bet · H201UbU9 · 2015-03-06 00:00:00 — behandlar i detta ärende 32 motionsyrkanden om från allmänna motionstiden /15. Motionerna handlar bl.a. om åtgärder för att höja skolresultaten, förlängd skolplikt, elever med särskilda behov, språkundervisning, fritidshemmet och skolskjuts. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att undervisningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9. Utskottet bifaller delvis två motionsyrkanden med den nämnda innebörden. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande rätt, aviserade och beslutade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder, pågående arbete och överenskommelsen om målstyrning och utvärdering i . I betänkandet finns nio reservationer (S, M, SD, MP, C, V, FP och KD) och ett särskilt yttrande (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Barn med särskilda behov 1.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) 2.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (KD) 3.Klassikerlista, punkt 2 (SD, KD) 4.Fler matematiklektioner i högstadiet, punkt 3 (S, MP) 5.Fler matematiklektioner i högstadiet, punkt 3 (V) 6.Förlängd skolplikt, punkt 4 (M, C, FP, KD) 7.Språkundervisning m.m., punkt 6 (SD) 8.Fritidshemmen, punkt 7 (SD) 9.Fritidshemmen, punkt 7 (V) Särskilt yttrande om betänkandet (S,MP,V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att höja kunskapsresultaten 2014/15:5 av (SD), 2014/15:857 av (KD), 2014/15:1416 av m.fl. (S), 2014/15:1428 av m.fl. (S), 2014/15:1494 av (M), 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5, 2014/15:2051 av m.fl. (S), 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 15–17, 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 4 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 18. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) 2014/15:860 av (KD) och 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 3 (SD, KD) Fler matematiklektioner i högstadiet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att undervisningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9. Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:2761 av m.fl. (M, FP, C, KD) och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 16. Reservation 4 (S, MP) Reservation 5 (V) 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 2 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 25. Reservation 6 (M, C, FP, KD) Barn med särskilda behov 2014/15:1466 av och (M), 2014/15:1663 av (KD), 2014/15:2344 av Finn (M) och 2014/15:2620 av (M). 2014/15:23 av (FP) yrkande 2 och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 18 och 19. Reservation 7 (SD) 2014/15:34 av (SD), 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:1203 av (KD) yrkande 1, 2014/15:2068 av m.fl. (S) och 2014/15:2649 av (S). Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utbildningsutskottet 32 motionsyrkanden om från allmänna motionstiden /15. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionerna tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, obligatoriskt bedömningsstöd, fler matematiklektioner i högstadiet, förlängd skolplikt, barn med särskilda behov, språkundervisning och fritidshemmen. Utskottet har med anledning av beredningen av ärendet fått information från och (U 2014:05) . Utskottet har även fått information om moders-målsundervisning från professor , . Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. mindre klasser, läxhjälp, svenska, läsning och matematik. tillkännager för regeringen att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att undervisningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (KD), 3 (SD, KD), 4 (S, MP) och 5 (V). Partimotion 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 5 behandlar frågan om mindre klasser i skolan. Enligt motionärerna behöver klassernas elevantal minska för en lugnare inlärningsmiljö och för att lärarna ska få mer tid för varje elev så att eleverna kan känna att de får det stöd de behöver. Även i motion 2014/15:1428 av m.fl. (S) behandlas frågan om mindre klasser i lågstadiet. Enligt motionärerna möjliggör små klasser en högre kvalitet på undervisningen, mer tid för lärarna med varje enskild elev och att varje elev ges stöd i sin utveckling. