bet · H201MJU10 · 2015-04-23 00:00:00 — För att uppnå sund djurhållning och friska djur är det av stor vikt att samarbeta inom EU och internationellt, eftersom frågorna ofta är av gränsöverskridande karaktär. Enligt regeringens bedömning har det goda djurhälsoläget i förbättrats . Nedgången i antalet nyinfektioner för salmonella visar på en positiv trend . Genom kunskap och medvetet arbete har antibiotikaanvändningen minskat kraftigt i och är nu tämligen . Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem och medför ett ökat antal svårbehandlade infektioner inom humanmedicinen. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutveckla samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa. Antibiotikaresistens är en stor utmaning där samarbete mellan djur- och humanhälsa är viktig. och har i uppdrag att samordna arbetet mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Om sjukdomar inte kan behandlas på grund av resistensproblem blir situationen allvarlig för människor och djur. Samhällets kostnader kan bli mycket höga. Resistensläget i är bättre än i många andra länder. Omfattningen av antibiotikaresistens och antibiotikaanvändningen övervakas kontinuerligt både i och inom EU. har ett mycket gott smittskydd, bl.a. därför att man aktivt och långsiktigt har arbetat med att förebygga och bekämpa smittsamma djursjukdomar. Regeringen anser att det är viktigt att även framöver ha ett gott smittskyddsläge i . Alltsedan det svenska EU-inträdet har transporten av både lantbrukets djur och sällskapsdjur ökat till och från . För att detta inte ska leda till ökad spridning av smittsamma sjukdomar anser regeringen att det är viktigt att öka medvetenheten om arbetet med förebyggande smittskydd, liksom att arbeta för ett EU-regelverk som gör det möjligt för oss att stoppa, bekämpa och utrota smittor. över den senaste tioårsperioden har den genomsnittliga kostnaden för bekämpandet av smittsamma husdjurssjukdomar ökat i . Målsättningen är att fortsätta arbeta för att hålla tillbaka salmonella och bekämpa olika smittsamma djursjukdomar. En god djurhälsa liksom sunda och säkra livsmedel är av stor vikt. Enligt uppgift från har regeringen mot denna bakgrund tagit initiativ till bl.a. blocköverskridande samtal i syfte att uppdatera den befintliga strategin för arbetet mot antibiotikaresistens. Den nu gällande svenska strategin fastställdes . Enligt regeringen behöver den uppdateras och därför är det angeläget med en översyn. (Inriktningen på arbetet för att motverka antibiotikaresistensen ska vara ett fortsatt högt internationellt engagemang, framstående forskning och en förnyad svensk strategi). En förnyad strategi för arbetet med antibiotikaresistens ska omfatta One Health-perspektivet, dvs. vara sektorsövergripande och omfatta såväl den nationella nivån som arbetet inom EU och internationellt. Vikten av blocköverskridande dialog under processens gång har understrukits. För att stödja processen med beslutsunderlag träffas en interdepartemental arbetsgrupp fortlöpande . Inom ramen för och utvecklings () jordbrukskommitté har initierat och finansierat en antibiotikastudie (Global antimicrobial use in the livestock sector, ). Studien har två mål. Det ena är att bedöma användningen av antibiotika i världens djurproduktion 2010 och göra en uppskattning av användningen 2030. Det andra är att uppskatta och bedöma det ekonomiska värdet av användningen av antibiotika i djuruppfödningen. I rapporten gör man en uppskattning av antibiotikaanvändningen i 228 länder. uppskattas användningen ha uppgått till , och den bedöms öka till till 2030, vilket motsvarar en ökning . Man bedömer att två tredjedelar av den ökade antibiotikaanvändningen beror på att antalet djur blir fler. En tredjedel beror på ändrade produktionsmetoder där fler djur föds upp trångt och därmed blir mer mottagliga för infektioner. anser att rapporten tydliggör att länderna har olika förutsättningar för djurproduktion och att detta avspeglar behovet