konstaterar att strategin är ett komplement till den regionala biståndsstrategin för och (MENA-strategin) som också ska förnyas. Syrienkrisstrategin kommer att omfatta mellan 2016–2020. Utskottet välkomnar att EU tagit fram en långsiktig strategi för EU:s hantering av den pågående situationen i och ((2015) 2). I strategin anges huvuddragen för de åtgärder som EU och dess medlemsstater ska vidta för att bidra till att återupprätta fred och säkerhet i och . Utskottet konstaterar att EU har för avsikt att genomföra en bred insats för att hantera den underliggande dynamiken till konflikterna genom diplomati och stöd till politiska reformer, ekonomisk utveckling och försoning mellan olika etniska grupper. Kommissionen har anslagit till tillämpningen av strategin . Utskottet har utförligt behandlat och de palestinska områdena i betänkande 2012/13:UU8 och konstaterade då att EU och är djupt engagerade för att bidra till en lösning på den israelisk-palestinska konflikten. Utskottet delar fortfarande det synsätt som kommer till uttryck i EU:s rådsslutsatser om fredsprocessen i och konstaterar att och EU även i fortsättningen kan bidra till en konstruktiv dialog mellan parterna i konflikten. Utskottet konstaterar att EU:s och grundläggande hållning är att en fullständig fred, i form av ett fredsavtal baserat på en tvåstatslösning, måste uppnås på grundval av relevanta resolutioner från , Madridprinciperna, färdplanen, de överenskommelser som parterna tidigare nått och det arabiska fredsinitiativet. EU har fortsatt att genomföra de slutsatser som rådet för utrikes frågor beslutade om samt , juli, . EU har bl.a. tydliggjort sin beredskap att bidra till genomförandet av en framtida överenskommelse. EU har deklarerat att parternas framtida relationer till EU kommer att bero på hur de agerar för en framtida tvåstatslösning och har uppmanat dem att undvika åtgärder som underminerar en möjlig I fråga om bistånd till den palestinska myndigheten konstaterar utskottet att är en av de största europeiska givarna av bistånd till . svenska stödet syftar främst till att främja ett demokratiskt palestinskt totala stöd har uppgått till ca 700 , inklusive humanitärt stöd till palestinska flyktingar. Den palestinska myndigheten har trots svåra omständigheter gjort framsteg på antog en ny strategi för utvecklings- samarbete avseende –2019 som i volym uppgår till 1, . Strategin omfattar följande tre områden: 1. demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, 2. miljö, klimat och katastrofberedskap och 3. privatsektorutveckling. Utskottet menar, i likhet med i betänkande 2013/14:UU2, att biståndet kräver politiska framsteg för att ge långsiktigt hållbara resultat. palestinierna fortsätta reformarbetet, motverka våld, främja de mänskliga rättigheterna och genomföra demokratiska val. Vad gäller motionsyrkanden om Hamas kan utskottet konstatera att EU- domstolens första instans beslutade att upphäva rådsbeslutet om att terrorstämpla Hamas och frysa organisationens tillgångar.2 första instans menar i sitt domslut att rådets gemensamma ståndpunkt inte grundade sig på faktiska och väl utredda händelser utan på uppgifter som hämtats från medierna och internet. Domslutet om att upphäva rådsbeslutet bedömer det procedurmässiga förfarande genom vilket rådets gemensamma ståndpunkt har fattats och gör inte en bedömning i sak av om Hamas kan klassificeras som en terroristorganisation eller inte. beslutade att överklaga domslutet. för överklagande pågår äger rådets gemensamma ståndpunkt fortfarande giltighet, vilket innebär att Hamas fortsatt är terrorstämplade och organisa- tionens tillgångar frysta. Utskottet avser att återkomma till frågor med anknytning till konflikten mellan och samt situationen i och i ett särskilt Utskottet behandlar även frågor om mänskliga rättigheter bl.a. vad gäller religiösa minoriteters rättigheter i betänkande 2014/15:UU15. När det gäller står utskottet fast vid sina tidigare uttalanden (2012/13:UU8) att en politisk lösning som har parternas stöd och som grundas på folkrätten ska eftersträvas. Ansträngningarna att få till en folkomröstning måste fortsätta. Enligt utskottet är det avgörande för en långsiktig lösning av konflikten att västsaharierna får möjlighet att säga sin 2 Rådets gemensamma ståndpunkt av om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism, OJ 2001 L 344, p. mening i en folkomröstning. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att uppmärksamma , bl.a. inom EU. Det är väsentligt att regelmässigt berörs i de olika forum som EU inrättat inom ramen för ett fördjupat samarbete med . Vad gäller EU:s dialog med kan utskottet konstatera att EU och inom ramen för det strategiska partnerskapet regelbundet diskuterar såväl utrikes- och säkerhetspolitiska frågor som klimatfrågor och ekonomiska styrningsfrågor. EU och för även återkommande dialoger om mänskliga rättigheter. Utskottet anser att en konstruktiv dialog är det bästa sättet att agera för en förbättring av människorättssituationen i . De återkommande människorättsdialogerna utgör en kanal för att ta upp frågor som dödsstraffet, etniska minoriteters rättigheter, medborgerliga och politiska rättigheter m.m. i ett forum där åtagit sig att svara. Utskottet understryker vikten av ett starkt partnerskap såväl vad gäller EU- Afrika-partnerskapet som Afrikanska unionen (AU). Utskottet noterar att vid toppmötet mellan och fattades beslut om att fortsätta att arbeta tillsammans inom de områden där samarbete redan pågår: fred och säkerhet, energi, handel, infrastruktur, miljö, klimatförändringar, demokratisk styrning och mänskliga rättigheter, genomförande av millenniemålen, migration och rörlighet samt vetenskap och it. Den reflektionsprocess som försiggick i syfte att effektivisera strukturer och arbetsmetoder i partnerskapet ledde fram till försök att göra samarbetet mer resultatorienterat och inkluderande. Fred och säkerhet, liksom stödet till Afrikanska unionens institutions- och kapacitetsstärkande, är prioriteringar i samarbetet med AU. delar de ställningstaganden som görs i yttrandet från försvarsutskottet (2014/15:FöU1y) och i protokollsutdrag från näringsutskottet (2014/15:27). Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motionerna 2014/15:3044 yrkandena 7, 9–14, 16–19, 21–23, 25, 26 och 38, 2014/15:81 yrkande 16, 2014/15:1878 yrkandena 1 och 3–5, 2014/15:1882 yrkande 3, 2014/15:2321 yrkande 1 och 2014/15:2993 yrkandena 1, 2, 11 och 12. 2014/15:UU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Ekonomiska och finansiella frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om ekonomiska och finansiella frågor. Jämför reservationerna 8 (SD) och 9 (V). Regeringen redogör i skrivelsen för de ekonomiska och finansiella frågorna . De olika avsnitten berör ekonomi och finans, finansmarknaden, skatter, EU:s budget, skydd av EU:s finansiella intressen och statistik. var den ekonomiska tillväxten i svag, och arbetslösheten låg kvar på höga nivåer. Arbetet inriktades därför på att höja tillväxtpotential och konkurrenskraft, bl.a. genom att fokusera på strukturreformer och investeringar. presenterade den nya kommissionen tankar kring en investeringsplan för att öka investeringarna i EU och på det sättet skapa sysselsättning, skynda på den ekonomiska återhämtningen och öka konkurrenskraften. Planen välkomnades på stats- och regeringschefernas möte , och dess genomförande kommer förmodligen att dominera EU-arbetet i inledningen av 2015. Den höga regleringstakt som präglat finansmarknadsområdet fortsatte . Kommissionen har presenterat flera nya regleringsförslag, däribland en förordning om strukturella reformer i den europeiska banksektorn. har man kommit överens om ändringar i sparandedirektivet, ett direktiv om administrativt samarbete för beskattning och ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet. Vidare har diskussioner förts om kommissionens förslag om bl.a. energiskattedirektivet, en standardiserad mervärdesdeklaration, en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och en skatt på finansiella transaktioner. I kommittémotion 2014/15:3044 av och (båda SD) yrkande 27 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att får ett formellt undantag från att införa euron som valuta i likhet med och . I yrkande 28 understryker att tillsynen över kreditvärderingsinstitut fortsatt ska ligga under . I yrkande 29 vänder sig motionärerna mot en skatt på finansiella transaktioner. En sådan skatt skulle resultera i kapitalflykt till finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska EU:s BNP. Den måste därför införas globalt eller inte alls, menar motionärerna. grundinställning är att skattepolitiken tillhör den nationella kompetensen och att denna princip i synnerhet gäller den svenska momsfriheten för ideella föreningar (yrkande 31). anser att