bet · H301TU1 · 2015-12-09 00:00:00 — För luftfartsområdet redovisar regeringen att endast en person omkom inom luftfarten , vilket är den lägsta siffran sedan mätningar påbörjades . Antalet allvarligt skadade uppgick till sex personer, en minskning innan och det lägsta värdet . Samtliga allvarligt skadade var inom häng-, segel- och skärmflyg. Inget haveri med ett kommersiellt flygplan har inträffat . Antalet dödade och skadade inom luftfarten är lågt med mycket stora variationer mellan åren, men utvecklingen har uppfyllt målet om fortlöpande minskning av dödade och skadade. När det gäller transportsektorns bidrag till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås redovisar regeringen att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter fortsätter att minska. Minskningstakten var dock lägre än . Energieffektiviteten förbättras för flera trafikslag, och andelen förnybar energi inom transportsektorn ökar. Det är dock långt kvar till målet om ett brutet beroende av fossila bränslen. När det gäller transportsektorns bidrag till att det övergripande generations-målet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås redovisar regeringen att utvecklingen är blandad när det gäller transportsystemets påverkan på övriga miljökvalitetsmål. Fler personer beräknas utsättas för bullernivåer över riktvärdena. Luftkvaliteten i tätorterna har avsevärt förbättrats i jämförelse med , men miljökvalitetsnormerna för kvävedioxid och partiklar överskrids i ett antal gaturum. Ytterligare åtgärder behövs, framför allt på nivå, för att normerna ska nås. Åtgärdstakten i arbetet med att minska infrastrukturens barriäreffekter är fortsatt låg i förhållande till identifierade behov. Sammantaget bedöms utvecklingen vara för långsam för att vissa miljökvalitetsmål ska kunna nås. Mål och redovisning av resultat för politiken för informations-samhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (it) inklusive elektronisk förvaltning, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat med koppling till it-området följs även upp och redovisas inom andra utgiftsområden. Det finns inget övergripande mål för politikområdet. I stället finns särskilda mål för de tre delområden som ingår i politiken för informationssamhället: it-politik, post och grundläggande betaltjänster. Inom it-politiken finns två delmål. Målen redovisas i följande sammanställning. Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att an-vända digitaliseringens möjligheter. Ett delmål inom it-politiken är att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Målet för post-sektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Målet för de grund-läggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grund-läggande betaltjänster till rimliga priser. Regeringens redovisning av resultat för it-området Resultatredovisning för målet om it-politik Regeringen hänvisar till () årliga it-undersökningar som visar att personers och företags användning av internet inklusive e-förvaltning har ökat generellt. Bland 16–85-åringar i har , ca 7,1 miljoner personer, tillgång till internet i hemmet och möjlighet att koppla upp sig. Regeringen bedömer att utvecklingen mot att nå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter utmanas av att andra länder går starkt framåt. Av redovisningen framgår att internationella jämförelser visar att fortsatt hör till världens absolut mest framstående länder i it-relaterade frågor. Emellertid visar internationella jämförelser även att tappar indexpoäng medan många länder går framåt. Vidare redovisas att det inte heller framöver kan ses någon större skillnad i användning av internet inklusive e-förvaltning mellan kvinnor och män. Enligt statistik från ligger andelen kvinnor i it-yrken kvar på och andelen män på . Med hänvisning till SCB:s it-undersökning redovisar regeringen vidare att andelen individer som på något sätt använt myndigheters webbplatser har ökat något . finns det mer än 7 miljoner e-legitimationer utfärdade i , vilket innebär att en stor andel av befolkningen använder eller har tillgång till e-legitimationer. Regeringen konstaterar att detta internationellt sett är en hög siffra. Resultatredovisning för delmålet om elektronisk kommunikation I propositionen anges att fortsätter att vara internationellt ledande i utveckling och användning av 4G, vilket möjliggör högre hastigheter och mer avancerade tjänster. Regeringen konstaterar att enligt operatörerna har av befolkningen tillgång till bredband med hög överföringshastighet via tekniken LTE (Long Term Evolution). Enligt regeringen har den snabba utbyggnaden främjats från statens sida av ett tidigt frigörande av nödvändiga radiofrekvenser och lanseringen av nya mobiltillstånd på marknaden. Utbyggnaden på landsbygden har förbättrats, och täckningsgraden är högre för 4G, med ca /sekund, än för . ökade täckningen för mobila bredbandstjänster, i första hand genom 4G. Regeringen konstaterar att användningen av mobil datatrafik i är bland de högsta inom EU och att den ökade . Resultatredovisning för delmålet om bredband När det gäller tillgången till bredband hänvisar regeringen till Post- och () kartläggning som visar att hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband med en teoretisk hastighet om minst /s. Detta