bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag till anslag och bemyndigande i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Anslaget för utgiftsområdet uppgår till . De största utgiftsposterna är (), Kriminalvården () och Domstolar (). Bemyndigandet innebär att regeringen för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet får ingå ekonomiska åtaganden till ett visst belopp. , (tidigare ) och har inte deltagit i beslutet om anslagstilldelning och bemyndigande, utan redovisar sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottet behandlar även omkring 120 motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden . Bland motionerna finns alternativa budgetförslag från , . Utskottet föreslår med anledning av motioner nio tillkännagivanden till regeringen. Dessa innebär i korthet: Krav på uppföljning av den nya polisorganisationen (s. 49) Redovisning av åtgärder för en effektivare polis (s. 49 f.) Redovisning av åtgärder för ökad polisiär närvaro i brottsutsatta områden (s. 50) En lägsta nivå om 20 000 poliser (s. 51) En översyn av kriminalvårdens kostnader (s. 56 f.) Ökad polisiär tillgänglighet (s. 76) Polisens ska ha ökad närvaro på internet (s. 76) Förbättrad brottsutredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer (s. 77) Redovisning av åtgärder för bättre information om möjlighet till vittnesstöd (s. 77 f.). Utskottet föreslår att övriga motioner avslås. I ärendet finns 39 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD) och 12 särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 Anslag inom utgiftsområde 4 Prioritering av arbetet mot olika slags brott 1.Uppföljning av den nya polisorganisationen, punkt 2 (S, MP, V) 2.Effektivare polis, punkt 3 (S, MP, V) 3.En lokalt förankrad polis, punkt 4 (M, C, L, KD) 4.Polisens närvaro på landsbygden, punkt 5 (SD) 5.Polisens närvaro i brottsutsatta områden, punkt 7 (S, MP, V) 6.Trafikpolisen, punkt 9 (M, C, L, KD) 7.Trafikpolisen, punkt 9 (SD) 8.Samverkan mot kriminella nätverk, punkt 10 (M) 9.Antalet poliser, punkt 11 (S, MP, V) 10.Återinför beredskapspolisen, punkt 12 (V) 11.Återinför beredskapspolisen, punkt 12 (L) 12.Antagningen till polisutbildningen, punkt 13 (SD) 13.Kortare handläggningstider för tvistemål, punkt 17 (M,C, L, KD) 14.Kriminalvårdens kostnader m.m., punkt 18 (S, MP, V) 15.Kartlägg omfattningen av hedersrelaterat förtryck, punkt 20 (V) 16.Särskild brottskod för vålds- och sexualbrott mot personer med funktionsnedsättning, punkt 21 (M) 17.Attacker och hot mot utsatta EU-medborgare, punkt 29 (L) 18.Polisens roll i arbetet mot hatbrott, punkt 30 (KD) 19.Bekämpa narkotikahandeln, punkt 32 (M) 20.Mängdbrott, punkt 34 (M, C) 21.Nykterhetskontroller, punkt 35 (KD) 22.Språket i rättsväsendet, punkt 36 (M) 23.Rättssäkra processer, punkt 37 (M) 24.Kontakt med unga brottsoffer, punkt 38 (KD) 25.Polisens tillgänglighet, punkt 39 (S, MP, V) 26.Utvärdera medborgarlöften, punkt 40 (M, C, L, KD) 27.Polisens närvaro på internet, punkt 42 (S, MP, V) 28.Bemötande av brottsoffer, punkt 43 (V) 29.Bemötande av brottsoffer, punkt 43 (KD) 30.Utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer, punkt 44 (S, MP, V) 31.Rättsväsendet i kontakter med barn, punkt 45 (L) 32.Information om möjlighet till vittnesstöd, punkt 46 (S, MP, V) 33.Hatbrott, punkt 51 (M, C, L, KD) 34.Narkotikabrott, punkt 52 (M) 35.It-relaterad brottslighet, punkt 53 (M, C, L, KD) 36.Rättsväsendets it-kunskaper, punkt 54 (M, KD) 37.Personuppgiftslagen, punkt 55 (KD) 38.Nationell djurskyddspolis, punkt 57 (SD) 39.Miljöbrottslighet, punkt 60 (M, C, L, KD) 1.Anslag m.m. inom utgiftsområde 4, punkt 1 (M) 2.Anslag m.m. inom utgiftsområde 4 , punkt 1 (SD) 3.Anslag m.m. inom utgiftsområde 4, punkt 1 (C) 4.Anslag m.m. inom utgiftsområde 4, punkt 1 (L) 5.Anslag m.m. inom utgiftsområde 4 , punkt 1 (KD) 6.Effektivare polis, punkt 3 (SD) 7.Polisens närvaro i brottsutsatta områden, punkt 7 (SD) 8.Antalet poliser, punkt 11 (SD) 9.Återinför beredskapspolisen, punkt 12 (SD) 10.