av antibiotika i produktionen. Länderna med OECD-standard får jämförelsevis liten av sin tillväxtbefrämjande antibiotika medan utvecklingsländer får dubbel och i vissa fall nästan tredubbelt så stor . Produktionsförhållanden, klimat, tillgång till lämpligt produktionsmaterial, foder och vattenkvalitet samt produktionsanläggningarnas skick påverkar i högsta grad djurhälsan och antibiotikabehovet. Fungerande antibiotika kommer även att vara viktigt för djurhållningen i låginkomstländer, vars expansion i djurproduktionen har tillfört fattiga och sårbara grupper som kvinnor i reproduktiv ålder och växande barn animaliska livsmedel med högt näringsvärde. Enligt rapporten är det en svår balansgång att dels tillgodose livsmedelsförsörjningen, dels vända resistensutvecklingen. Förbud mot antibiotikaanvändning inom djuruppfödningen i låginkomstländer kan innebära ett stort steg tillbaka för livsmedelsförsörjning och näringsrik kost i vissa länder. Lösningen ligger i hållbara djurhållningssystem utan användning av onödig antibiotika. Här bidrar med kunskap, enligt . Inom EU-samarbetet pågår lagstiftningsarbeten i syfte att fastställa tre förordningar som är väsentliga i sammanhanget. – Djurhälsa KOM(2013) 260 Förslaget till ny djurhälsoförordning omfattar regler för att förhindra smittspridning inom djurhållningen och för att bekämpa sjukdomsutbrott. Enligt förordningen ska djurhållare vara skyldiga att vidta förebyggande åtgärder för att förhindra smittspridning. Förordningens sjukdomsspecifika regler ska bara tillämpas på s.k. listade sjukdomar som ska anges i en genomförandeakt. Kriterier för listning och kategorisering av sjukdomar anges i förordningen. Enligt har i förhandlingarna varit positivt till kravet på förebyggande åtgärder. Vidare har verkat för att förtydliga kriterierna för listning och kategorisering av sjukdomar, så att resistenta bakterier kan listas. Därigenom skapas en rättslig grund för EU-gemensamma åtgärder för att förhindra spridning av resistenta bakterier. – Veterinärmedicinska läkemedel KOM(2014) 558 Förslaget presenterades av kommissionen och förhandlingarna i rådsarbetsgruppen påbörjades . Förslaget är mycket omfattande. har välkomnat förslagen som rör antibiotikaresistens. Enligt kommer att föreslå ytterligare bestämmelser kring antibiotikaanvändning, nämligen att det införs ett förbud mot rutinmässig förebyggande gruppbehandling med antibiotika (vilket är i linje med motsvarande förbud i förslaget till ny förordning om foderläkemedel), ett förbud mot veterinär försäljning av antibiotika i vinstgivande syfte och en möjlighet för medlemsstaterna att anta mer långtgående nationella regler om antibiotikaanvändning. – Foderläkemedel KOM(2014) 556 Med det nya förslaget förtydligas förbudet mot att använda antibiotika i tillväxtbefrämjande/ prestationshöjande syfte. Det införs också ett förbud mot att använda antibiotika i foder i förebyggande syfte. Förslaget ställer krav på sjukdomsdiagnostisering, receptförskrivning och homogen inblandning av läkemedel i syfte att se till att foder innehållande läkemedel ges vid rätt tillfälle och i rätt mängd till rätt djur. stöder dessa skrivningar. Enligt har kommissionen remitterat en vägledning om ansvarsfull användning av antibiotika riktad till EU:s veterinärer. Sådana vägledningar har funnits länge i och ger förutsättningar för samsyn i terapival i vårdsituationer. Av budgetpropositionen utgiftsområde 23 framgår att övervakningen och rapporteringen av antibiotikaanvändningen när det gäller djur fungerar bra inom såväl EU som . Den harmoniserade lagstiftningen inom EU innebär att det är möjligt att samla in och jämföra data mellan medlemsländerna. Dessa kunskaper kan även användas i internationella sammanhang. Enligt uppgift från pågår en rapportering av försålda mängder antibiotika till djur i EU. gav kommissionen Europeiska läkemedelsverket () i uppdrag att ta fram det s.k. ESVAC-systemet. De flesta medlemsstater samt , och har rapporterat