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 17 framhåller motionärerna att elever som behöver hjälp med läxläsning ska erbjudas sådant stöd av skolan. I motion 2014/15:5 av (SD) föreslår motionären att det ska vara obligatoriskt för fritidsverksamheten att erbjuda läxhjälp till de elever i lägre årskurser som önskar denna hjälp. Att komplettera hemmet när det gäller läxhjälp ter sig enligt motionären både naturligt och effektivt. I motion 2014/15:2051 av m.fl. (S) föreslår motionärerna att man bör se över möjligheterna till läxhjälp för alla barn som behöver det. Motionärerna anser att om skolan ska ge barn läxor ska alla barn få möjlighet att få hjälp med sina läxor oavsett om föräldrarna har kunskaper att kunna hjälpa till eller möjlighet att betala för läxhjälpen. I motion 2014/15:1494 av (M) begär motionären att man bör se över möjligheten till fler skoldagar per läsår och ett ökat minimum av garanterad undervisningstid inom . En ytterligare utökad garanterad undervisningstid skulle enligt motionären vara ett led i att minska stressen och öka möjligheterna för att eleverna ska hinna uppnå de grundläggande kunskapsmålen. I partimotion 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 2 vill motionärerna satsa på mer lärarledd tid och särskilt prioritera svenska och läsning. Motionärerna anser att god läsförståelse är nyckeln till framgång i de flesta av skolans ämnen och grunden för ett livslångt lärande och ett aktivt liv som samhällsmedborgare. I motion 2014/15:857 av (KD) vill motionären vända utvecklingen att svenska elever i åldern 12–har ca 130 färre undervisningstimmar än genomsnittet för motsvarande åldersgrupper i EU-länderna (EU21). Motionären vill att elever ska få mer lärarledd tid och att svenska och läsning prioriteras. I partimotion 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 3 behandlas frågan om vikten av att uppvärdera bildning och behovet av att införa en klassikerlista med litterära verk – romaner, noveller, essäer, sagor och dikter – men också filmer och musik, som alla elever ska ha tagit del av under sin skolgång. Även i motion 2014/15:860 av (KD) begärs att det ska inrättas en klassikerlista med böcker, filmer, pjäser och musik som alla svenska elever ska ha tagit del av när de lämnar skolan. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslår motionärerna att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis, dels för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs, dels för att säkerställa att eleverna verkligen får den undervisning de har rätt till och att de får förväntade kunskaper. Motionärerna anför att om ska kunna hävda sin ställning som kunskapsnation måste den svenska skolan ligga i framkant när det gäller matematik. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 16 begär motionärerna att man bör utreda möjligheten att införa nivågruppering av matematikundervisningen fr.o.m. årskurs 4. Motionärerna menar att det inte är möjligt att låta alla elever ta del av sin matematikundervisning på samma nivå om undervisningen är tänkt att vara både stimulerande, utmanande och anpassad för den enskilda eleven. I motion 2014/15:1416 av m.fl. (S) vill motionärerna öka intresset för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolor. Motionärerna anför att undersökningar visar att skolelevernas matematik-kunskaper har försämrats och att många elever anser att matematik är svårt. Det går enligt motionärerna att höja elevernas matematikkunskapsnivåer med rätt pedagogik och en positiv inställning från undervisande lärare. Kunskapsmål i att läsa, skriva och räkna samt obligatoriskt bedömningsstöd I kommittémotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 18 och i kommittémotion 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 4 begärs ett nytt kunskapsmål när det gäller att läsa och förstå enklare texter och att det ska införas ett obligatoriskt bedömningsstöd när det gäller att läsa, skriva och räkna redan under det första skolåret. Bedömningsstödet ska enligt motionärerna stödja en effektiv, kontinuerlig uppföljning av elevernas kunskaper redan från skolstarten. Det ska vara obligatoriskt eftersom alla elever ska ges samma rätt till tidig uppföljning. Motionärerna konstaterar att det finns kunskapskrav i läroplanen i slutet av årskurs 3 men att det behövs i fråga om läsning redan från årskurs 1. Fler matematiklektioner i högstadiet I kommittémotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 16 och kommittémotion 2014/15:2761 av m.fl. (M, FP, C, KD) begärs att