bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — Utskottet anser att en av EU:s mest centrala utrikespolitiska uppgifter är att bidra till demokratisk utveckling och ekonomisk integration i närområdet. viktig utmaning för EU är att bidra till ett fortsatt öppet med ett särskilt intresse och ansvar för utvecklingen i EU:s grannländer. vidareutveckling av den europeiska grannskapspolitiken som inkluderar östliga partnerskapet respektive södra . rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och inspirerar till en demokratisk utveckling. Utskottet kan konstatera att 2014 var som präglades av stora problem i EU:s grannskap, och det är tydligt att den geopolitiska utvecklingen i unionens närområde i högre utsträckning än visar på behovet av en koordinerad utrikespolitisk agenda för EU. Mot bakgrund av det stora antalet kriser och de allt större utmaningarna i grannskapet kan utskottet konstatera att behovet av att anpassa den europeiska grannskapspolitiken har Utskottet välkomnar därmed det samråd om framtiden för relationerna till EU:s grannländer som den höga representanten och kommissionen har inlett ((2015) 6). Utskottet avser att återkomma till frågor med anknytning till utformningen av den europeiska grannskapspolitiken i ett Vad gäller arbetet inom ramen för östliga partnerskapet under det gångna året kan utskottet konstatera att fokus i hög grad har legat på den färdplan för genomförande som fastslogs i deklarationen från toppmötet i i Utskottet välkomnar att associeringsavtal med EU, inklusive fördjupade frihandelsområden, har ratificerats av parlamenten i , Även och har ratificerat avtalen (bet. 2014/15:UU5, rskr. 2014/15:UU16, bet. 2014/15:UU6, rskr. 2014/15:UU17 och bet. 2014/15:UU7, rskr. 2014/15:UU18). Utskottet framhåller vikten av att EU vid toppmötet i tydligt markerar det politiska stödet för det östliga partnerskapet och visar solidaritet med partnerländerna. EU måste stå uppför varje lands rätt att välja sin framtid. I enlighet med vad utskottet har framfört i ett tidigare utlåtande om den europeiska grannskapspolitiken (2011/12:UU5) menar utskottet att länderna i det östliga partnerskapet, som geografiskt är belägna i , ska ha rätt att ansöka om medlemskap så snart de uppfyller de nödvändiga kriterierna. Utskottet välkomnar att regeringen i sina övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2015 kommer att verka för en ambitiös grannskapspolitik och att toppmötet i återbekräftar det politiska stödet för östliga partnerskapet. Flera motionsyrkanden berör utvecklingen i och sanktionerna mot . Utskottet konstaterar, i likhet med regeringen, att den ryska aggressionen mot är den största utmaningen mot europeisk fred och säkerhet sedan slut. Utvecklingen i och EU:s relationer till visar på behovet av att EU talar med en röst och kan agera starkt, tydligt och effektivt på det utrikespolitiska området. Utskottet välkomnar att EU:s stats- och regeringschefer har uttryckt ett starkt stöd för självständighet, suveränitet och territoriella integritet och stöd för den nya ukrainska regeringen. De har också fördömt aggression mot och den olagliga annekteringen av och fattat beslut om att bistå ekonomiskt och om att införa omfattande sanktioner mot Ryssland.1 Utskottet betonar vikten av att EU även fortsättningsvis agerar samstämmigt och att regeringen fortsätter att vara en stark och tydlig röst till stöd för självständighet och oberoende. Utskottet framhåller att det är av största vikt att fortsätter att stödja i dess svåra situation och fortsätter att uppmuntra landets reformarbete. Utskottet noterar att och undertecknade ett samarbetsavtal för genomförande av det bilaterala reformstödet som uppgår till . Insatserna för inriktas på att stärka rättsstaten, stödja insatser för att förbättra den ekonomiska situationen, stödja den centrala ukrainska förvaltningen och det civila samhället samt insatser för förbättrad miljö och klimat. Utskottet konstaterar att den humanitära