bet · H201KrU8 · 2015-03-30 00:00:00 — Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildning kan dock en folkhögskola anta en yngre elev som går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Inom gymnasieskolan finns det fem introduktionsprogram. Dessa ska ge obehöriga elever möjlighet att komma in på ett nationellt program eller leda till arbete. Utbildningen är på heltid och eleven följer en individuell studieplan. inledde den dåvarande regeringen en folkhögskolesatsning med särskilda studiemotiverande kurser som ett komplement till den utbildning som erbjöds inom jobbgarantin för unga. Satsningen bygger på ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och . Målgruppen för satsningen är alla unga mellan som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Syftet med satsningen är att med hjälp av den anpassade pedagogik som används på folkhögskolorna kunna motivera ungdomarna till fortsatta studier. Kursen bedrivs på heltid i form av en förberedande utbildning som syftar till att underlätta för den enskilde att påbörja eller återgå till en reguljär utbildning. i driver projektet . Syftet med projektet är att möjliggöra för landets folkhögskolor att erbjuda boende- och studieformer för ensamkommande ungdomar. Målet är att ungdomarnas väg mot vidare studier eller arbete ska förkortas. Det gäller främst ungdomar i gymnasieför ålder och med permanent uppehållstillstånd (PUT). bildar 11 kommuner, 1 kommunförbund och 14 folkhögskolor i , , och län projektets samarbetsparter. Övriga aktörer är länsstyrelserna i , , och län, Region , i län, samt representanter från idéburen sektor som och . Folkhögskolespåret drivs utifrån idén om att god integration behöver inkludera en bredd av samhällsaktörer över sektorsgränserna. Med utgångspunkt i folkhögskolornas värdegrund och bildningsideal ska insatsen uppmuntra ett nytt sätt att tänka kring ensamkommande ungdomars förmåga, resurser och potential. Folkhögskolespåret innebär strukturerat resursstöd och processhjälp för att införa inrättande av boende- och studieplatser för ensamkommande ungdomar på länens folkhögskolor. Projektet har i ett första skede finansiering t.o.m. genom länsstyrelsernas utvecklingsmedel. Utifrån projektet har startat upp ett HVB-hem (hem för vård eller boende) där de erbjuder ensamkommande flyktingbarn mellan boende och studier. HVB-hemmet finansieras med bidrag från placerande hemkommuner. är den enda folkhögskolan i som har ensamkommande flyktingbarn som bor och studerar där. För att en folkhögskola ska erhålla statsbidrag från folkbildningsanslaget krävs enligt förordningen om statsbidrag till folkbildning att eleven fyller senast under det kalenderåret kursen börjar. Undantag gäller för elever som går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att denna åldersgräns bör ändras, och avstyrker därmed motion 2014/15:1490 (M). När det gäller ensamkommande barn och ungdomar noterar dock utskottet att folkhögskolor på uppdrag av och med särskild ersättning från bl.a. kommuner, kan anordna utbildningar och boende för dessa barn och ungdomar på folkhögskola. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att upphöra med statligt stöd till mångkulturalistisk verksamhet med hänvisning bl.a. till att det mångkulturella samhällets utmaningar är ett område som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd till folkbildningen. Jämför reservation 2 (SD). m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2014/15:2903 att centralt i politik är att skattemedel ska användas för att stärka interna sammanhållning och nationella gemenskap och inte stödja samhällssplittrande projekt eller idéer som leder till motsättningar och utanförskap. Mot bakgrund av detta bör enligt motionärerna allt statligt stöd till mångkulturalistiska verksamheter, även inom ramen för folkbildningen, dras in (yrkande 2). Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen är det mångkulturella samhällets utmaningar ett område som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. Denna verksamhet knyter också starkt an till flera av de syften som anges för statens stöd till folkbildningen. beslutade dessutom, som framgår ovan, att göra ett tillägg till det andra syftet med statsbidraget till folkbildningen så att det fick följande lydelse (med tillägget kursiverat): 2. bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Regeringen angav i propositionen att man med tillägget bl.a. ville markera att folkbildningen bör bidra till en verksamhet som kontinuerligt arbetar med att nå nya deltagargrupper, bl.a. utrikes födda. har i sina beslut om fördelningsmodeller för statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund markerat vikten av att folkbildningen ska möta det mångkulturella samhällets utmaningar genom att främja ömsesidig kunskap om och förståelse för olika etniska, religiösa och kulturella grupper i samhället. Folkhögskolor och studieförbund ska genom aktiva åtgärder se till att ingen utestängs från folkbildningsverksamhet. har därför tilldelat tilläggsbidrag för verksamheter som riktar sig till deltagare som är utlandsfödda. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:2903 (SD) yrkande 2. Kvalitetssäkring av folkbildningen, punkt 5 (SD) av och (båda SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2903 av m.fl. (SD) yrkande 1. För är det centralt att all skattefinansierad verksamhet ska följa de demokratiska principerna och hålla en hög lägstanivå när det gäller kvalitet. Vi anser därför att det behövs tydligare direktiv och väl genomförda kontroller samt uppföljningar av de verksamheter som beviljats stöd. Att detaljreglera den skattefinansierade delen av folkbildningen tror vi skulle vara negativt för dess utveckling. Att i viss utsträckning skärpa kvalitetskraven och förtydliga direktiven om vilka typer av verksamheter som ska kunna få statligt stöd ser vi dock som nödvändigt. En viktig princip för all skattefinansierad utbildning bör vara att den ska sträva efter största möjliga objektivitet, saklighet och allsidighet. Verksamhet med inslag av stark, ensidig politisk eller religiös påverkan bör således inte kunna uppbära statligt stöd inom ramen för folkbildningen. På vissa håll har det statliga stödet till folkbildningen kommit att användas till att lära ut eller uppmuntra användandet av olagliga utomparlamentariska metoder. Vid återkommande tillfällen har stödet också kommit våldsinriktade och antidemokratiska organisationer till del. En dylik hantering av skattebetalarnas pengar är oacceptabel och bör resultera i en utförlig granskning av de aktuella studieförbundens eller folkhögskolornas övriga verksamhet och i en utvärdering av om det alls är lämpligt att ge dem någon form av bidrag, ens för annan verksamhet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2014/15:2903 (SD) yrkande 1. Mångkulturalistisk verksamhet, punkt 9 (SD) av och (båda SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2903 av m.fl. (SD) yrkande 2. Centralt i politik är att skattemedel ska användas för att stärka vårt lands interna sammanhållning och nationella gemenskap, inte för att stödja samhällssplittrande projekt eller idéer som leder till motsättningar och utanförskap. Mot bakgrund av detta bör allt statligt stöd till mångkultura-listiska verksamheter, även inom ramen för folkbildningen, dras in. Med begreppet mångkulturalistisk avses i första hand sådana verksamheter som syftar till att bejaka och förstärka kulturella, religiösa och identitetsmässiga skillnader mellan invånare baserat på deras etniska bakgrund. Verksamheter som riktar sig mot de nationella minoritetsgrupperna ska dock vara undantagna från ovanstående princip. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2014/15:2903 (SD) yrkande 2. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:658 av (FP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkrörelsernas roll för samhällsengagemang och demokratins utveckling. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av studieförbund och folkhögskolor. 2014/15:1190 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett särskilt föräldralyft för skolan genom att regeringen initierar en dialog med folkbildningens aktörer för att utröna vilka förutsättningar och möjligheter det finns att genom lokala folkbildningsaktiviteter fokusera på föräldrars viktiga roll i skolans arbete. 2014/15:1490 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten för ensamkommande barn och ungdomar att bo och studera på folkhögskola. 2014/15:2189 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en digital folkbildningssatsning. 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD): 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsförberedande etableringskurser vid folkhögskolorna. 2014/15:2903 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mångkulturalistisk verksamhet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskanalys. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förvaltningslagen. [1] beslutade om en ändring till ”för en ökad mångfald människor” (bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379), men ändringen har ännu inte införts i förordningen. Enligt uppgift från kommer en förordningsändring förmodligen att träda i kraft . [2] beslutade om en ändring till ”för en ökad mångfald människor” (bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379), men ändringen har ännu inte införts i förordningen. Enligt uppgift från kommer en förordningsändring förmodligen att träda i kraft .