regeringen bör vara beredd att nyttja sin vetorätt i andra sammanhang för att vinna gehör i denna fråga. I yrkande 30 uttrycker motionärerna en stark skepsis över att koordinera vissa punktskatter på EU-nivå. Punktskatter syftar huvudsakligen till att uppnå vissa mål på exempelvis miljö- eller folkhälsoområdet, framhåller motionärerna. Det gör dem till en nationell angelägenhet, och punktskatter bör därmed formuleras av . Slutligen vänder sig i yrkande 32 mot fördelningen av EU:s budget. Enligt finansutskottet är det viktigt för att Ekonomiska och monetära unionen (EMU) fungerar väl. Den finansiella och ekonomiska krisen har tydligt visat att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i euroområdet. För del är det också av stor betydelse att den inre marknaden (EU-28 plus EES-länderna) utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. bevakar noga utvecklingen mot ett fördjupat och centraliserat samarbete på det ekonomisk-finansiella området. Det skulle vara olyckligt för EU om man hamnar i ett läge där har en egen budget och ytterligare samordnar politikområden utanför dagens EU-28-samarbete. En sådan utveckling skulle också göra det svårare för de medlemsstater som står utanför eurosamarbetet att ansluta sig . står fast vid sin tidigare bedömning att inte behöver ett formellt undantag från valutaunionen. Att har godkänt fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom EMU (finanspakten) påverkar inte rättsliga ställning i förhållande till euron. Fördraget påverkar inte heller förutsättningarna för att införa euron som valuta. ser därför ingen anledning att nu omvärdera sin tidigare bedömning, och anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2014/15:3044 yrkande 27 om att regeringen ska verka för att i likhet med och får ett formellt undantag från att införa euron som valuta. När det gäller yrkande 28 i motion 2014/15:3044 om att kreditvärderingsinstitut även i fortsättningen ska ligga under tillsyn framhåller finansutskottet att beslutade om utskottets betänkande 2011/12:FiU13 Ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut. konstaterade där att ändringsförordning (EU) nr 513/2011 förutsätter att vissa nationella regler införs, vilket gjordes genom regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1010) om kreditvärderingsinstitut. Regeländringarna syftade till att garantera en effektiv tillsyn över kreditvärderingsinstituten, rationalisera tillsynsstrukturen för kreditvärderingsbranschen och garantera rättslig säkerhet för kreditvärderingsinstitut och marknadsdeltagare. Det skulle enligt utskottet inte vara möjligt att låta den aktuella lagen vara oförändrad. utrikesutskottet bör avstyrka yrkandet. har tidigare (bet. 2012/13:FiU29) i samband med granskningen av kommissionens meddelande om en plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union pekat på risken för en betydande centralisering av den ekonomiska politiken i EU. utgångspunkten vid en eventuell ytterligare förstärkning av den ekonomiska samordningen och fördjupningen bör vara att medlemsstaternas befogenheter vad gäller budget, skatter, arbetsmarknads- och socialpolitik inte försvagas. Nästa steg i fördjupningen är att kommissionen tar fram förslag om delad suveränitet i den ekonomiska styrningen, en fråga som utskottet bevakar. påminner om sina tidigare uttalanden om att en grundläggande utgångspunkt för EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området är att den nationella kompetensen värnas när det gäller finanspolitiska vägval, och att skatter primärt är en fråga som ska beslutas nationellt. har, liksom skatteutskottet i ett yttrande till finansutskottet, motsatt sig förslaget om att införa en skatt på finansiella transaktioner (FTT) som en del av EU-budgetens egna medel. Enligt utskottet ska egna medel till EU inte komma från skatter som lägger fast. andra lämpliga åtgärder än en finansiell transaktionsskatt för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser. därmed att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 29 i motion 2014/15:3044 om att motverka FTT. stöder regeringens arbete i förhandlingarna om EU:s ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, innebärande en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin, i enlighet med proposition 1994/95:40 om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. noterar att regeringen i förhandlingarna om det