bet · H201JuU9 · 2015-02-04 00:00:00 — Efterlevnaden av frihetsinskränkningarna ska kunna kontrolleras bl.a. med hjälp av elektroniska hjälpmedel. Enligt information från bereds ovanstående förslag från inom . Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget i motion 2014/15:2524 (SD) yrkande 5 att det vid grova vålds- eller sexualbrott av personer men under ska införas en möjlighet att pröva om gärningspersonen ska dömas som en vuxen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Frågan om huruvida lagöverträdare som har fyllt 18 men inte ska behandlas som vuxna lagöverträdare vid straffmätning och påföljdsval har behandlats av . Utredningens förslag bereds inom . Beredningen av utredningens förslag bör inte föregripas, varför utskottet avstyrker motion 2014/15:2524 (SD) yrkande 4. I motion 2014/15:6 (SD) efterfrågas en minskning av straffrabatterna för gärningsmän i såväl åldern 15–som åldern 18–vid grova våldsbrott. Som redovisats ovan bereds förslag om straffmätning och påföljdsval för åldersgruppen 18–inom . Beredningen av utredningens förslag bör inte föregripas. Utskottet är därför inte berett att föreslå något tillkännagivande till regeringen när det gäller förslaget till ändrade straffrabatter för åldersgruppen 18–. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom en ändring av straffrabatterna för 15–17-åringar. Motionen avstyrks därför. Utskottet anser att det är värdefullt att man söker hitta nya och lämpligare påföljder än de som finns att tillgå för ungdomar. En sådan skulle kunna vara helgavskiljning med fotboja. Utskottet anser att regeringen bör se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja kan utformas och återkomma med ett sådant förslag till . Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att med bifall till motion 2014/15:2971 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ovan. I motion 2014/15:596 (M) föreslår motionärerna att påföljderna kontaktskyldighet för unga och ungdomsövervakning som föreslagits av (SOU 2012:34) bör införas. förslag bereds inom . Utskottet vill inte föregripa detta arbete och avstyrker därför motionen. Utskottet har förståelse för uppfattningen i motion 2014/15:1385 (M) att närvaron av hundar kan tänkas ha en positiv inverkan på behandlingen av unga som dömts till sluten ungdomsvård. Utskottet anser dock inte att det finns anledning för att göra ett tillkännagivande till regeringen om att genomföra försök med att introducera hundar i behandlingen av de unga. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om sänkt straffmyndighetsålder. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs att straffmyndighetsåldern sänks från 15 till . Motionärerna anför att det straffrättsliga systemet som det är utformat inte är anpassat till de riktigt grova brott som förövas av vissa unga lagöverträdare, vilket framgår av tydliga exempel. Denna brist är farlig, anför motionärerna. Dels misslyckas man med att få en avskräckande effekt på såväl förstagångsförbrytare som återfallsförbrytare, dels skadar denna brist medborgarnas tilltro till rättssystemet. Trovärdigheten för påföljden och acceptansen för domstolarnas påföljdsbestämning förutsätter att påföljden ger uttryck för gärningens allvar. I 1 kap. 6 § anges att påföljd inte får dömas för brott som någon begått innan han eller hon fyllt . Utskottet behandlade ett motionsyrkande med samma lydelse som 2014/15:2524 yrkande 6 i betänkande 2012/13:JuU13 (prot. 2012/13:78). I det av godkända betänkandet (s. 19–20) redogjordes bl.a. för lagändringar som genomförts och som innebar att brott begångna av barn ska utredas i större utsträckning och mer effektivt än vad som varit fallet. I sitt ställningstagande avstyrkte utskottet motionsyrkandet med hänvisning till att man ansåg att den nuvarande myndighetsåldern var väl avvägd. (Brå) har utvärderat de lagändringar som genomfördes . Utvärderingen har redovisats i rapporten begångna av barn (rapport 2014:20). Av studien framgår att andelen utredda brott inte har ökat nämnvärt. Däremot har skälen för att inleda en polisiär utredning förändrats. Fler utredningar inleds för särskilt allvarliga brott, medan utredningar utifrån behov har minskat. Vidare visar studien att medverkan vid förhör har ökat, att återfall i brott inte har minskat och att brottsoffers intresse för