det ska införas fler matematiklektioner i högstadiet. Motionärerna konstaterar att svenska elevers kunskaper i matematik har försämrats och vill därför öka undervisningstiden i matematik med för alla elever i årskurs 7–9 från . Motionärerna anser att med duktiga lärare och utökad undervisningstid kommer fler elever att få större möjligheter att klara kunskapskraven i matematik. Den utökade undervisningstiden bör tillsammans med det pågående Mattelyftet förbättra studieresultaten i matematik och därmed bidra till att fler elever får behörighet till gymnasieskolans nationella program. Läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11) innehåller delarna Skolans värdegrund och uppdrag, Övergripande mål och riktlinjer för utbildningen och Kursplaner som kompletteras med kunskaps-krav. Kunskapskraven anger kunskapsnivån för godtagbara kunskaper och för de olika betygsstegen. Enligt 10 kap. 5 § skollagen (2010:800) ska den totala undervisningstiden för varje elev i vara minst . För finns bestämmelser om fördelning av den minsta totala undervisningstiden på ämnen m.m. i timplanen för (bilaga 1 till skollagen). Undervisningstiden i matematik ska enligt timplanen uppgå . Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning av undervisningstiden mellan årskurserna i . En elevs svårigheter ska i första hand lösas inom ramen för den ledning och stimulans för lärande och personlig utveckling som alla elever ska ges enligt 3 kap. 3 § skollagen. Enligt bestämmelsen ska elever utifrån sina egna förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie under-visningen, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av programmet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå. Av programmet ska det också framgå när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas. (3 kap. 8 och 9 §§ skollagen). I propositionen Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram (prop. 2013/14:160 s. 24) anges att stöd i form av extra anpassningar t.ex. är att hjälpa en elev med att planera och strukturera sina studier. Det kan t.ex. ske med hjälp av ett särskilt schema över skoldagen, extra tydliga instruktioner eller stöd för att sätta igång arbetet. Även hjälp med att förstå texter, att förklara ett ämnesområde på annat sätt eller extra färdighetsträning inom ramen för den ordinarie undervisningen, såsom lästräning eller mattestugor, är att anse som stöd i form av extra anpassningar. Till stöd i form av extra anpassningar hör även enstaka specialpedagogiska insatser , t.ex. . Likaså kan särskilda läromedel eller utrustning i form av t.ex. tidsstöd, dvs. hjälpmedel för att förstå och passa tider, samt digital teknik med anpassade programvaror som huvudregel anses falla inom ramen för stöd i form av extra anpassningar (prop. 2013/14:160 s. 24, bet. 2013/14:UbU19, rskr. 2013/14:291). Bakgrund och pågående arbete Regeringen gav i uppdrag att svara för genomförandet av en fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/7215/S). ska också enligt uppdraget svara för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. En delredovisning av uppdraget ska lämnas till (). En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen –2018 ska lämnas till (). För att fler lärare ska kunna delta i Läslyftet avsätts enligt beslut av ytterligare (bet. 2014/14:UbU1, rskr. 2014/15:90). Läslyftet startar och kommer i första omgången, /16, att vända sig till lärare i grundskolor, grundsärskolor, specialskolor, sameskolor samt lärare och förskollärare i förskoleklassen (se webbplats . Åren 1985–1995 gavs 100 titlar i en klassikerserie för skolan ut. Syftet var att erbjuda skolor att till lågt pris köpa klassisk litteratur i klassuppsättningar. En arbetsgrupp tillsatt av stod för urvalet och förlagen för utgivningen. fick i uppdrag från regeringen att utöka serien med ytterligare 50 utomeuropeiska titlar. har ställt sig bakom och beslutat om utbildningsutskottets förslag om ett nytt anslag 1:18 Lågstadielyftet, som tillförts 1 . Det får användas för utgifter för att höja kvaliteten på undervisningen i lågstadiet. Statsbidraget omfattar årskurserna 1–3 och även förskoleklassen. Inriktningen är att statsbidraget ska vara permanent. Skolhuvudmännen får efter sina förutsättningar och behov bestämma vad statsbidraget ska användas till, t.ex. att minska klasstorleken, att ha fler lärare i klassrummet, att ha fler timmar