försäljning till ESVAC på frivillig basis . Artikel 54 i det nuvarande lagförslaget reglerar rapportering som varit frivillig (se nedan). publicerade kommissionen en rapport som jämför antibiotikaanvändningen till djur respektive till människor inom EU. ESVAC-rapporterna är offentliga. För att kunna göra en mer rättvisande jämförelse behövs data per djurslag och produktionsform. Arbete pågår inom ESVAC, men endast ett fåtal länder har system som kan leverera sådana data. planerar en ändring av inhemska datasystem, och leverans av statistik per djurslag och produktionsform blir snart möjligt. Av artikel 54 i kommissionens förslag till ny förordning om veterinärmedicinsläkemedel, KOM(2014) 558, som reglerar insamling av uppgifter om försäljning och användning av antimikrobiella veterinärmedicinska läkemedel framgår följande: • Medlemsstaterna ska samla in relevanta och jämförbara uppgifter om försäljningsvolym och användning av antimikrobiella veterinärmedicinska läkemedel. • Medlemsstaterna ska översända uppgifterna om försäljningsvolym och användning av antimikrobiella veterinärmedicinska läkemedel till läkemedelsmyndigheten. ska analysera uppgifterna och offentliggöra en årsrapport. • Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 146 för att fastställa närmare bestämmelser om hur uppgifter om antimikrobiella medel ska samlas in och hur dessa uppgifter ska överföras till läkemedelsmyndigheten. • Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa formatet och kraven för de uppgifter som ska samlas in i enlighet med denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 145.2. Förhandlingarna om förordningen befinner sig i ett slutskede. Enligt () finns det inga starka indikationer om brott mot antibiotikaregler. Det är förbjudet att använda antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte i och i hela EU . Det är dock inte förbjudet att använda antibiotika i syfte att förebygga sjukdom. När man bedömer att det är lämpligt att sätta in förebyggande behandling varierar mellan olika EU-länder. I görs det i princip uteslutande i samband med avancerad kirurgi på individnivå. Den möjligheten bör bevaras. I många länder utanför EU är tillväxtbefrämjande antibiotika tillåtet och i många länder kan även den förebyggande behandlingen ifrågasättas. är synnerligen pådrivande både inom EU och internationellt för att få till stånd en ansvarsfull antibiotikaanvändning genom att i många olika forum framhålla att god djurhållning och djurvälfärd minskar sjukdomar och antibiotikabehov hos djur. En djurägare som skickar ägg, honung, mjölk eller djur till slakt innan karenstiden gått ut får påföljder. Minskad användning av antibiotika Inledningsvis konstaterar utskottet att antibiotikaresistens är ett växande problem i EU. Bakterier som utvecklat motståndskraft, resistens, mot antibiotika bedöms av WHO som ett av de största hoten mot folkhälsan. Om resistensproblematiken breder ut sig finns risk att ett flertal allvarliga bakteriella sjukdomar inte går att behandla. Resistenta bakterier äventyrar inte bara behandlingen av svåra bakterieinfektioner. Sjukvården är även beroende av effektiva antibiotika vid exempelvis cancerbehandlingar, transplantationer och operationer som innebär en ökad infektionsrisk. Uppkomsten av antibiotikaresistens påverkas av användningen av antibiotika då det gäller både människor och djur. Användning av antibiotika inom både sjukvård och veterinärvård gör att antibiotikaresistenta bakterier kan selekteras fram och spridas. Därför är det viktigt att antibiotika används rationellt och ansvarsfullt – bara när det behövs och på rätt sätt. Bakterier som har utvecklat resistens sprids på samma sätt som andra bakterier. Med ökad rörlighet hos människor, djur och livsmedel kan antibiotikaresistens spridas allt snabbare. Utskottet ser positivt på att såväl den nuvarande regeringen som tidigare regeringar har arbetat för att motverka uppkomsten av resistenta bakterier. När det