ersättning vid brott sällan beaktas. Utskottet vidhåller sin inställning att den nuvarande straffmyndighetsåldern är väl avvägd. Motion 2014/15:2524 (SD) yrkande 6 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om medling. Jämför reservation 4 (M, C, KD). I motion 2014/15:2971 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 anförs att det offentliga bör bli bättre på att medverka till medling och till att den som begår ett brott ges möjlighet att i samband med detta direkt gottgöra brottsoffret, om brottsoffret vill det. Medling som anordnas av staten eller av en kommun regleras i lagen (2002:445) om medling med anledning av brott. Medlingen ska ske i bägge parters intresse och målet ska vara att minska de negativa följderna av brottet (3 §). Medling ska vara frivillig och brottet som medlingen avser ska vara anmält till polisen. dessutom ska gärningsmannen ha erkänt gärningen eller delaktighet i denna (5 §). Frågan om hur lagen om medling tillämpas behandlades av förra justitieministern i ett skriftligt svar på en fråga (2013/14:747) . Av svaret framgår bl.a. följande. har på regeringens uppdrag utvärderat hur kommunerna arbetar med medling när det gäller unga lagöverträdare. Sedan uppdraget redovisats 2012 har myndigheterna vidtagit ytterligare åtgärder för att bl.a. säkerställa att information om medling verkligen ges. Vidare har en utredare i promemorian Genomförande av brottsofferdirektivet (Ds. 2014:14) föreslagit att det ska införas en skyldighet för polis och åklagare att informera målsäganden om förutsättningarna för medling. Dessutom har tagit fram en ny promemoria om medling vid ungdomsbrott där bl.a. vikten av samverkan både inom och mellan myndigheterna betonas (RättsPM 2013:8). Medling är ett viktigt instrument för att minska de negativa följderna av ett brott. Utskottet ser därför positivt på att arbete sker på olika håll för att medling ska kunna komma till användning i större utsträckning än vad som är fallet. Något tillkännagivande till regeringen är dock inte nödvändigt enligt utskottet. Motion 2014/15:2971 (M, C, FP, KD) yrkande 6 avstyrks därför. Ökad samverkan, punkt 3 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1808 av och (M) och 2014/15:2971 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 2–5. Vi anser att tidiga och tydliga insatser med fokus på individen även fortsättningsvis måste prioriteras och att formerna måste utvecklas. För att uppnå det krävs samverkan mellan myndigheter och engagerade kommuner. Det krävs även åtgärder för att öka ungdomars förtroende för polisen och samhället i stort. fick 2011 uppdraget att initiera en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper som riktar sig till ungdomar med allvarlig risk för rekrytering till kriminella gäng och fortsatt kriminalitet. Denna pilotverksamhet har bedrivits på tolv platser i landet. Inom ramen för denna har polisen, , skolan, föräldrar och andra aktörer intensifierat samverkan för att gemensamt, samordnat och konsekvent hjälpa ungdomar som håller på att hamna snett. Att hela samhället samverkar och strävar mot samma mål är avgörande för att få ungdomar att bryta en kriminell bana. Därefter har insatsgrupperna permanentats och spritts till fler orter. Vi anser att detta är bra men att antalet sociala insatsgrupper bör bli fler. Det är också viktigt att samtliga relevanta aktörer får delta i arbetet kring ungdomar med kriminell problematik, och vi ser därför positivt på att ideella grupper involveras i de sociala insatsgrupperna i större utsträckning än vad som är fallet . Fokus ligger på individen som får möta samtliga relevanta myndigheter vid ett och samma bord. Vi vill dock att sociala insatsgrupper ska kunna användas för att komma till rätta även med kriminella ungdomar som ännu inte fyllt . Vidare anser vi att en riskbedömningsmanual bör tas fram som gör att skolan, polisen och lättare kan fånga upp unga i riskzonen. Dess-utom bör det övervägas om nya verktyg kan skapas för att fånga upp unga som finns i riskzonen för att hamna i en kriminell livsstil. En möjlighet kan vara att polisen eller ska kunna kontakta föräldrarna för ett s.k. orossamtal när man upptäcker unga som befinner sig i riskmiljöer men inte har begått brott eller använt narkotika, Vi anser dessutom att polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola, gärna