Återinför beredskapspolisen, punkt 12 (KD) 11.Information om möjlighet till vittnesstöd, punkt 46 (SD) 12.Behov av förstärkt budget (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Anslag till ersättning för skador på grund av brott Anslag till rättsliga biträden m.m. Anslag till kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Anslag till avgifter till vissa internationella sammanslutningar Anslag till bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag m.m. inom utgiftsområde 4 anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 4 punkt 2 och avslår motionerna 2015/16:2229 av och (båda SD), 2015/16:2652 av m.fl. (M) yrkandena 1–5, 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2015/16:2711 av m.fl. (KD), 2015/16:2743 av och (båda SD), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2827 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:3164 av m.fl. (FP) och 2015/16:3186 av m.fl. (C). b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2022. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 4 punkt 1. Uppföljning av den nya polisorganisationen ställer sig bakom det utskottet anför om uppföljning av den nya polisorganisationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1352 av (M) yrkande 1, 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:555 av och (båda S). Reservation 1 (S, MP, V) ställer sig bakom det utskottet anför om en effektivare polis och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 3 och 4, 2015/16:960 av och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:2008 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 2 (S, MP, V) En lokalt förankrad polis 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 13, 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 3 (M, C, L, KD) Polisens närvaro på landsbygden 2015/16:1900 av och (båda M), 2015/16:2084 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2674 av (M) yrkandena 1, 2 och 4. Reservation 4 (SD) 2015/16:2008 av och (båda SD) yrkande 1. Polisens närvaro i brottsutsatta områden ställer sig bakom det utskottet anför om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (S, MP, V) 2015/16:551 av (FP). 2015/16:139 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:1291 av Per Klarberg (SD) och 2015/16:1533 av och (båda M). Reservation 6 (M, C, L, KD) Reservation 7 (SD) Samverkan mot kriminella nätverk 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 8 (M) ställer sig bakom det utskottet anför om att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimibemanning på 20 000 poliser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 9 (S, MP, V) 2015/16:37 av m.fl. (V) och 2015/16:94 av m.fl. (FP). Reservation 10 (V) Reservation 11 (L) 2015/16:604 av och (båda S), 2015/16:2674 av (M) yrkande 3 och 2015/16:2836 av (SD) yrkande 1. Reservation 12 (SD) Geografisk placering av polisutbildningen 2015/16:2581 av (M) och 2015/16:2887 av m.fl. (KD, M, C). Gemensam grundutbildning inom polisen, och 2015/16:1653 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Utbildning i beteendevetenskap och psykiatri 2015/16:2577 av Finn och (båda M). Kortare handläggningstider för tvistemål 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 15. Reservation 13 (M, C, L, KD) ställer sig bakom det utskottet anför om att låta analysera Kriminalvårdens kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2648 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–3. Reservation 14 (S, MP, V) 2015/16:394 av (FP) och 2015/16:2083 av (M). Kartlägg omfattningen av hedersrelaterat förtryck 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 15 (V) Särskild brottskod för vålds- och sexualbrott mot personer med funktionsnedsättning 2015/16:2336 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 16 (M) Egen brottskod för djurrättsrelaterad brottslighet 2015/16:2458 av (C) yrkande 1. Bättre statistik över attacker mot asylboenden 2015/16:1146 av (MP). 2015/16:2256 av (KD) yrkande 1. 2015/16:48 av (M). Hot och kränkningar på nätet 2015/16:2207 av m.fl. (S). 2015/16:2079 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2720 av (M) yrkandena 2–5 och 2015/16:2960 av (M). 