är en ökning jämfört med . Vidare redovisas att andelen hushåll och företag som har tillgång till /s ökade från . Regeringen konstaterar att utbyggnaden av mobilt bredband fortsätter och att hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband via LTE (4G). Ökningen av täckning utanför tätorter och småorter har varit fortsatt stark, och har tillgång till bredband via LTE utanför tätorter och småorter. Med hänvisning till PTS redovisar regeringen vidare att marknaden står för huvuddelen av investeringarna i bredbandsinfrastruktur och att marknadens aktörer investerade ca i fasta och mobila nät. Tillgången till bredband med hög överföringshastighet är dock ojämnt fördelad mellan tätorter och småorter och mer glesbefolkade områden. I områden utanför tätorter och småorter hade av befolkningen tillgång till /s enligt PTS bredbandskartläggning 2014. Regeringen pekar på att den har avsatt stöd till bredbandsutbyggnad i områden där marknaden inte planerar att bygga ut. Resultatredovisning för målet om post I enlighet med EU:s tredje postdirektiv som gäller ska alla postmarknader inom EU vara öppna för konkurrens. Regeringen redovisar att det fanns 35 operatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. Post Nord Group AB:s marknadsandel mätt i antalet försändelser var 2014, medan Sweden AB:s marknadsandel var . Övriga postoperatörer hade tillsammans en marknadsandel på 2014. Regeringen redovisar att tillsynen inom postområdet 2014 visar att målen för postservicen är uppfyllda och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet, vilket gör att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten är tillgodosedda. Undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare som vid utgången av uppgick till ca 900 hushåll. Enligt regeringens analys fortsätter brevvolymerna att minska på den svenska postmarknaden som den kraftiga tillväxten inom e-handelsmarknaden fortsätter att generera ökande volymer av paket och större brevförsändelser. Resultatredovisning för målet om grundläggande betaltjänster Statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden. har det funnits regionalt anpassade lösningar med betaltjänstombud på ett tjugotal orter. Det statliga stödet till dessa betaltjänstombud hanteras av länsstyrelserna. Enligt resultatredovisningen drog in tillståndet för det kredit-marknadsbolag som var leverantör av betaltjänster till flertalet av betal-tjänstombuden, och dessa ombud har inte kunnat ha någon betaltjänst-verksamhet under stora delar av 2014. Regeringen konstaterar att det av en tillsynsrapport som lämnades framgår att tillgången till grundläggande betaltjänster inte motsvarar samhällets behov, främst för att det finns privatpersoner som har svårt att utföra grundläggande betaltjänster. Dessa individers problem hör i de flesta fall samman med svårigheter att använda tekniken för ändamålet på grund av en funktionsnedsättning eller hög ålder. Flera länsstyrelser rapporterar även att problem förekommer för vissa föreningar och småföretagare inom handel och turism i glesbygden, främst i fjäll- och skärgårdsområden. I regeringens analys anges att en förutsättning för att fler privatpersoner, föreningar och småföretag i hela landet ska kunna ta del av betaltjänstmarkandens utveckling är en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen och en förbättrad användbarhet av de elektroniska kommunikationstjänsterna. har under ägnat särskild uppmärksamhet åt mål- och resultatfrågor i beredningen av budgetpropositionen. Utskottet har genomfört en fördjupad och mer systematisk uppföljning av den resultatredovisning som ges för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Uppföljningen har genomförts av utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering. I bilaga 5 i detta betänkande redovisas uppföljningen i sin helhet. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen och resultatredovisningen från regeringen till och att och för en kontinuerlig dialog och samarbetar i frågan. Inom trafikutskottets beredningsområde pågår en dialog mellan trafikutskottet och på tjänstemannanivå. Dialogen har resulterat i en successiv utveckling och förbättring av resultatredovisningen. Utskottet ser positivt på att denna dialog fortsätter och utvecklas. har tidigare slagit fast att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Utskottet anser därför att det är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Årets resultatredovisning för utgiftsområde 22 har en tydligare struktur än tidigare även om vissa delar enligt utskottets mening fortfarande kan utvecklas vidare. Utskottet konstaterar att regeringen i årets budgetproposition redovisar en betydligt mer utförlig analys och bedömning av utvecklingen för det övergripande transportpolitiska målet än . Utskottet har efterfrågat en sådan analys och ser därför mycket positivt på denna förbättring av resultatredovisningen. Det gör det lättare för trafikutskottet att bedöma måluppfyllelsen och riktningen i det transportpolitiska arbetet. Regeringens analys behandlar dock främst det övergripande målets första del om en ”samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning”, medan målets andra del om en ”långsiktigt hållbar transportförsörjning” får en betydligt mer kortfattad