med en särskild polisman knuten till skolan. Helgavskiljning med fotboja, punkt 5 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2014/15:2971 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del. olika förslag bereds inom . Vi vill inte föregå den beredningen genom ett tillkännagivande om ett specifikt förslag. Vi avstyrker därför bifall till motion 2014/15:2971 yrkande 1 i denna del. Straffrabatten för unga lagöverträdare, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2014/15:6 av (SD). blir en person myndig och i och med denna ålder ska han eller hon betraktas som fullt ansvarig för sina handlingar. Lagen tar trots detta ändå särskild hänsyn till personer som är men under , med lägre straff som följd. Detta förhållningssätt anser vi är orimligt eftersom de som är är myndiga och därmed ansvariga för sina handlingar. Vi anser att denna hänsyn bör upphöra och att straffrabatten för personer bör tas bort. Vi anser vidare att när det gäller personer ska hänsynslösa, utdragna och sadistiska brott inte längre kunna ursäktas med personens ålder. Är någon kapabel att begå fruktansvärda brott är personen även kapabel att ta konsekvenserna av sitt handlande. För att komma till rätta med detta uppenbart omoraliska system föreslår vi att det vid grova vålds- eller sexualbrott, speciellt brott av hänsynslös karaktär, utförda av personer men , ska prövas om gärningsmannen ska dömas som vuxen. Döms gärningsmannen som vuxen ska straffskalan tillämpas fullt ut utan straffrabatt. Sänkt straffmyndighetsålder, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 6. I den bästa av världar är barn just barn och ungdomar är ungdomar. I den världen kan inte barn tillmätas någon skuld och ungdomar som hamnat snett behöver främst en hjälpande skjuts i rätt riktning. Problem uppstår dock när unga lagöverträdare genom medvetna handlingar kan tillmätas skuld för de värsta av brott men inte kan dömas för dessa. Det gäller hemska brott mot andra människor såsom mord, dråp, grov misshandel, rån och våldtäkter som riskerar att förstöra andra barn, ungdomar och vuxnas liv. Vi anser att denna lucka i lagen är farlig eftersom systemet misslyckas med att signalera en avskräckande effekt till såväl förstagångsförbrytare som återfallsförbrytare. Den är också farlig för att den allvarligt skadar medborgarnas tilltro till rättssystemet. Medborgarnas tilltro till rättssystemet förutsätter att det på ett brott följer en straffrättslig reaktion som är tillräcklig i förhållande till brottets allvar. Trovärdigheten för påföljden och acceptansen för domstolarnas påföljdsbestämning förutsätter också för brottsoffrens och de anhörigas del att påföljden ger uttryck för gärningens allvar. Det straffrättsliga systemets behandling av unga lagöverträdare under behöver därför reformeras och straffmyndighetsåldern bör sänkas från 15 till . Vilken påföljd personer ska kunna få måste utredas närmare. Tanken är inte att låsa in en 13-åring tillsammans med andra på ett normalt fängelse, utan främst att ge samhället större möjlighet att reagera på brottslighet . Exempelvis skulle husarrest med fotboja kunna vara ett alternativ, eller på annan plats om hemmet inte är passande. Medling, punkt 10 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2971 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Medling är en metod som kan underlätta för brottsoffret och brottslingen att gå vidare efter ett begånget brott, under förutsättning att båda vill delta och att gärningen är erkänd. Vi anser att det offentliga bör kunna bli bättre på att medverka till att den som begår ett brott också, om brottsoffret vill det, kan ges möjlighet att direkt gottgöra brottsoffret. Ett medlingsmöte avslutas ibland med att gärningsmannen och brottsoffret ingår ett muntligt eller skriftligt avtal som kan innehålla löften om framtida beteenden, ekonomisk ersättning till brottsoffret eller gottgörelse genom arbete. Straffrabatten för unga lagöverträdare, punkt 8 (M) (M), (M), (M), (M) och (M) anför: Vi är kritiska till s.k. straffrabatter för unga vuxna . Det får orimliga och svårmotiverade konsekvenser, inte minst i samband med gängrelaterad brottslighet. Reglerna behöver ses över med inriktningen att myndighetsåldern måste gälla vid påföljdsbestämningen. Vi avstår dock från att reservera oss till förmån för motion 2014/15:2524 yrkande 4 vi eftersom vi anser att beredningen av förslag på detta område inte bör föregripas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:25 Tydligare reaktioner på ungas brottslighet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:500) om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:6 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över straffrabatten för gärningsmän mellan och för gärningsmän mellan vid grova våldsbrott. 