bet · H201TU6 · 2015-02-19 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 50 motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden som handlar om it, elektroniska kommunikationer och post. Utskottet avstyrker samtliga yrkanden med hänvisning till bl.a. det arbete som regeringen, myndigheter m.fl. redan bedriver för att statsmakternas målsättningar på området ska uppnås. I vad som rör digital delaktighet konstaterar utskottet att omfattande insatser görs i samhället för att underlätta för äldre och för personer med funktionsnedsättning att ta aktiv del av det moderna it-samhället. Utskottet anser vidare att befolkningens och näringslivets tillgång till elektroniska kommunikationer fortsätter att utvecklas i positiv riktning och noterar att ett stort antal initiativ har tagits för att ytterligare främja denna utveckling. Utskottet bedömer också bl.a. att de robusthetsfrämjande åtgärder som ansvariga myndigheter vidtagit för att säkerställa hög tillförlitlighet för telefoni och bredbandskommunikation i landet är ändamålsenliga. På postområdet anser utskottet att det är viktigt att den samhällsomfattande posttjänsten långsiktigt värnas för att alla ska garanteras en postservice av god kvalitet. Utskottet förutsätter att regeringen och () även fortsättningsvis säkerställer att de mål som lagt fast på området också uppnås. Vidare anser utskottet i fråga om Postens prissättning av produkter och tjänster att postlagens bestämmelser på området är till fyllest och att det i övriga fall är som med stöd av tillämplig lagstiftning prövar frågor om konkurrens och missbruk av dominerande ställning. I betänkandet finns fem reservationer av M, C, FP, KD, SD och V. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillgång till elektroniska kommunikationer Robusta och tillförlitliga kommunikationer Statens innehav av digital infrastruktur Tillgång till telefoni och bredband, punkt 2 (M, C, FP, KD) Tillgång till telefoni och bredband, punkt 2 (SD) Bredbandskoordinatorer, punkt 3 (M, C, FP, KD) Postservice, punkt 7 (SD) Postservice, punkt 7 (V) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:307 av (M), 2014/15:512 av (S), 2014/15:832 av (C) och 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkande 19. Tillgång till telefoni och bredband 2014/15:31 av (FP) yrkande 4, 2014/15:392 av (M) yrkande 1, 2014/15:431 av och (S), 2014/15:467 av (S), 2014/15:504 av m.fl. (S) yrkande 3, 2014/15:732 av och (S), 2014/15:864 av (KD), 2014/15:966 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 6 och 7, 2014/15:1094 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2014/15:1144 av och (S), 2014/15:1199 av m.fl. (S), 2014/15:1326 av och (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1344 av (C), 2014/15:1414 av m.fl. (S), 2014/15:1753 av m.fl. (S) yrkande 2, 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2014/15:2143 av (S), 2014/15:2257 av m.fl. (S), 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 19, 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkandena 19 i denna del och 20 samt 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Reservation 2 (SD) 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 28, 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 17 och 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. Reservation 3 (M, C, FP, KD) 2014/15:966 av m.fl. (M) yrkandena 3–5 och 2014/15:2016 av (M). Robusta och tillförlitliga kommunikationer 2014/15:504 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:980 av (C) och 2014/15:1406 av (M). Statens innehav av digital infrastruktur 2014/15:2427 av (C) yrkande 4. 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:2100 av (SD) och 2014/15:2327 av (M). Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) 2014/15:1150 av (S). 2014/15:1206 av och (M) yrkandena 1–4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), Boriana (M), Per Klarberg (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 50 motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden om it-politiska frågor och om postfrågor. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. Generaldirektör m.fl. från () informerade utskottet övergripande om vissa aktuella frågor på telekom- och postområdet, och informerade statsrådet m.fl. från om regeringens arbete på det it-politiska området. Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs i samhället för att främja digital delaktighet även för de äldre och för personer med funktionsnedsättning. Syftet med här behandlade motionsförslag om att skapa ökad delaktighet i informationssamhället blir därmed tillgodosett enligt utskottets mening. Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass och att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). I budgetpropositionen föreslås vidare ett nytt delmål, nämligen att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. (M) betonar i motion 2014/15:307 nödvändigheten av att det digitala samhället görs tillgängligt för fler äldre människor. I allt större utsträckning tillhandahålls information och samhällsservice genom digitala medier. Motionären anför att cirka 1 miljon invånare tyvärr fortfarande saknar tillgång till internet varav många tillhör den äldre generationen. Dessa individer riskerar att hamna i ett digitalt utanförskap eftersom de ofta inte getts tillfälle att ta del av den nya tekniken. Av denna anledning bör regeringen se över eller utreda hur olika typer av verksamheter kan stimuleras för att lära ut fördelarna med ett digitalt samhälle. Det kan exempelvis handla om att erbjuda stöd till kommuner, läroanstalter eller organisationer som ägnar sig åt att få fler invånare att bli delaktiga i det digitala samhället. I motion 2014/15:512 anser (S) att lagstiftningen bör ses över för att lagfästa EU:s direktiv om tillgängliga webbplatser (KOM(2012) 721), vilket skulle underlätta för att leva upp till intentionerna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Även om i internationell jämförelse hävdar sig väl i fråga om att göra informa-tionsteknologin tillgänglig för personer med funktionsnedsättning, pekar mo-tionären på att det fortfarande finns en stor grupp individer som står utanför it-samhället. Det gäller inte minst de synskadade, vilkas behov skulle säkras om EU:s direktiv omsätts i svensk lagstiftning. (C) vill i motion 2014/15:832 att staten uppmuntrar olika lokala utbildningsinitiativ för att fler individer ska kunna utnyttja it-teknikens fördelar. Det gäller framför allt på landsbygden och på mindre orter där många inte har kunnat dra nytta av den nya tekniken eftersom utbildningar saknas, något som i förlängningen kan resultera i ett digitalt utanförskap för vissa grupper i samhället. m.fl. (M) framför i motion 2014/15:2662 yrkande 19 att det är angeläget att en internetgaranti införs inom äldreomsorgen för att även de äldsta i befolkningen ska garanteras tillgång till internet. Motionärerna anför som skäl för yrkandet att många äldre vill kunna utnyttja de fördelar som det digitala samhället erbjuder. Det är också viktigt att de som saknar it-vana ges möjlighet att lära sig, något som en internetgaranti inom äldreomsorgen skulle underlätta. Utskottet finner det glädjande att i en internationell jämförelse intar en tätposition i fråga om digital delaktighet bland befolkningen. Utskottet stöder sig in sin uppfattning på både Post- och () rapport användning av telefoni och internet 2013 och på de uppgifter som (.SE) offentliggör i rapporten och internet 2014. Utskottet anser dock att det fortfarande finns utrymme för att öka den digitala delaktigheten i samhället i synnerhet som den senaste rapporten från .SE pekar på att det fortfarande finns ca 1 miljon individer som av något skäl inte använder sig av internet. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till SCB:s undersökning av privatpersoners användning av datorer och internet 2013 enligt vilken av de svarande uppger att de har någon form av funktionsnedsättning och att av dessa tillhör den äldsta åldersgruppen, dvs. individer mellan 7585 år. Många av de svarande uppger också att funktionsnedsättningen vållar dem vissa svårigheter, ibland till och med stora svårigheter, att använda datorer och internet. Utskottet kan konstatera att internetanvändningen bland de äldre ökar kontinuerligt, inte minst bland gruppen yngre pensionärer, vilket tydligt framgår i ovannämnda rapport från .SE. Det är angeläget att denna utveckling fortsätter. Utskottet ansluter sig i detta sammanhang till den uppfattning som regeringen framför i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr 22 Kommunikationer) om utrymmet för att öka den digitala delaktigheten bland de äldre i samhället och då särskilt bland de som har någon form av funktionsnedsättning eller har invandrarbakgrund. Utskottet vill också framhålla, i likhet med vad som anges i budgetpropositionen , att frågan om hur fler ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter spänner över i stort sett alla politikområden och därför nödvändiggör samarbete och dialog mellan olika parter såsom myndigheter, privata aktörer, organisationer och forskarsamhället men även företrädare för olika användargrupper. Det är också utskottets uppfattning att det krävs fortsatta insatser