behandling. Utskottet anser att analysen och bedömningen av målets andra del – om den långsiktiga hållbarheten – bör utvecklas i paritet med redovisningen av den första delen. I det sammanhanget vill utskottet särskilt uppmärksamma den forskningsrapport med ? (2014/15:RFR2) som utskottet presenterade och som behandlar samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling. När det gäller resultatredovisningens struktur kan utskottet konstatera att resultaten för transportpolitiken redovisas under olika rubriker för funktionsmålets och hänsynsmålets preciseringar och indikatorer. I särskilda avsnitt redovisas uppgifter om tillförlitlighet och kvalitet inom funktionsmålet – uppgifter som kanske främst hör hemma under preciseringarna om medborgarnas resor och näringslivets transporter. Utskottet anser att denna struktur skapar en delvis otydlig bild och försvårar kopplingen mellan preciseringar och resultat. I Trafikanalys uppföljningsrapport används en enkel och lättöverskådlig struktur som utgår från de transportpolitiska målen och deras preciseringar. Utskottet menar att en sådan struktur skulle kunna förtydliga resultatredovisningen och sambanden mellan mål och resultat. har även framhållit vikten av att utveckla resultatindikatorer för alla relevanta delar av regeringens resultatredovisning. Denna synpunkt står utskottet fast vid. Utskottet ser positivt på att regeringen i årets budgetproposition utvecklat användningen av indikatorer för transport-politiken. Indikatorerna används för att konkretisera resultaten i förhållande till preciseringarnas mål. Utskottet vill betona vikten av att resultatindikatorer ger en allsidig belysning av måluppfyllelsen. Utskottet ser positivt på det utvecklingsarbete med resultatindikatorer som pågår inom olika transport-myndigheter och konstaterar att regeringen fortsätter att bereda frågan om vilka indikatorer som ska redovisas för transportområdet. Indikatorerna bör i första hand vara indikatorer för uppnådda resultat, inte för insatser eller omvärldsförändringar. Vidare är det önskvärt att tidsserier redovisas så långt möjligt för alla indikatorer och att jämförelseåren i möjligaste mån är desamma. Det är också önskvärt att samma indikatorer används . När det gäller tillståndet i transportsystemen vill utskottet liksom i förra årets uppföljning av resultatredovisningen framhålla betydelsen av kontroll och återrapportering om tillståndet i transportsystemen. påtalade i sitt budgetbetänkande 2014 att en mer utförlig resultatredovisning och analys på detta område kunde lämnas i kommande budgetpropositioner. Utskottet konstaterar att redovisningen av väg- och järnvägsnätets kvalitet är något mer utförlig i årets budgetproposition men anser att innehållet kan utvecklas ytterligare. När det gäller tillgängligheten i transportsystemet för personer med funktionsnedsättning konstaterar utskottet att regeringen även redovisar en positiv trend när det gäller transportsystemets användbarhet för personer med funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar denna utveckling men vill sam-tidigt påpeka att arbetet för ökad tillgänglighet inom kollektivtrafiken fortfarande går för långsamt och att åtgärdstakten måste öka om målen i den nationella planen ska nås till 2021. Utskottet konstaterar att av järnvägsstationerna och av busstationerna som ingår i planen har gjorts tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Utskottet konstaterar vidare att de ställningstaganden om tillgänglighet som utskottet gjorde i sitt budgetbetänkande , med anledning av utskottets rapport resan ! (2013/14:RFR5) inte kommenterats vare sig i årets eller i förra årets resultatredovisning. Utskottet anser det angeläget att regeringen – med utgångspunkt i de problem som uppmärksammats i rapporten – återkommer till med en mer utförlig redovisning av vilka insatser som görs och vilka resultat som uppnås. Redovisningen skulle t.ex. kunna lämnas i en särskild resultatskrivelse. När det gäller utsläpp av växthusgaser har trafikutskottet uppmärksammat att resultatredovisningen av hänsynsmålet om begränsad klimatpåverkan endast redovisar de inhemska utsläppen av växthusgaser. Utskottet vill återigen aktualisera denna fråga och menar att en redovisning även av utsläppen från internationell trafik och deras konsekvenser skulle ge utskottet ett bättre underlag för bedömningen av måluppfyllelsen. Utskottet konstaterar att Trafikanalys även redovisar utsläpp från internationell sjöfart och luftfart som startat i och att dessa ligger långt utsläppsnivå. Trafikanalys bedömning är att det kommer att krävas nya kraftfulla styrmedel för att göra det sannolikt att uppsatta delmål och mål nås . Resultatredovisningen för politiken för informationssamhället Utskottet konstaterar att beslutade om nya mål och en ny målstruktur för politiken för informationssamhället. Utskottet har arbetat för en tydligare och mer ändamålsenlig målstruktur som utgår från de mål på området som beslutat om. Detta har också utskottet tidigare efterlyst. Utskottet ser nu mycket positivt på denna utveckling som gör resultatredovisningen både tydligare och mer lättillgänglig för en bedömning av resultaten. I resultatredovisningen anförs att det är svårt att mäta och avgränsa politikens bidrag inom