2015/16:1491 av m.fl. (M) yrkande 3. Attacker och hot mot utsatta EU-medborgare 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 14. Reservation 17 (L) Polisens roll i arbetet mot hatbrott 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 18 (KD) 2015/16:1874 av (S). 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 19 (M) 2015/16:2326 av (M). 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 20 (M, C) 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 21 (KD) 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 22 (M) 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 23 (M) Kontakt med unga brottsoffer 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 24 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att öka polisens tillgänglighet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Reservation 25 (S, MP, V) 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 26 (M, C, L, KD) 2015/16:2674 av (M) yrkande 5. Polisens närvaro på internet ställer sig bakom det som utskottet anför om att öka polisens närvaro på internet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Reservation 27 (S, MP, V) 2015/16:792 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 28 (V) Reservation 29 (KD) Utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer ställer sig bakom det som utskottet anför om förbättrad brottsutredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer. 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 och 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 30 (S, MP, V) Rättsväsendet i kontakter med barn 2015/16:1481 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 2. Reservation 31 (L) Information om möjlighet till vittnesstöd ställer sig bakom det som utskottet anför om att vittnen ska få information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 32 (S, MP, V) Erbjudande om vittnesstöd och vittnesstödsrum 2015/16:2695 av Skånberg (KD). Stöd till ingripare och vittnen 2015/16:1488 av och (båda M) yrkande 2. 2015/16:558 av (S). 2015/16:836 av m.fl. (S). 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 11 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 33 (M, C, L, KD) 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 34 (M) 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 35 (M, C, L, KD) 2015/16:2684 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 36 (M, KD) 2015/16:2684 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 37 (KD) Utredning av av brott 2015/16:2586 av Finn och (båda M). 2015/16:2005 av och (båda SD), 2015/16:2751 av (SD) yrkande 2, 2015/16:2866 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:3108 av (SD) yrkande 2. Reservation 38 (SD) 2015/16:3108 av (SD) yrkande 3. Hantering av brottet djurplågeri 2015/16:1832 av (M). 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. Reservation 39 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (MP), i (S), (S), (M)*, Arhe Hamednaca (S), (SD)*, (M)*, (S), (C)*, (M)*, (S), (SD)*, (L)*, Lawen Redar (S), (KD)* och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2015/16:1 i de delar som gäller utgiftsområde 4 Rättsväsendet och omkring 120 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . De behandlade förslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som M, SD, C, FP och KD föreslår i sina anslagsmotioner. Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 3. Under ärendets beredning har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). Budgetprocessen innebär bl.a. att fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet till 41 (prop. 2015/16:1, bet 2015/16:FiU1, prot. 2015/16:33). I detta ärende ska justitieutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot denna bakgrund analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 i budgetpropositionen. Analysen är tänkt att utgöra ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målen för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och de motioner som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 4 för . Slutligen behandlas omkring 120 motionsförslag som har väckts under den allmänna motionstiden . Förslagen i dessa motioner rör bl.a. frågor om rättsväsendets myndigheters organisation, prioriteringar i arbetet mot olika slags brott samt kompetens och bemötande. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområde 4 avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. Denna verksamhet syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk samt ge stöd till dem som drabbats av brott. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet, medan målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndig-hetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87). För att bedöma om målet för kriminalpolitiken uppfylls används följande indikatorer: – kvinnors och mäns utsatthet för brott enligt Nationella trygghetsundersökningen – antalet anmälda brott inom olika brottskategorier – kvinnors och mäns upplevelse av trygghet enligt Nationella trygghetsunderökningen. Bedömningen av brottslighetens utveckling kompletteras också med information från olika specialstudier. När det gäller målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet komplexa begrepp som är svåra att fånga på ett rättvist sätt i enstaka indikatorer. Såväl rättssäkerheten som rättstryggheten bygger på ett välutvecklat och välfungerande rättsväsende. Rättssäkerheten och rättstryggheten belyses således endast indirekt genom de indikatorer som mäter kvaliteten och effektiviteten i rättsväsendets olika delar. I grunden är också rättssäkerheten och rättstryggheten beroende av att människor har förtroende för rättsväsendet så att de väljer att anmäla brott, delta i brottsutredningar och ställa upp som vittnen. Eftersom människors förtroende är en viktig grundpelare för rättsväsendets verksamhet följs även utvecklingen av förtroendet genom följande indikator: – kvinnors och mäns förtroende för rättsväsendet enligt Nationella trygghetsundersökningen. Nationella trygghetsundersökningen (NTU) är en omfattande frågeundersökning som genomförs . I undersökningen svarar runt 12 000 slumpmässigt utvalda personer i befolkningen på frågor om utsatthet för brott, upplevelse av trygghet samt erfarenheter av och förtroende för rättsväsendet. Resultatredovisningen i propositionen inleds med en uppföljning av de övergripande målen för kriminalpolitiken. Eftersom rättsväsendet består av en kedja av myndigheter beskrivs sedan hur det övergripande flödet i denna kedja har utvecklats . Därefter följer regeringen mer i detalj upp måluppfyllelsen inom respektive verksamhetsområde: brottsförebyggande verksamhet, utredning och lagföring, dömande verksamhet, verkställighet av påföljd samt stöd till brottsutsatta. Även kompetensförsörjningen inom rättsväsendet redovisas. Enligt NTU har människors förtroende för rättsväsendet legat relativt , då av de tillfrågade i NTU har uppgett att de har ganska eller mycket stort förtroende för rättsväsendet. När NTU inleddes var förtroendet däremot märkbart lägre. Kvinnor har överlag något större förtroende för rättsväsendet än män, och yngre personer har något större förtroende för rättsväsendet än äldre. När det gäller människors upplevelse av trygghet visar samtliga av de indikatorer på människors otrygghet som mäts i NTU en tydligt minskande trend sedan undersökningen inleddes . ligger otryggheten på samma nivå som 2013, vilket är den lägsta nivån som noterats . Människors upplevelse av trygghet påverkas i stor utsträckning av förhållanden som ligger utanför rättsväsendets kontroll, t.ex. av mediernas rapportering kring enstaka händelser. Oavsett vad som ligger bakom utvecklingen är det enligt regeringen positivt att människors otrygghet har minskat så tydligt . Däremot finns det skäl att uppmärksamma skillnaden mellan mäns och kvinnors upplevda otrygghet. Kvinnor upplever överlag större otrygghet än män. av kvinnorna uppger att de känner sig otrygga när de är ute i det egna bostadsområdet medan av männen känner sig otrygga. Var tionde kvinna upplever att otryggheten är så påtaglig att den påverkar livskvaliteten. Bland männen är detta nästan hälften så vanligt. Efter en tydlig ökning av antalet anmälda brott har nivån stabiliserats kring 1,4 miljoner anmälda brott . ökade antalet anmälda brott något, till den högsta nivån . Antalet anmälda brott är dock inte en tillförlitlig