av olika slag och ett uthålligt och långsiktigt arbete för att ska kunna höja graden av digital delaktighet ytterligare. En väl utbyggd bredbandsinfrastruktur med hög överföringshastighet är enligt utskottets mening en grundförutsättning för digital delaktighet eftersom bredbandsinfrastrukturen är nödvändig för att få tillgång till de nya digitala välfärdstjänster som är under utveckling. I allt högre grad måste användbarhet och tillgänglighet till tjänster stå i fokus för att invånarna ska kunna delta i informationssamhällets alla delar men det är även viktigt att den digitala kompetensen ökar bland användarna. Ökad digital delaktighet är inget självändamål utan är en förutsättning för effektivare kommunikation och bättre tillgång till den information och service som i allt större utsträckning görs tillgänglig digitalt. Om det finns några grupper i samhället som har något att vinna på ökad digital delaktighet så är det just de mest utsatta. Därför välkomnar utskottet alla de initiativ som tas av både det offentliga och av de ideella krafter som verkar i samhället i avsikt att främja digital delaktighet. Som exempel på offentliga insatser vill utskottet lyfta fram Post- och () verksamhet på området, inte minst innovationstävlingarna för att få fram olika elektroniska kommunikationstjänster i syfte att underlätta vardagen för funktionshindrade. Utskottet noterar med tillfredsställelse att PTS därigenom delat ut till 76 utvecklingsprojekt. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om det regeringsuppdrag myndigheten har fått att i dialog med Myndigheten för delaktighet göra en förstudie om förutsättningarna för att driva en nationell tjänst med it-support för personer med funktionsnedsättning. Förstudien överlämnades till regeringen och bereds inom (). Utskottet välkomnar även de ansträngningar som görs av Användningsforum som sorterar under för att säkerställa en kontinuerlig dialog kring tillgänglighet och användbarhet som en kvalitets-aspekt av it-samhället. Utskottet vill också erinra om att utvecklingen av e-förvaltningen är ytterligare ett exempel på hur staten kan underlätta för medborgare och företagare att komma i kontakt med offentliga myndigheter. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att omfattande insatser görs i samhället för att främja digital delaktighet även för de äldre och för personer med funktionsnedsättning. Syftet med här behandlade motionsförslag om att skapa ökad delaktighet i informationssamhället torde härmed bli tillgodosett, och därför avstyrker utskottet motionerna 2014/15:307 (M), 2014/15:512 (S), 2014/15:832 (C) och 2014/15:2662 (M) yrkande 19. Tillgång till elektroniska kommunikationer Utskottets förslag i korthet Utskottet bedömer att befolkningens och näringslivets tillgång till elektroniska kommunikationer fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Utskottet konstaterar också att ett stort antal initiativ har tagits för att ytterligare främja denna utveckling. Utskottet bedömer därför att syftet med motionsförslagen om att säkerställa en väl utbyggd infrastruktur för elektroniska kommunikationer i landet som helhet är väl tillgodosett. avslår mot denna bakgrund motionsförslagen på området. Jämför reservation 1 (M, C, FP, KD), 2 (SD) och 3 (M, C, FP, KD). Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer liksom största möjliga utbyte när det gäller urvalet av elektroniska kommunikationstjänster till fastställt pris och kvalitet. Syftet ska uppnås bl.a. genom att konkurrensen främjas. Av LEK följer att fast telefoni är en s.k. samhällsomfattande tjänst och att () om det behövs kan utse en operatör som ska tillgodose rimliga krav på en sådan anslutning till ett överkomligt pris. Lagen förtydligar att anslutningen ska ske till en fast nätanslutningspunkt i en stadigvarande bostad eller ett fast verksamhetsställe. Denna anslutning ska medge en viss lägsta datahastighet som medger funktionellt tillträde till internet som fastställdes till /s (SFS 2011:1587). Den digitala agendan och bredbandsstrategin Den nationella bredbandsstrategin är en del av den övergripande digitala agendan för . Strategin presenterades av den tidigare regeringen för att tydliggöra politikens inriktning på området (dnr N2009/8317/ITP). Det övergripande målet är att ska ha bredband i världsklass. I bredbandsstrategin formuleras målen att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s , och bör ha tillgång till bredband med denna hastighet. Regeringen understryker vikten av att svenska företag och hushåll i alla delar av landet kan dra nytta av de möjligheter som ett kraftfullt bredband