situationen är kritisk. Det humanitära FN-systemet ökar nu sin respons, vilket är angeläget. Utskottet välkomnar att har fattat beslut om att utöka det humanitära stödet till som uppgår till . Vad gäller kan utskottet konstatera att EU:s och relation har präglats av olagliga annektering av och Sevastopol och av militära aggression i östra . Utskottet betonar vikten av att EU starkt kritiserar politiska, 2014/15:UU3. ekonomiska och handelsrelaterade påtryckningar mot partnerländerna i östliga Som utskottet framhåller ovan måste EU stå upp för varje lands rätt att välja sin framtid. Utskottet välkomnar att tydligt har stått bakom EU:s sanktionspolitik mot och betonar vikten av en fortsatt konsekvent sanktionspolitik gentemot . Utskottet förutsätter att en bedömning av effekterna av sanktionerna mot görs löpande både av regeringen och av EU. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen fortsätter att betona vikten av att demokrati och mänskliga rättigheter har en framskjuten plats i EU:s dialog med , inte minst mot bakgrund av de nuvarande repressiva tendenserna i landet. Utskottet noterar att den dåvarande regeringen hösten 2014 antog en resultatstrategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2018. Syftet med strategin är att stödja demokratisk utveckling i och bidra till ökad respekt för mänskliga rättigheter samt en förbättrad miljö i och i nordvästra Mot bakgrund av den senaste utvecklingen i kommer arbetet med ökad respekt för mänskliga rättigheter samt stärkt demokratisk utveckling och medborgarinflytande att prioriteras. Utskottet ser positivt på att strategin bl.a. fokuserar på stärkta möjligheter för medborgare till demokratiskt inflytande och ökat deltagande i politiska processer och stärkt kapacitet hos förändringsaktörer och civilsamhälle att verka för bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter och icke-diskriminering. Utskottet noterar att EU har fortsatt att uppmana att leva upp till sina internationella åtaganden när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och respekt för rättsstatens principer och krävt att samtliga politiska fångar ska friges och rehabiliteras. Mot bakgrund av otillräckliga framsteg när det gäller de områden som EU identifierat förlängdes EU:s sanktioner mot På grund av bristen på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter saknar ett uppdaterat juridiskt ramverk för samarbete med EU, men landet omfattas av det östliga partnerskapet och deltar aktivt i samarbetets multilaterala del. att det är viktigt att fortsätta att markera stöd för det vitryska folket, inklusive stöd till det civila samhället, och välkomnar att EU har inlett förhandlingar om viseringsförenklings- och återtagandeavtal i syfte att förenkla resande för den Utskottet betonar vikten av gott samarbete mellan och och välkomnar det toppmöte som hölls i . fokuserade framför allt på ekonomiska frågor, inklusive de pågående förhandlingarna om ett transatlantiskt frihandels- och investeringsavtal (TTIP). På dagordningen stod också klimat- och energifrågor liksom utvecklingen i och . En viktig målsättning med toppmötet var att visa på transatlantisk enighet mot bakgrund av utvecklingen i och att ge politiskt stöd till TTIP-förhandlingarna. Vad gäller TTIP-förhandlingarna anordnade utrikesutskottet och näringsutskottet en gemensam öppen utfrågning om frihandelsavtalet mellan och . Vid utfrågningen diskuterades det aktuella läget i förhandlingarna och olika frågeställningar belystes, bl.a. vad gäller investeringsskydd och en tvistlösningsmekanism mellan investerare och stat (ISDS). understryker vikten av att nå ett så ambitiöst frihandelsavtal som möjligt med för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. Utskottet anser att ett framtida avtal skulle ha stor betydelse för att stärka de transatlantiska relationerna såväl ekonomiskt som politiskt. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att öka transparensen i denna typ av förhandlingar, och det är positivt att kommissionen har ställt sig bakom det initiativ till större öppenhet i förhandlingarna som initierats av kommissionär . Utskottet instämmer i vad har framhållit i sitt arbetsprogram om att ett handels- och investeringsavtal mellan och inte får göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd, miljöskydd, socialt skydd samt skydd av personuppgifter och kulturell mångfald. konstaterar att näringsutskottet i ett yttrande över kommissionens arbetsprogram 2015 (2014/15:NU2y) har behandlat TTIP- förhandlingarna. påminner i sitt yttrande om att mandatet för förhandlingarna om frihandelsavtalet med stipulerar att parterna ska arbeta för ekonomisk utveckling och full och produktiv sysselsättning samt främja efterlevnad och effektivt genomförande av internationella arbetsrättsliga standarder. Ett frihandelsavtal med ska alltså inte urholka de gällande sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU. påminner därutöver om vad det i andra sammanhang anfört på ett övergripande plan om vikten av öppenhet mot tredjeländer och att olika protektionistiska tendenser såväl inom som utanför EU motverkas. instämmer i detta och understryker att den globala frihandeln måste försvaras och att det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan ske på öppna och likvärdiga villkor. betonar vikten av att fortsätter att vara en tydlig röst inom EU och internationella forum, såsom (), för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska krafter. Det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. Med anledning av ett motionsyrkande om att även andra intressen än de rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken vill utskottet, liksom näringsutskottet i betänkande 2013/14:NU13, understryka vikten av att handelspolitiken medverkar till att värna de mänskliga rättigheterna, stärker respekten för grundläggande arbetsvillkor, inkluderar ett klimat- och miljöperspektiv och prioriterar ett utvecklingsperspektiv. Utskottet noterar att EU:s uttalade målsättning är att integrera klausuler om respekt för mänskliga rättigheter i samtliga associations- och frihandelsavtal. Utskottet anser att Europeiska utrikestjänsten (European External Action Service, EEAS) är ett viktigt verktyg för en samlad och effektiv extern politik och noterar att särskilt har lyft fram vikten av att fullt ut utnyttja den höga representantens roll i kommissionen för att ytterligare utveckla samarbetet mellan EEAS och kommissionen. den nya kommissionens arbetssätt, inte minst den tydliga roll den höga representanten har fått när det gäller att leda och samordna arbetet med de Genom en stark och väl fungerande utrikestjänst finns det enligt utskottet bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s globala agerande än tidigare och ökade möjligheter att tydligare samordna de instrument som finns till förfogande. Utskottet vill dock i sammanhanget även betona vikten av att arbetet inom ramen för för utrikes frågor (FAC) bedrivs på ett sätt som möjliggör förankring i de nationella parlamenten. Utskottet konstaterar att kabinettssekreterare i utskottet har redogjort för regeringens syn på att tydliga strukturer, förutsägbara processer och insyn och öppenhet gagnar medlemsstaternas inflytande och värnar den Utskottet delar denna uppfattning och noterar att delegationer från utrikesutskottet har lyft frågan vid relevanta tillfällen, senast vid den interparlamentariska konferensen i den 4–där bl.a. den höga representanten deltog. Utskottet noterar även att regeringen i rådsarbetet har påtalat betydelsen av att medlemsstaterna får underlag och utkast till rådsslutsatser för att möjliggöra förberedda diskussioner och nationell förankring. Vidare instämmer utskottet i vad betonar i sitt yttrande (2014/15:EUN1y) om vikten av att förberedelserna inför rådet för utrikes frågor sker på ett sådant sätt att de svenska konstitutionella reglerna för förankring av EU-frågor i iakttas. Utskottet noterar