med halvklasser eller att anställa fler speciallärare. ska administrera statsbidraget. Medlen under anslaget ska enligt regleringsbrev för fördelas efter beslut av regeringen. Enligt det aktuella riksdagsbeslutet avsätts även för skolor med låga resultat samt nyanlända elever (prop. 2014/15:1, bet. 2014/14:UbU1, rskr. 2014/15:90). De avsatta medlen får bl.a. användas för skolutveckling av svaga skolor och ett statsbidrag för försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska under nyanlända elevers fyra första år i . Medlen får även användas för särskilda satsningar på att förbättra studieresultaten i svenska i årskurs 1–9. Medlen under anslaget ska enligt regleringsbrev för fördelas efter beslut av regeringen. En definition av nyanländ föreslås bli införd i skollagen i regeringens proposition Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45). Enligt definitionen ska en elev inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Regeringen föreslår även att det ska göras en bedömning av en nyanländ elevs kunskaper, om eleven har tagits emot i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan, och en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Regeringen föreslår också att bl.a. nyanlända elever, efter det att de har placerats i en årskurs vid en skolenhet, ska få minst lika många timmars undervisning som återstår för övriga elever i samma årskurs vid skolenheten under den kvarvarande skoltiden t.o.m. den högsta årskursen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Riksdagsbehandling av propositionen är planerad . har i sitt regleringsbrev ett uppdrag att utarbeta och implementera ett tydligt och konkret bedömningsstöd för uppföljning av elevernas läs- och skrivutveckling samt kunskaper i matematik. Innehållet i bedömningsstödet ska utgå från relevant forskning inom dessa områden. Bedömningsstödet ska kunna användas från årskurs 1 för att identifiera elever som riskerar att få eller som redan har svårigheter inom läs- och skrivutveckling och matematik, eller för att ge elever extra stimulans inom dessa områden. Bedömningsstödet ska finnas tillgängligt för skolorna att använda senast under /15. En överenskommelse träffades om målstyrning och utvärdering i mellan , , de gröna, , liberalerna och Krist-demokraterna. Partierna har bl.a. enats om att kunskapsmål i läsning och obligatoriska bedömningsstöd i svenska och matematik införs i årskurs 1. När slutbetänkande avlämnats kommer partierna att föra samtal om den fortsatta processen i de frågor som avhandlas i utredningen om förstärkt tidigt stöd. I överenskommelsen framgår även att regeringen avser att bjuda in till samtal om timplan, mot bakgrund av det uppdrag som avlämnat om ny reglering av timplanen. Allianspartierna bekräftar att man avser delta i sådana samtal. Regeringen har aviserat en proposition om obligatoriskt bedömningsstöd och likvärdig utbildning för vissa elever med funktions-nedsättning m.m. Reformen om utökad undervisningstid i matematik i och motsvarande skolformer trädde i kraft (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199). Detta medförde att undervisningstiden i matematik ökade i skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Ökningen innebar även att den minsta totala undervisningstiden ökade i motsvarande omfattning. Syftet är att öka elevernas kunskaper i matematik, som har blivit sämre . I regleringsbrev för har regeringen gett i uppdrag att löpande följa upp genomförandet av reformen. Uppföljningen ska bl.a. omfatta hur den utökade undervisningstiden i matematik har fördelats över årskurser. har –2016 i uppdrag att i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning vid svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet (U2012/2103/GV). I uppdraget ingår att utbilda matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en särskild webbplattform för det didaktiska stödmaterialet i fortbildningen (se Lärportalen för matematik). Materialet presenteras i form av moduler och tar sin utgångspunkt i läro-, kurs- och ämnesplaner. Materialet bygger på forskning om lärande i matematik och på analyser av svenska elevers resultat i nationella och internationella undersökningar. Under /13 inleddes en utprövningsomgång i mindre skala då totalt 314 matematiklärare, 31 matematikhandledare och 39 rektorer från 33 grundskolor och 29 huvudmän deltog. , /14, deltog ca 