2014/15:435 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för att motverka kriminalitet bland unga. 2014/15:596 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nya påföljder för unga lagöverträdare i enlighet med vad som framgår av SOU 2012:34. 2014/15:877 av Skånberg (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta betydelsen av trygga familjer i det brottsförebyggande arbetet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda påföljder för unga i syfte att fler ska kunna dömas till ungdomstjänst med tydlig koppling till brottet. 2014/15:1385 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för förbättrad behandling av unga som har dömts till sluten ungdomsvård. 2014/15:1808 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge polisen i uppdrag att eftersträva samarbete med samtliga kommuner med utgångspunkt i den modell som skapats genom de sociala insatsgrupperna, för att fånga upp unga som riskerar att välja en kriminell livsstil. 2014/15:2524 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ta bort straffrabatten för dem . 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en möjlighet att döma unga gärningsmän som vuxna. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffmyndighetsåldern ska sänkas från till . 2014/15:2971 av m.fl. (M, C, FP, KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det möjligt att använda helgavskiljning med fotboja som en påföljd för unga mellan 15–och vad som anförs i övrigt om påföljder för unga. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka samverkan i det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet där skola, socialtjänst, polis, civilsamhälle och föräldrar har ett gemensamt ansvar. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta stödja sociala insatsgrupper för att säkra att samverkan mellan polis och berörda lokala aktörer blir en självklar del av den ordinarie verksamheten. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polis och socialtjänst som upptäcker unga i riskzonen för kriminalitet ska kontakta föräldrarna för ett ”orossamtal”. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medling. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verkställigheten av ungdomstjänst som huvudregel ska inledas från det att domen vunnit laga kraft. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtalsunderlåtelse för unga ska benämnas straffvarning, alternativt påföljdsvarning, för att tydliggöra att det är fråga om en reaktion på ett brott och en varning om att en mer ingripande påföljd kan komma att dömas ut. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet över regeringens proposition om tydligare reaktioner på ungas brottslighet och vår gemensamma reservation 2 i punkt 5 och avslag på samtliga andra reservationer. Jag är glad att utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag för tydligare reaktioner på ungas brottslighet. Regeringens förslag på lagändringar som gör påföljderna för unga lagöverträdare tydligare och mer konsekventa är jättebra. Det är också mycket viktigt att samhället reagerar tidigt och snabbt när unga begår brott, och det finns ett behov av tydlighet i reaktionen. Liksom behöver unga en bra uppväxt för att kunna ta steget in i vuxenvärlden. Framtidstro och en känsla av tillhörighet är då viktigt. Föräldrar och unga ska få den stöttning som behövs. Men en del ungdomar försätter sig ändå i situationer där de begår kriminella handlingar. Då är det viktigt att markera tidigt och tydligt men också se till att minimera risken för att nya brott begås. Unga som behöver hjälp och vård för att bryta ett kriminellt beteende måste få det. Unga som kan arbeta av sitt straff i samhällets tjänst ska göra detta genom ungdomstjänst, och unga i riskzonen ska kunna få en särskild kontaktperson som ska ge stöd och