området från andra offentliga och privata insatser. Utskottet har förståelse för detta men vill ändå, liksom , betona vikten av att redovisningen renodlas och så långt möjligt innehåller resultat och effekter av de statliga insatserna. Utskottet välkomnar vidareutvecklingen av indikatorer inom politik-området och särskilt för området it-politik. De nya indikatorerna ger ett bättre underlag för analys och bedömning av läget i arbetet för it-målet. konstaterar utskottet liksom regeringen att det finns ett behov av vidareutveckling av indikatorer för e-förvaltning och att det saknas indikatorer för uppföljning av robusthet och säkerhet inom området elektronisk kommunikation. Utskottet konstaterar även att det pågår ett arbete inom flera myndigheter för att utveckla indikatorer på området. Detta är positivt, och utskottet vill i sammanhanget påminna om de allmänna kriterier som gäller för utvecklingen av indikatorer: i första hand bör det vara indikatorer för uppnådda resultat, inte för insatser eller omvärldsförändringar. Dessutom är det önskvärt att tidsserier redovisas så långt möjligt för alla indikatorer och att jämförelseåren i möjligaste mån är desamma. Det är också önskvärt att samma indikatorer används . Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det av den uppföljning som gjorts av årets resultatredovisning framgår att det pågående arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen tagit ytterligare steg framåt när det gäller att förbättra regeringens resultatredovisning till . Utskottet anser att detta är positivt och välkomnar detta. Som framgår av resultatuppföljningen ovan pekar utskottet på ett antal områden som utskottet anser är särskilt viktiga att fokusera på i det fortsatta utvecklingsarbetet. Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar för sammanlagt till de anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. ställer sig också bakom regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. bifaller därmed proposition 2015/16:1 utgiftsområde 22 och avslår samtliga motionsförslag om alternativa anslagsfördelningar. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområde 22. beräknas anslagsnivån till , till och till . Den successiva ökningen av anslagsnivån förklaras av aviserade infrastruktursatsningar samt medfinansiering till kommuner för att främja hållbara stadsmiljöer och cykelinfrastruktur. Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart – museiverksamhet inom transportområdet – utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader m.m. – investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar – statligt investeringsbidrag till landningsbanan i – ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive handikappanpassningsbidrag), statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäker-hetsåtgärder på kommunala vägar – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen – viss myndighetsutövning inom transportområdet – ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – administration av vägavgifter som inte är systemutgifter – bidrag till enligt avtalet mellan staten och – avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen – eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till – eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till – eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande – åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet – inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock), samt – ersättning till utrustning inklusive installation som säkerställer funktionen hos tågfordonens befintliga telekommunikationssystem för talkommunikation och som säkerställer funktionen hos befintlig ombordutrustning för signalsäkerhetssystemet ERTMS. Anslaget 1:11 Trängselskatt i får användas till utgifter för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten samt till medfinansiering av tunnelbaneutbyggnaden i . Anslaget får även användas till system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Anslaget 1:14 Trängselskatt i får användas till utgifter för finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur I budgetpropositionen anges att investeringar omfattar de investeringar som fastställts i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och av länen i länsplanerna för regional transportinfrastruktur. Av budgetpropositionen framgår vidare att och länens investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som fås via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och nya Fonden för ett sammanlänkat (FSE) samt förskotteringar. beräknar att göra investeringar för ca . Tabell 2 Investeringsplan –2017 Större investeringar i nationell plan Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar Investeringar i regionala planer Investeringar med överskott från trängselskatt i Investeringar med överskott från trängselskatter i Investeringar i anläggningstillgångar (väg) Investeringar i anläggningstillgångar (järnväg) Förskottering väg och järnväg Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen pekar på att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2050. Regeringen redovisar att det i aktuella planer ingår ett stort antal stora och medelstora byggprojekt, som t.ex. i , Västlänken i samt Ostlänken mellan och .