ger. Målet är att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Utgångspunkten i strategin är att elektroniska kommunikationstjänster och bredband tillhandahålls av marknaden. Det slås fast att det är marknadens uppgift att göra investeringar i infrastruktur och att staten inte ska styra marknaden eller den tekniska utvecklingen. Vidare betonas att statens huvudsakliga roll är att skapa gynnsamma förutsättningar för marknaden och undanröja hinder för utvecklingen, bl.a. genom att se till att det finns en ändamålsenlig reglering. Vid sidan av den nationella agendan är ambitionen att även regionerna ska ansluta sig till det it-politiska mål som slagit fast för . I ett pressmeddelande informerade om att samtliga länsstyrelser hade undertecknat avsiktsförklaringar om att ta fram regionala digitala agendor. Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta ett bredbandsforum inom för att främja utbyggnaden av bredband i hela landet (dnr N2010/2461/ITP). Bredbandsforum ska utgöra en del i genomförandet av regeringens bredbandsstrategi genom att vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. Syftet med forumet är att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan om utbyggnaden av bredband för att nå målen som anges i bredbandsstrategin. Forumet arbetar aktivt för att visa på goda exempel och undanröja de hinder för bredbandsutbyggnad som identifieras. Forumets mandat har förlängts . Bredbandsforum organiseras med en styrgrupp vars huvudsakliga uppgift är att identifiera områden för insatser och tillsätta arbetsgrupper som fokuserar på de prioriterade sakfrågorna. Styrgruppen har tillsatt arbetsgrupper med fokus på bl.a. finansieringsmöjligheter för bredband, utmaningar vid utbyggnad av mobilt bredband i hela landet, byanät samt kommunernas roll i bredbandsutbyggnaden. I motion 2014/15:31 yrkande 4 belyser (FP) behovet av statligt stöd till bredbandsutbyggnad i vissa delar av landet. Motionären uppmärksammar särskilt förhållandena på och i delar av . Modern informationsteknik med snabbt bredband och heltäckande mobilnät är en viktig förutsättning för fortsatta utveckling, inte minst för det lokala näringslivet, enligt motionären. (M) argumenterar i motion 2014/15:392 yrkande 1 för att regeringen bör säkerställa utbyggnaden av bredband på landsbygden. En välfungerande it-infrastruktur är en förutsättning för att befolkningen i allt större utsträckning ska kunna dra fördel av olika e-tjänster som tillhandahålls av inte minst kommuner och landsting. Motionärerna understryker att i de områden där kommersiella aktörer saknar marknadsmässiga incitament för att bygga ut bredband måste staten ta sitt ansvar för att bredband finns tillgängligt. och (båda S) sätter i motion 2014/15:431 fokus på tillgången till ett väl utbyggt bredband och en fungerande telefoni i hela landet. Ett bredband med hög kapacitet anser motionärerna är en nödvändighet för utvecklingen och tillväxten i landet. Inte minst på landsbygden måste såväl fast som mobil telefoni säkerställas för att trygga tillvaron för de boende men även underlätta för näringslivet. Soneras nedmontering av kopparnätet och mobiloperatörernas bristfälliga täckningskartor anser motionärerna utgör en utveckling i fel riktning. Likaså (S) understryker i motion 2014/15:467 att såväl snabbt mobilt bredband som snabb mobiltelefoni måste finnas där befolkningen bor, arbetar, färdas och uppehåller sig eftersom en väl fungerande uppkoppling är en förutsättning för att alla ska kunna utnyttja de möjligheter som digital kommunikation erbjuder. Enligt motionären finns det tyvärr fortfarande brister på området och därför föreslås att tydligare täckningskrav inarbetas vid licensgivningen och att hårdare krav ställs på att operatörerna lever upp till sina utfästelser. Konsumenternas möjligheter att agera måste också stärkas i de fall det inte finns utlovad täckning för mobiltelefoni eller om bredbandet är otillräckligt. m.fl. (S) anför i motion 2014/15:504 yrkande 3 att förutsättningarna för en storskalig satsning på 4G-teknik bör ses över inom ramen för den statliga infrastrukturplaneringen. Motionärerna ser det som angeläget med en omfattande utbyggnad av 4G-nätet, inte minst för att underlätta för företagande i glesbygd som annars riskerar att förfördelas i jämförelse med näringslivet i städerna. och (båda S) betonar i motion 2014/15:732 vikten av en fortsatt snabb utbyggnad av telenätet så att alla får tillgång till en fungerande telefoni. Enligt motionärerna är situationen bitvis problematisk på landsbygden med dålig mobiltäckning. Tillgång till välfungerande telefoni och bredband är