gäller de svenska djuren har det systematiska och uthålliga arbetet lett till att svenska djur får minst antibiotika i hela EU, och därmed har ett fördelaktigt resistensläge bland djur, jämfört med andra europeiska länder. Trots detta noteras en ökning av antibiotikaresistens i . Antibiotikaresistens är även ett hot mot bl.a. livsmedelsförsörjningen, och därför att det viktigt att på alla fronter kraftfullt arbeta för att minska antibiotikaanvändningen. Enligt utskottets mening är det därför utomordentligt viktigt att regeringen intensifierar arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2014/15:1243 (M) yrkande 2, 2014/15:2297 (M) yrkande 3 och 2014/15:2573 (C) yrkande 6. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att driva frågan om globala begränsningar av antibiotika i livsmedelsproduktionen i alla berörda internationella organ. När det gäller frågan om strategi för minskad import av kött konstaterar utskottet att regeringen har inlett ett arbete med en ny strategi för att motverka antibiotikaresistens. Utskottet anser därför att motion 2014/15:1243 (M) yrkande 1 kan lämnas utan vidare åtgärd. Enligt utskottet är det väsentligt att informationen till konsumenter blir bättre. Utskottet anser dock att det pågående lagstiftningsarbetet på EU-nivå bör avvaktas. Utskottet förordar inte några ytterligare initiativ just nu och motion 2014/15:2453 (C) yrkande 5 bör därmed lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet anser att det är väsentligt att de regler som finns efterlevs. Enligt vad som anförs ovan saknas dock starka indikationer om brott mot . Utskottet föreslår att motionerna 2014/15:806 (C) yrkande 3 och 2014/15:2453 (C) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ny lagstiftning, översyn av den gällande lagstiftningen, en djurbalk, daglig tillsyn och beteskrav och brott mot djurskyddslagen. Jämför reservationerna 3 (V), 4 (M, C, FP, KD) och 5 (SD). Enligt kommittémotion 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 1 bör regeringen återkomma med förslag på en ny djurskyddslagstiftning baserad på djurskyddslagsutredningens förslag. presenterades omfattande förslag från djurskyddslagsutredningen för att modernisera och förenkla den nuvarande lagstiftningen och ge förutsättningar för att djurvälfärdsproblem inte ska uppkomma. Lagändringar föreslogs för att främja respekten för djur med utgångspunkt i vetenskaplig forskning och beprövad erfarenhet. I samma motion yrkande 3 föreslås att regeringen presenterar ett konkret förslag på hur djur inom livsmedelsindustrin ska ges möjlighet till utevistelse och naturligt beteende. Stora förändringar måste göras för djuren inom livsmedelsindustrin. Endast i föds miljontals djur upp , transporteras och slaktas för att bli mat åt människor. I kommittémotion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 10 anförs att man behöver göra en översyn av djurskyddslagstiftningen. Det finns enligt motionärerna möjlighet att förenkla för djuruppfödaren utan att djurhälsan försämras. Syftet och målet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren mår bra, men det behövs en mer målstyrd lagstiftning som säkerställer detta och där detta kan uppnås på olika sätt. Enligt motion 2014/15:2099 av (SD) yrkande 1 behöver man införa en djurbalk för såväl vilda som tama djur. En djurbalk skulle göra det tydligare att se djur också som enskilda varelser, och inte bara som egendom om det rör sig om boskap eller husdjur. Djurägarna får således också en möjlighet att se exakt vilka förpliktelser de har gentemot sina djur, och jägare eller andra vilka förpliktelser de har gentemot våra vilda djur. I kommittémotion 2014/15:2784 av (SD) yrkande 1 och motion 2014/15:2926 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att all lagstiftning som rör djur ska samlas i en djurbalk. Svensk lagstiftning är splittrad när det gäller djurens rättigheter. Genom att man samlar all lagtext som rör djur i en särskild djurskyddsbalk kan