275 huvudmän med 12 800 lärare och 720 matematikutvecklare. Inför /15 beräknas 285 huvudmän delta med ca 14 000 lärare och 780 matematikhandledare. har även beviljat för att ytterligare 10 400 matematiklärare ska kunna delta i Matematiklyftet, vilket innebär att efter /16 kommer drygt 37 000 matematiklärare (av alla matematiklärare) att ha deltagit i satsningen (se webbplats . Uppdrag om en stadieindelad timplan för Regeringen gav i uppdrag att ta fram en stadieindelad timplan för (U2014/3489/S). redovisade (dnr 2014:574) regeringens uppdrag. I uppdraget har det ingått att den utökade undervisningstiden i matematik som infördes ska förläggas i årskurs 1–3. Vidare ska en aviserad utökning av undervisningstiden i matematik för årskurs 4–6 och 7–9 med motsvarande beaktas i förslag. [1] Redovisningen omfattar förslag på en timplan som anger den minsta garanterade undervisningstiden för varje ämne och stadium i . Utgångspunkten för förslaget till stadieindelad timplan är kursplanen och kunskapskraven för respektive ämne samt den praxis som råder. I redovisningen återfinns för varje ämne och ämnesgrupp argument för den föreslagna fördelningen och i vissa fall en konsekvensbeskrivning samt alternativ fördelning av tid. När det gäller matematik föreslås för årskurs 1–3, för årskurs 4–6 och för årskurs 7–9, vilket innebär totalt och mer än den nuvarande timplanen. har även ställt sig bakom utbildningsutskottets förslag om hjälp med läxor och annat skolarbete för alla (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Det har avsatts för att ge ideella läxhjälpsföreningar möjlighet att söka statsbidrag för sin verksamhet samt för administration av statsbidraget. Statsbidraget ska även användas för att främja skolhuvudmännens utveckling av läxhjälp till elever. Ambitionen är att det ska bli obligatoriskt för skolhuvudmännen att erbjuda läxhjälp för årskurs 4–9. Det finns även medel motsvarande ca på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 för att skapa bättre förutsättningar för kommunerna att erbjuda läxhjälp. I regleringsbrev för anges att för utgifter med anledning av förordningen (2014:144) om statsbidrag för läxhjälp får myndigheten belasta anslagsposten med . Av dessa medel får fördelas till huvudmän. Vidare får fördelas till ideella läxhjälpsorganisationer och även användas för att främja skolhuvudmännens utveckling av läxhjälp till elever. För kostnader för information och administration av verksamheten får myndigheten använda . Satsningen på sommarskola eller undervisning under andra skollov för de elever som inte når kunskapskraven syftar till att ge huvudmän för elever i årskurs 6–9 i ökade möjligheter att anordna undervisning under sommarloven och andra lov. För dessa ändamål avsatte den förra regeringen (prop. 2013/14:1 utg.omr. har ställt sig bakom utskottets förslag att avsätta för att ge skolhuvudmän förutsättningar att erbjuda sommarskola i årskurs 6–9 (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). I regleringsbrev för anges att för utgifter med anledning av förordningen (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller undervisning under andra skollov får myndigheten belasta anslagsposten med . Av dessa medel får högst användas för myndighetens kostnader för information och administration av verksamheten. vill inledningsvis framhålla att hela regeringens samlade utbildningspolitik syftar till att ge alla elever en likvärdig utbildning. Utskottet vill även betona vikten av tidiga insatser i . Alla elever ska få det stöd de behöver för att nå kunskapskraven. Att varje elev får möjlighet att utvecklas och utmanas genom årskurserna är en förutsättning för att lusten för lärande ska växa genom tonåren och in i vuxenlivet. Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner som är inriktade på att höja kunskapsresultaten i skolan och vill därför lyfta fram några av de insatser som pågår i detta syfte. Det nya anslaget 1:18 Lågstadielyftet har tillförts 1 och får användas för utgifter för att höja kvaliteten på undervisningen i lågstadiet. Utskottet kan konstatera att medlen under anslagsposten får fördelas av efter beslut av regeringen och att medlen ska användas bl.a. för att minska klasstorlekarna, ha fler lärare i klassrummet eller anställa fler speciallärare. Utskottet vill upplysa om de insatser som görs för skolor med låga resultat samt nyanlända elever.