indikator på brottslighetens utveckling. Långt ifrån alla brott som begås anmäls och anmälningsbenägenheten kan variera och mellan olika brottskategorier. Inom vissa områden påverkas också antalet anmälda brott huvudsakligen av vilka resurser myndigheterna i rättsväsendet lägger på att upptäcka brott, exempelvis genom olika kontroller. Det gäller exempelvis för trafikbrott och narkotikabrott. NTU är i vissa avseenden en mer relevant källa för att bedöma utvecklingen av sådan brottslighet som drabbar personer och hushåll. Exempelvis tyder utvecklingen när det gäller utsatthet för brott i NTU på att det ökade antalet anmälningar av våldsbrott i första hand beror på att fler brott anmäls och inte på att fler brott begås. Sammanfattningsvis tyder resultatet av NTU på att har fordonsrelaterade brott minskat något som brott mot person har legat på en relativt nivå . I den senaste undersökningen har dock en större andel kvinnor uppgett att de utsatts för brott, vilket är oroväckande. Regeringen avser därför att följa den fortsatta utvecklingen noggrant. Vissa typer av brott ingår inte i NTU, t.ex. den organiserade brottsligheten. För dessa finns det inga tillförlitliga indikatorer på brottsutvecklingen, men däremot går det att utifrån andra källor få en bild av den. Det finns vissa uppgifter som tyder på att den organiserade brottsligheten har ökat. Bland annat finns det tecken på att allt fler blir skadade av skjutvapen. Det dödliga våldet inom ramen för kriminella konflikter har också ökat . Generellt visar dock det dödliga våldet ett annat mönster. genomför en specialstudie över anmält dödligt våld. konstaterades 87 fall av dödligt våld i , vilket är samma antal som 2013. I ett längre perspektiv uppvisar utvecklingen av det dödliga våldet en nedåtgående trend. Att minska brottsligheten är ett centralt mål för kriminalpolitiken och de brottsbekämpande myndigheterna. Måluppfyllelsen i detta avseende är enligt regeringen dock svår att bedöma. Brottslighetens utveckling påverkas även av många faktorer som ligger utanför kriminalpolitikens och rättsväsendets kontroll. Befolkningsutvecklingen, it-utvecklingen, radikaliseringen och globaliseringen är exempel på sådana externa faktorer som kan ha en tydlig påverkan på brottsutvecklingen. Den förändrade brottsligheten, med exempelvis allt fler brott som begås på internet och tecken på en ökad aktivitet hos den organiserade brottsligheten, ställer även i fortsättningen höga krav på myndigheterna att utveckla sina arbetssätt. En viktig del i bedömningen av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. I propositionen anförs att flödet i rättskedjan grovt kan delas in i två perioder, dels utvecklingen som präglas av ökningar, dels utvecklingen därefter som präglas av minskningar. Även om inget tyder på att nivån på den faktiska brottsligheten förändrades på något avgörande sätt anmäldes allt fler brott som fler personer misstänktes för brott, fler brott klarades upp och fler brottmål avgjordes. Detta skedde parallellt med att rättsväsendet fick tydliga resursförstärkningar som bl.a. annat användes till att anställa fler poliser, åklagare och domare. Ökningen av antalet poliser bidrog sannolikt till att antalet anmälda brott ökade eftersom allt fler brott blev upptäckta. Trots att flödet generellt ökade så dömdes dock inte fler till fängelse. Antalet åtalsunderlåtelser ökade däremot markant och den påföljd som ökade mest var böter. Mycket tyder således på att det särskilt var mindre allvarlig brottslighet som ökade flödet i rättskedjan . präglas flödet i rättskedjan av en uppbromsning följt av en tydlig avmattning. Färre personer blir misstänkta för brott, färre brott personuppklaras och färre brottmål avgörs. Särskilt markanta är minskningarna . sker vissa ytterligare minskningar men dessa är överlag betydligt mer begränsade än året innan. Även antalet personer som döms till fängelse och den utdömda straffmassan har minskat på ett påtagligt sätt . En bidragande orsak till det är minskningar i fråga om narkotikabrott, vilket sannolikt delvis beror på att praxis i narkotikamål har förändrats efter ett antal domar från .