nya systemet för EU-budgetens finansiering har verkat för en reformering och modernisering av EU-budgetens utgiftssida, med en minskning av den totala utgiftsvolymen och omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna. konstaterar även att överenskommelsen om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 resulterat i att EU:s budget minskar och att utgifts- anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 32 i motion 2014/15:3044 om EU:s budget. har behandlat den ideella sektorns mervärdesskatt i betänkande 2014/15:SkU19 Mervärdesskatt och där bl.a. kunnat konstatera att kommissionen valt att lägga ned överträdelseärendet mot . avvaktar uppmärksamt det fortsatta arbete som bedrivs i inom ramen för ansträngningarna att finna en Det är enligt utskottets mening viktigt att den ideella sektorns ekonomiska förutsättningar inte påverkas negativt, att någon form av retroaktivitet i fråga om kommande lösningar på de problem som uppstått kan genomföras samt att en lösning som ligger inom ramen för kan presenteras . följer frågan om ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner och har senast i utlåtande /13:SkU33 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT) ifrågasatt förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. följde utskottets förslag. Frågor som gäller administrativt samarbetet på skatteområdet har senast behandlats i betänkande 2014/15:SkU20 Skatteförfarande och folkbokföring. När det gäller det administrativa samarbetet på punktskatteområdet regleras detta i en EU-förordning (jämför fakta-PM 2011/12:FPM44). föreslår, med hänvisning till det anförda, att utrikesutskottet avslår kommittémotion 2014/15:3044 (SD) yrkandena 29–31. När det gäller samråden om ekonomiska och finansiella frågor konstaterar att det intensiva regelarbetet på finansmarknadsområdet som pågått som en följd av den finansiella krisen minskade . Regeringen har dock samrått med nämnden om bl.a. en förordning om långsiktiga investeringsfonder, revidering av betaltjänstdirektivet samt förordningen om förmedlingsavgifter. Det fanns stöd i i fråga om regelverken. presenterade kommissionen en investeringsplan som syftar till att stimulera tillväxt och sysselsättning och som fortsatt diskuteras . instämmer i vad finansutskottet framhåller i sitt yttrande om att det är viktigt för att EMU fungerar väl. Den finansiella och ekonomiska krisen har tydligt visat att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i euroområdet. För del är det också av stor betydelse att den inre marknaden (EU-28 plus EES-länderna) utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. delar även i övrigt finansutskottets ställningstaganden i yttrande 2014/15:FiU4y och skatteutskottets ställningstaganden i protokollsutdrag /15:25. avstyrker därmed motion 2014/15:3044 yrkandena 27–32. 2014/15:UU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Rättsliga och inrikes frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om rättsliga och inrikes frågor. Jämför reservationerna 10 (M, C, FP, KD), 11 (SD) och 12 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för arbetet med rättsliga och inrikes frågor . De olika avsnitten berör civilrättsligt och straffrättsligt samarbete, polis- och tullsamarbete, asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer samt grundläggande rättigheter och medborgarskap. Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag, t.ex. organiserad brottslighet, terrorism, penningtvätt, människohandel, olaglig narkotikahandel och it-brottslighet. har det av bl.a. föreslagna direktivet om en europeisk utredningsorder antagits. EU har som mål att skapa en gemensam politik för invandring, vilket också stärker unionens konkurrenskraft. Etableringen av ett gemensamt europeiskt asylsystem är ett viktigt övergripande mål inom ramen för EU:s asylpolitik. betonar i kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. yrkande 10 vikten av att övriga medlemsländer följer exempel och öppnar för legal arbetskraftsinvandring för de många människor som vill söka sig en bättre framtid. EU ska ge alla människor i behov av skydd möjlighet till asyl och genomföra inrättandet av ett gemensamt asylsystem. Europeiska unionen bör se till migrationens positiva effekter och vara generös i mottagandet av asylsökande. bör verka för att fler EU-länder ska göra mer när det gäller flyktingmottagandet. Vad gäller arbetet mot