vägledning. Fängelse är ingen bra åtgärd för så unga, heller ingen bra miljö för dem. Böter blir sällan betalda, eftersom de saknar pengar, och böter som följer med långt upp i åldern leder även till att unga får det svårt att komma ifrån utanförskapet och kriminaliteten. När unga begår brott är det viktigt att det sker en snabb reaktion. Det måste vara tydligt att det är fel att begå brott. är hanteringen av unga lagöverträdare ofta en alltför utdragen process. Påföljderna för unga är många och svåra att anpassa för den enskildes situation och behov. Därför är det välkommet att regeringen inte bara tagit fram denna proposition med förslag till nya och mer samordnade påföljder för unga utan att man också vidare bereder andra förslag som ingått i . Det krävs dock en helhetssyn i de lagändringar som genomförs. Om vi arbetar fram en bra lagstiftning kan vi få ett samlat åtgärdspaket som verkligen kan möta de problem och behov som dagens lagstiftning inte klarar av vad gäller påföljderna. Men då krävs det att det finns en helhetssyn i det arbete som vi gör. Utredningen, med ett försök till just en sådan helhetssyn, låg på den förra regeringens bord utan att en sådan anpassning av lagstiftningen skedde. När regeringsmakten förlorades blev det dock helt plötslig viktigt att forcera fram ett tillkännagivande om en liten del av påföljdsförslagen, nämligen helgavskiljning med fotboja för unga mellan . Detta är ett gammalt förslag som den förra justitieministern lanserade . Var fanns de skarpa lagförslagen om detta när Alliansen hade regeringsmakten? Det finns all anledning att avvakta och vara försiktig med att kräva nya sätt att frihetsberöva ungdomar om vi inte kan se tydliga förslag om hur förbyggande arbete och arbetet mot återfall ska stärkas. Vi måste komma ihåg att fotboja är en ersättning för fängelse, och fängelse för ungdomar som inte är myndiga är, som jag sade tidigare, ingen bra åtgärd. Jag vill bara säga något enligt min egen erfarenhet. Några av de ungdomarna som vi pratar om har också en svår situation i hemmet. Ska vi straffa dem genom att de ska sitta hemma, kanske med föräldrar som har problem? Det kan vara ensamstående mammor och föräldrar som har alkoholmissbruk. på träffade jag ungdomar som sa att de inte ville gå hem förrän pappa somnat. När vi pratar om dessa ungdomar måste vi alltid tänka på vilken situation de har hemma. Vi vill se en helhetslösning för påföljderna för unga, en lösning som omfattar inte bara en utökad möjlighet till att frihetsberöva dem utan fler och kraftfullare insatser för att förhindra återfall i brott. Den allra viktigaste frågan är det förebyggande arbetet. Om vi inte lyckas förhindra att unga hamnar i kriminalitet, eller att ingripa tidigt för att bryta destruktiva mönster, kommer vi inte att lyckas skapa ett tryggt samhälle. Jag vill också påpeka att det är viktigt att samhället tar ett fullt ansvar för att unga inte ska hamna i kriminalitet. Det är inte lätt för ungdomar i dagens samhälle med utanförskap, höga ungdomsarbetslöshet och sjunkande skolresultat. Ett stort antal barn och ungdomar växer upp under ojämlika förhållanden med otrygghet, missbruk och segregation runt sig. leder det till både ett långvarigt utanförskap och i värsta fall till kriminalitet. Kriminaliteten leder ofta till ett långt lidande - för offret och för anhöriga men även för gärningsmannen. Kriminaliteten i samhället kostar också stora pengar. Att förhindra att ungdomar hamnar i brottslighet är därför en av våra viktigaste uppgifter. Det gäller att ingripa tidigt, och därför är det viktigt att vi bekämpar de växande klyftorna och utanförskap i samhället. Vi måste satsa i skolan och på en bra fritidsverksamhet för att barn och ungdomar ska klara hela vägen och inte hamna i kriminalitet. Jag som socialdemokrat tror på ett samhälle utan klasskillnader, könssegregation eller etniska klyftor. Jag tror på ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och där alla får plats. Jag tror på ett samhälle där alla har samma rätt och värde och där alla barn kan växa till fria och självständiga människor som själva kan styra sitt liv och sin vardag. Anledningen till att en del ungdomar faller in i kriminella beteenden varierar. Ofta handlar det om en kombination av individuella faktorer och strukturella socioekonomiska faktorer.