att (of Peace, EIP) invigdes av grundarländerna , , , , , , , och . oberoende organisation som ska bidra till och komplettera EU:s globala fredsarbete, framför allt genom medlingsinsatser och dialogarbete. har i tidigare betänkanden välkomnat initiativet och betonat vikten av ett nära samarbete med EU:s institutioner för att genom effektiv användning av samtliga instrument som står till unionens förfogande öka möjligheterna att förebygga väpnade konflikter för att skydda civilbefolkningen och minimera I linje med detta välkomnar utskottet att , kommissionen och EU:s utrikestjänst har erbjudits Utskottet konstaterar att en grundläggande princip för det konsulära samarbetet på EU-nivå är att de konsulära frågorna är nationella angelägen- heter och att samarbetsformerna följaktligen är mellanstatliga. detta välkomnar utskottet att arbetet fortsätter med att stärka informations- och erfarenhetsutbytet för att utarbeta god praxis och smidiga samarbetsformer mellan medlemsstaterna i det dagliga konsulära arbetet. informationsutbyte sker mellan EU-huvudstäderna om bl.a. reseråd, strandsatta EU-medborgare och möjliga transportvägar ut ur länder som drabbats av kriser. Det senare gäller framför allt utvecklingen i , sommarens händelser i , och samt i samband med ebolautbrottet i . Enligt artikel 23 i EUF-fördraget har en EU- medborgare som befinner sig i ett tredjeland där hennes eller hans eget land saknar representation rätt att söka konsulär hjälp av någon annan EU- medlemsstat som finns representerad i landet, på samma villkor som den statens medborgare. Ett nytt direktiv diskuteras med syfte att förtydliga formerna för hur denna rätt ska tillgodoses. Utskottet noterar att det har lagts en grund för en försöksverksamhet för utökat konsulärt samarbete (Common Consular Instructions, CCI). Syftet med detta är att i några utvalda länder (, , , och ) stärka det lokala samarbetet mellan EU:s medlemsstater och utforska möjligheter för EU-delegationer där att bidra till detta. Utskottet kan konstatera att flera utvecklings- och biståndspolitiska frågor står högt på den globala agendan . Millenniemålen ska ersättas av en ny hållbar utvecklingsagenda. i och mötet om utvecklingsfinansiering i är andra viktiga hållpunkter . EU har därför utnämnt till det europeiska året för utvecklingssamarbete. Syftet med året är att skapa en gemensam utgångspunkt för EU, medlemsstaterna, civilsamhällesorganisationer och allmänheten att diskutera globala frågor och EU:s roll i världen. Utskottet välkomnar detta tydliga fokus på utvecklings- och biståndspolitiska frågor. Arbetet med att ta fram en ny hållbar utvecklingsagenda är centralt . har FN:s millenniemål gett vägledning för globala och nationella ansträngningar att utplåna fattigdomen. Utskottet vill i sammanhanget påminna om sitt utlåtande /13:UU18 Granskning av kommissionens meddelande om ett ramverk för global utveckling . Där behandlades kommissionens meddelande KOM(2013) 92 som innehåller förslag till EU:s ingångsvärden inför förhandlingarna i FN om den globala utvecklingen . Utskottet valde i utlåtandet att fokusera på frågor om klimat och miljö, demokrati och mänskliga rättigheter samt främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen. Dessa områden är enligt utskottet grundläggande förutsättningar för att stimulera utvecklingens drivkrafter. Utskottet konstaterar att EU är en global utvecklingsaktör som tillsammans med medlemsstaterna står för mer än hälften av världens totala utvecklingsbistånd. Utskottet konstaterar att biståndet från EU och dess medlemsstater ökade med ca enligt siffror från kommissionen. Som andel av BNI har biståndet dock inte ökat utan ligger kvar på . Det är bara fyra av EU:s medlemsstater som når upp till EU:s biståndsmål på av BNI: , , och . Utskottet konstaterar att kommissionen har presenterat ett meddelande om ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015 (KOM(2015) 44). Meddelandet föreslår beståndsdelar och aktörer