terrorism välkomnar i motion 2014/15:3044 av och yrkande 20 de initiativ som tagits från EU för att motverka förekomsten av utländska stridande men anser inte att aktuella strategier varit tillräckliga. menar att man dels måste förebygga så människor inte deltar i terrorresor, dels verka för att européer som väljer att resa till länder utanför för att ansluta sig till terroristorganisationer inte ska få möjlighet att resa tillbaka till utan konsekvenser. Det ska vara olagligt att resa från unionen för att ansluta sig till terroristorganisationer i andra länder. Personer som ändå reser utomlands för att strida för terrororganisationer och som har dubbla medborgarskap ska fråntas sitt nationella medborgarskap inom EU. Utländska medborgare med kopplingar till terroristnätverk ska utvisas från unionen. Vidare bör det prövas hur en EU-medborgare med enkelt medborgarskap ska kunna fråntas detta efter att personen valt att ansluta sig till terrororganisationer i länder utanför I yrkande 33 anför att regeringen bör utnyttja sitt veto för att stå utanför en europeisk åklagarmyndighet. I yrkande 34 vill motionärerna att regeringen ska utreda och redovisa negativa effekter av och EU:s fria rörlighet. anför i yrkande 35 att i sin nuvarande form ska avvecklas. I yrkande 36 menar att Dublinförordningen tillämpades i endast av asylärendena trots att av alla asylsökande kommit till landvägen. Förordningen är enligt motionärerna tydlig med att asylprövningen ska ske i det unionsland utlänningen först kom till och anser att regeringen bör se till att Dublinförordningen efterlevs. I yrkande 27 framhåller motionärerna vidarebosättning genom UNHCR som en säker laglig väg som motionärerna anser bör prioriteras högre. Slutligen är i yrkande 15 av åsikten att viseringsfrihet endast ska ges för medborgare i länder som är stabila rättsstater och har låg korruption och obetydliga problem med organiserad brottslighet och terrorism. Regeringen bör verka för att kravet på visering för resande från återupprättas respektive behålls. betonar i partimotion 2014/15:2316 av m.fl. yrkande 14 att bör arbeta för att diskrimineringsskyddet i EU stärks och utvidgas till att inkludera såväl sexuell läggning som könsidentitet och könsuttryck, att familjebegrepp breddas till att inbegripa samkönade par, så att den fria rörligheten inom EU gäller alla fullt ut, samt att EU- kommissionen ska få mandat att granska och utdela sanktioner mot de medlemsländer som inte respekterar mänskliga rättigheter. anför även i kommittémotion 2014/15:1880 av m.fl. yrkande 7 att bör verka för en intensifierad kamp inom EU mot människohandel. På ett övergripande plan anser utskottet att det är viktigt att de reformer som EU har beslutat om på RIF-området genomförs och att dessa skapar ett tydligt mervärde för medborgarna. Av det skälet ser utskottet, precis som det gjorde i yttrande 2014/15:JuU4y om kommissionens arbetsprogram , också positivt på kommissionens restriktivare hållning till ny lagstiftning på EU-nivå och på att ett ökat fokus ska läggas på att genomföra, tillämpa och utvärdera den lagstiftning som redan finns. Terrorism är ett nationellt och globalt hot mot allas vår säkerhet och det demokratiska samhället. Arbetet med att förebygga och bekämpa terrorism måste därför bedrivas på alla nivåer och bygga på demokratiska och rättssäkra grunder. Utskottet välkomnar det arbete som pågår på EU-nivå för att förebygga terrorism, motverka dess grunder och hjälpa dem som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. är det viktigt att värna det öppna och fria samhället och de värden som vi vill försvara. Det är angeläget att det råder balans mellan brottsbekämpande insatser mot terrorism och respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna, inte minst skyddet av den personliga integriteten. När det gäller problematiken med s.k. utländska stridande noterar utskottet de diskussioner som förs på EU-nivå och i det Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att diskussionerna nu leder fram till konkreta åtgärder. att regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2014:155) om genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism, inklusive de krav som ställs i FN:s säkerhetsråds resolution från förra Regeringen har också aviserat att den avser att lämna ett tilläggsdirektiv till utredningen om att utreda straffbestämmelser vad gäller deltagande i en