avgörande för att man ska kunna bo och arbeta på landsbygden. Att den fasta telefonin i vissa områden har avvecklats innan en tillförlitlig ny lösning är på plats finner motionärerna särskilt oroande. (KD) yrkar i motion 2014/15:864 på att regeringen bör ta ett särskilt ansvar för att informera om vikten av att ha fiberanslutning till bostaden, särskilt villor, och att regeringen skapar ekonomiska incitament samt ser till att konkurrensen på fibermarknaden fungerar. Skälet till att fiberanslutning är så viktigt är att fiber erbjuder hög kapacitet, vilket är nödvändigt för att man i bostaden ska kunna tillgodogöra sig hemsjukvård, äldrevård, trygghetstjänster, distansutbildningar m.m. m.fl. (M) påminner i motion 2014/15:966 om att målen i bredbandsstrategin är att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s och att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Motionärerna menar att bredbandsstrategin är på god väg att förverkligas och betonar i yrkande 1 det nödvändiga i att den nya reger-ingen fullföljer bredbandsstrategin och säkerställer att de ambitiösa målen också uppnås. Motionärerna tillägger också att totalt ca investeras i fast och mobil infrastruktur varav kommersiella aktörer står för av investeringarna. Motionärerna påpekar emellertid att alla investeringar inte görs i ny infrastruktur utan det handlar i vissa fall om uppköp av befintliga nät. I yrkande 2 föreslås därför att () får i uppdrag att i sina redovisningar även ange hur stor andel av investeringarna som görs i nybyggd respektive upphandlad it-infrastruktur. Vidare vill motionärerna uppmärksamma att dagens konsumenter i allt större utsträckning förväntar sig att kunna använda mobiltelefoner varhelst de befinner sig. Dessutom tillkommer allt fler tjänster som är mobila och som förutsätter god täckning, vilket också är något som de flesta konsumenter förväntar sig oavsett om det rör arbete eller fritid. Därför måste konsumenterna kunna förlita sig på de täckningskartor som operatörerna anger i sin marknadsföring. Mot denna bakgrund vill motionärerna i yrkande 6 att ett mobilitetsmål formuleras i bredbandsstrategin som anger täckningsgrad av geografisk yta, och i anslutning till detta föreslås också i yrkande 7 att PTS får i uppdrag att säkerställa att operatörernas täckningskartor stämmer överens med angivna uppgifter. I motion 2014/15:1094 yrkande 4 understryker m.fl. (SD) behovet av en ny bredbandsstrategi. Motionärerna anser att den nuvarande bredbandsstrategin inte är tillräckligt ambitiös för att tillgodose näringslivets och den enskilda individens behov av digital infrastruktur . Den nuvarande bredbandsstrategin har som mål att av hushållen och företagen bör ha tillgång till bredband om minst /s och mo-tionärerna ser därför en överhängande fara i att resterande till övervägande del kommer att utgöras av hushåll och företagare på landsbygden. och (båda S) framhåller i motion 2014/15:1144 att även om ligger i framkant vad gäller mobiltelefoni så finns det fortfarande stora problem med bristfällig täckning i landets glesbygdsområden. Att det finns en tillfredsställande mobiltäckning är i många fall en ren säkerhetsfråga, särskilt för yrkesgrupper som jord- och skogsbrukare. Motionärerna anser att de täckningskrav PTS ställer inte är tillräckliga. Därför borde regeringen enligt motionärerna göra det möjligt för PTS att ställa högre krav på att operatörerna kan garantera mobiltäckning i samband med tillståndsauktioner. m.fl. (S) uppmärksammar i motion 2014/15:1199 vikten av bra telekommunikationer i hela landet. Alltför ofta händer det enligt mo-tionärerna att samtal bryts i mobilnätet och att täckning saknas, vilket särskilt drabbar landsbygdens befolkning. Trots en kraftig utbyggnad och befintliga täckningskrav, kvarstår i många fall problemen. Fungerande telenät, både fasta och mobila, är nödvändiga förutsättningar för att folk ska kunna bo kvar på landsbygden och utnyttja kommunikationsteknikens fördelar. Mot denna bakgrund vill motionärerna att regeringen tar initiativ till en utredning av om det är möjligt för teleoperatörerna att utnyttja varandras nät för att uppnå bättre mobiltäckning i landet. och (båda M) beskriver i motion 2014/15:1326 de förhållanden som råder i delar av landet med dålig mobiltäckning och internetuppkopplingar med låg prestanda som inte minst befolkningen som bor och arbetar på landsbygden måste leva med. Enligt motio-närerna finns det skäl för att formulera en mer ambitiös bredbandsstrategi i synnerhet som målsättningen i den nuvarande begränsar sig till att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband med /s .