som bör ingå i det globala partnerskapet för att genomföra den nya utvecklings- agendan efter 2015. Kommissionens meddelande bekräftar EU:s kollektiva åtagande för alla utvecklade länder om av BNI i bistånd. Meddelandet bekräftar även ett kollektivt åtagande om att av BNI ska gå till MUL. Utskottet höll vid sitt sammanträde en överläggning med statssekreterare om meddelandet. överläggningen tog utskottet del av regeringens preliminära ståndpunkt i form av faktapromemoria 2014/15:FPM19 Meddelande om Regeringen framhöll vid överläggningen att meddelandet i stora drag innehåller de, enligt svensk ståndpunkt, relevanta delarna för utvecklingsfinansieringsagendan. vikten av ägarskap och utvecklingsländernas eget ansvar för att skapa förutsättningar för utveckling, offentligt utvecklingsbistånd (), respekt för grundläggande normer och regler på arbetsmarknaden och ökade Ökad koherens mellan utvecklingsfinansiering och klimatfinansiering både vad gäller substans och process är av vikt men bör inte utesluta riktade åtgärder till klimat, framhåller regeringen. regeringen att det är positivt att den breda agendan med betoning på icke hållbarhetsaspekter genomsyrar meddelandet. Dessa aspekter bör ytterligare stärkas, liksom olika former av ekonomiska styrmedel. Handelsaspekterna är väl utvecklade, och migration lyfts fram på ett tydligt sätt. Illegala finansiella flöden ges också adekvat utrymme. Regeringen är dock angelägen om att EU:s åtaganden om inte villkoras av andra länders åtaganden. Regeringen anser också att det behövs tydligare åtaganden om jämställdhet som medel för ökad resursmobilisering och att kopplingen mellan jämställdhet och hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning måste ges en mer framträdande plats. Det bör föras tydligare resonemang om sambandet mellan anständigt arbete (decent work), betydelsen av socialförsäkringssystem som når fler och möjligheterna till hållbar utveckling. Fattiga människors perspektiv samt sviktande och konfliktdrabbade staters särskilda behov och förutsättningar bör framhållas. En större tonvikt bör läggas på att tydliggöra att den nya strategin för utvecklingsfinansieringen måste utgå ifrån, och bygga vidare på, existerande utvecklingsfinansiella strukturer, institutioner och ramverk. Utskottet konstaterade vid överläggningen att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt och uppmanade regeringen att särskilt uppmärksamma jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), biståndseffektivitet och stöd till det civila samhället i enlighet med vad utskottet tidigare framfört i betänkanden (t.ex. 2014/15:UU2, rskr. 2014/15:75). Utskottet vill även framhålla betydelsen av att det globala partnerskapet är inkluderande och främjar god samhällsstyrning, samstämmighet och transparens. Utskottet har under en följd av år i sina budgetbetänkanden poängterat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att EU och dess medlemsstater måste förverkliga sina åtaganden om utvecklingsfinansiering som gjorts vid ett flertal tillfällen. Utskottet vidhåller detta och betonar att det är särskilt viktigt att framhålla inför mötet om utvecklingsfinansiering i . Utskottet menar, i likhet med regeringen, att gjorda åtaganden om bistånd ovillkorligen ska bekräftas av EU i och att en ny tidslinje ska sättas för åtagandenas uppfyllande. Det är viktigt att framhålla att EU även har ett antal andra instrument än bistånd till sitt förfogande och arbetar inom andra politikområden som bör bidra till global utveckling. Artikel 208 i Lissabonfördraget anger att utvecklingsmålen ska beaktas vid beslut inom EU:s olika politikområden som kan påverka utvecklingsländer. Utskottet har välkomnat EU:s arbete med samstämmighetspolitiken och betonat vikten av resultatuppföljning och bättre samordning inom de olika EU- institutionerna för att bättre uppnå politikens mål. Att analysera utvecklingsperspektivet vid politiska beslut inom olika områden är grundläggande för