man åskådliggöra lagstiftningen som man tydliggör och sätter fokus på djurens rättigheter. Daglig tillsyn och beteskrav I motion 2014/15:2567 av (M) uppmärksammas regelverket för djurhållning. Många mindre lantbrukare i skärgård- och kustnära miljö har sina djur ute på öar på sommarbete. En självklarhet är att djuren, var helst de befinner sig, ska ha tillgång till vatten och föda. Är detta något som behöver ses över ska det också utföras. Men i de fall detta behov inte finns, bör regelverket ses över så att daglig tillsyn inte krävs. Enligt motion 2014/15:2613 av och (båda M), yrkande 1 behöver lagstiftningskravet på bete för nötkreatur ses över. I yrkande 2 anförs att det finns ett behov av att, för djurhälsans skull, anpassa beteskravet efter väder, vind och markförhållanden. Enligt yrkande 3 behöver djurägaren ges möjlighet att avgöra när det är lämpligast att ta ut djuren på bete. Motionärerna anser att vädret och hur tidig årstiden är påverkar miljön i våra beteshagar. Beteskraven för nötkreatur är i dagens lagstiftning alltför strikt reglerade eftersom väderförhållanden inte avgör när djuren ska ut på bete eller när djuren mår bäst i sina stallar. Brott mot djurskyddslagen m.m. I kommittémotion 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås att förbudet mot sexuella handlingar med djur ska flyttas från djurskyddslagen till . I samma motion yrkande 11 framhålls att djurs juridiska status bör utredas. behandling och kompletterande uppgifter Som framgått ovan har den samlade djurskyddslagstiftningen varit föremål för en översyn. I utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) framhåller utredaren att det är viktigt att djurskyddslagstiftningen vilar på en tydlig etisk grund och har en stark förankring i samhället. Utredaren anser att det med en användning och ett hållande av djur medföljer en moralisk skyldighet att ta hänsyn till djurens behov och välfärd. En djurhållning måste enligt utredarens mening ge djuren en god djurvälfärd om den ska anses vara etiskt acceptabel. Med djurvälfärd avser utredaren såväl hälsa och biologisk funktion som beteendebehov och känslor. En god djurvälfärd innebär att djuren mår bra såväl fysiskt som psykiskt. Att djuren ges en god djurvälfärd är inte enbart viktigt ur ett moraliskt perspektiv utan även ur ett folkhälsoperspektiv. Ett gott djurskydd, en god djurhälsa och en god folkhälsa är starkt förknippade med varandra. När djur ges en god djurmiljö och möjlighet att uttrycka naturliga beteenden leder det till friskare djur som inte behöver behandlas med läkemedel. Detta ger enligt utredarens mening en ovärderlig samhällsvinst i form av t.ex. låg antibiotikaresistens och säkra livsmedel för konsumenterna. Utredaren presenterar i betänkandet ett förslag på en ny djurskyddslag och en ny djurskyddsförordning. Förslaget innebär att detaljeringsgraden i lagen och förordningen sänks och att mer detaljerade bestämmelser flyttas till djurskyddsföreskrifter där de kan uppdateras och justeras i takt med forskning och utveckling. Vidare anser utredaren att djurskyddsföreskrifter bör ses över, och lämnar förslag på hur detta bör göras. Utredaren föreslår att regeringen ger i uppdrag att se över föreskrifterna i syfte att sänka detaljeringsgraden, öka målstyrningen och göra om föreskrifterna till allmänna råd där så är möjligt utan att sänka djurskyddsnivån. Utredaren föreslår dock inte någon generell sänkning av föreskrifternas detaljeringsgrad utan anser att denna måste bedömas utifrån de djurskyddsrisker, behov och förutsättningar som ligger till grund för varje enskild bestämmelse. Alla föreskrifter ska vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet, och förändringsarbetet ska bedrivas i samråd med bransch- och intresseorganisationer. För att stärka den vetenskapliga grunden anser utredaren att ett vetenskapligt råd ska kopplas till revisionen av föreskrifterna. Syftet med den nya djurskyddslagen är enligt utredningen att säkerställa ett gott djurskydd och en god djurhälsa samt att främja respekten för djur och deras välfärd. Utredaren anser att respekten för djur är grundläggande för all djurhållning. I lagen ska det också anges att djur har ett egenvärde oavsett vilken nytta de har för människan, och att lagstiftningens bestämmelser ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag bereds i . Daglig tillsyn och beteskrav m.m. Utskottet har tidigare behandlat frågor som tillsyn av djur och beteskrav (se bet. 2011/12:MJU21 och bet. 2013/14:MJU10). I sammanhanget konstaterade utskottet att den svenska djurskyddslagstiftningen innehåller en mängd olika bestämmelser som inbegriper krav när det gäller allt från berikning av djurens miljö till behov av social kontakt, fysisk aktivitet och utevistelse. Kor för mjölkproduktion ska vistas på bete . Ett litet antal kor i mjölkproduktionen har emellertid inte möjlighet att gå på bete på grund av att gårdarna är byggda på sådana ställen att de inte kunde tillhandahålla bete när beteskravet trädde i kraft. De djurhållarna fick därför dispens. Vidare noterade utskottet att tjurar och kalvar inte omfattas av beteskravet, men att en hel del tjurar och kalvar ändå går på bete. Utskottet anförde också att det enligt myndigheter med sakkunskap på området och mot bakgrund av den struktur som råder i husdjursproduktionen, med stora enheter som inte alltid ligger i anslutning till tillräckligt stora betesmarker, är förenat med svårigheter att införa tvingande regler för betesgång för kalvar och tjurar. I det ovannämnda utredningsbetänkandet föreslås att det i lagen införs krav på att djur ska ha daglig tillsyn. I all djurhållning finns risk att djur blir sjuka eller skadar sig och behöver vård, och utredaren anser att vård ska kunna ges inom . Utredaren föreslår också att ges bemyndigande att föreskriva om undantag från kravet på daglig tillsyn i särskilda situationer. Brott mot djurskyddslagen m.m. behandlade regeringens proposition 2013/14:41 Ändringar i djurskyddslagen (bet. 2013/14:MJU14, rskr. 2013/14:151). antog regeringens lagförslag. Ändringarna innebär bl.a. att man införde ett förbud i djurskyddslagen (1988:534) mot att genomföra sexuella handlingar med djur. För att en person ska kunna straffas ska brottet ha begåtts uppsåtligt. Förbudet straffbeläggs i en ny bestämmelse i djurskyddslagen. Straffet utgörs av böter eller fängelse i högst . Överträdelser av förbudet ska kunna leda till djurförbud eller till att den berörda omhändertar djuret eller djuren. Lagändringarna trädde i kraft . I utredningsbetänkandet om en ny djurskyddslag förordas också en allmän översyn av bestämmelse om djurplågeri. Djurplågeri och brott mot djurskyddslagen är åtskilda t.ex. i fråga om krav på uppsåt och djurlidande. Inom den översyn som förordas bör frågor om det inbördes förhållandet mellan djurplågeribrottet och brott mot djurskyddslagen utredas. Som framgått ovan har djurskyddslagstiftningen varit föremål för en omfattande översyn. Resultatet har presenterats i utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Utskottet konstaterar att det finns regler för daglig tillsyn och beteskrav, och frågan behandlas i det ovannämnda betänkandet. Förslagen är föremål för beredning inom . Utskottet ser fram emot att behandla regeringens förslag när beredningen är slutförd, och därmed föreslås att motionerna 2014/15:191 (V) yrkandena 1 och 3, 2014/15:2099 (SD) yrkande 1, 2014/15:2567 (M), 2014/15:2613 (M) yrkandena 1–3, 2014/15:2784 (SD) yrkande 1, 2014/15:2926 (SD) yrkande 3 och 2014/15:2976 (M) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller sexuella handlingar med djur har en lagändring gjorts som innebär att ett förbud mot att genomföra sexuella handlingar med djur har införts. Lagändringen trädde i kraft . Vidare har en allmän översyn av bestämmelser om djurplågeri förordats av den ovannämnda utredningen. Utskottet föreslår därmed att motion 2014/15:2784 (SD) yrkandena 4 och 11 lämnas utan vidare åtgärd.