att identifiera lösningar på globala utmaningar och bidra till utveckling. Detta gäller exempelvis EU:s politik på jordbruks-, fiske-, handels- och miljöområdet. Utskottet vill framhålla att en viktig del i EU:s samstämmighetsarbete är ett effektivt samarbete mellan de olika institutionerna, såsom kommissionen, rådet och utrikestjänsten, inklusive EU- delegationerna runt om i världen. har länge arbetat aktivt med EU:s samstämmighetspolitik för utveckling, och utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att aktivt driva vikten av att analysera utvecklingsperspektivet vid politiska beslut inom olika områden. Utskottet konstaterar att det civila samhällets organisationer (CSO) har en viktig roll att spela i utvecklingssamarbetet och i utformningen och genomförandet av de nya globala utvecklingsmålen. Det civila samhället och dess organisationer är en stark förändringskraft som har en nyckelroll i arbetet för fattigdomsminskning. Utskottet välkomnar regeringens initiativ till att bjuda in representanter för en bred krets aktörer på utvecklingsområdet, däribland riksdagsledamöter, att ingå i den svenska delegationen för utvecklingsfinansiering (Financing for Development, FfD) vid förhandlingsmöten i och/eller konferensen i . Vad gäller klimatfinansiering noterar utskottet att kommissionen har presenterat ett meddelande om Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020 (KOM(2015) 81). Utskottet instämmer i vad regeringen har framhållit om att ytterligare utveckling av EU:s position om klimatfinansiering kommer att behövas inför i (fakta-PM 2014/15:FPM25). I det fortsatta arbetet inför är det av stor vikt att fler EU-länder än bidrar generöst till klimatfinansieringen. Utskottet välkomnar att regeringen avser att verka för att EU ska inta en konstruktiv hållning i fråga om klimatfinansiering och fortsätta identifiera och genomföra strategier och åtgärder för att öka klimatfinans- ieringen före och efter 2020. I flera motionsyrkanden berörs situationen i och , och önskemål om ökat humanitärt stöd framförs. Utskottet kan konstatera att situationen i och är oerhört allvarlig. I har inbördeskriget orsakat en humanitär katastrof med över 12 miljoner människor i behov av humanitärt stöd, mer än 200 000 dödsoffer, omkring 7,5 miljoner internflyktingar och 4 miljoner människor som har tvingats lämna landet enligt FN:s kontor för humanitär hjälp (Ocha). Konflikten är nu inne på sitt femte år, och FN graderar den humanitära situationen till nivå 3, vilket är den allvarligaste nivån för en Det humanitära tillträdet förblir en utmaning, och utskottet välkomnar att arbetar för ökat tillträde för de humanitära aktörerna som främst begränsas av den syriska regimen. Utskottet välkomnar även att EU återkommande, i rådsslutsatser och i uttalanden från den höga representanten, har fördömt våldet och uppmanat parterna till en fredlig Utskottet konstaterar att EU beslutade att införa sanktioner mot den syriska regimen och mot de personer, företag och institutioner som är ansvariga för det våldsamma förtrycket. Dessa har successivt utvidgats då våldet har fortsatt. EU har tillsammans med övriga medlemsstater bidragit med , varav med , i humanitärt och annat bistånd sedan konflikten bröt ut. Situationen fortsatte att kraftigt försämras . EU har vid flera tillfällen uttryckt oro för att inte bara allvarligt påverkar utan även dess grannländer och omvärlden i stort. bl.a. de regionala konsekvenserna har EU välkomnat att betonat vikten av att hitta en politisk lösning på . budskap underströks bl.a. i samband med det förhandlingsförsök under FN:s regi som ägde rum mellan de två parterna i . av oron över terrororganisationen ökade våld i och antog FN respektive september två säkerhetsrådsresolutioner för att bekämpa Isil och extrema gruppers aktiviteter. EU följde upp detta arbete med att anta en EU-strategi mot terrorism och utländska stridande. Vad gäller konstaterar utskottet att utvecklingen i har försämrats