bet · H201MJU6 · 2015-02-23 00:00:00 — Till följd av de gällande ålfiskebestämmelserna kan en åldrätt, liksom en arrenderätt därtill, fortfarande gå i arv eller säljas, men inte de ålfiskerättigheter och därmed en betydande del av egendomens värde som är förknippade till en åldrätt. infördes i svensk rätt 1995. egendomsskydd avser både äganderätt och arrenderätt och innebär bl.a. att en medborgare endast kan tvingas tåla inskränkningar när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen, t.ex. för att skydda utrotningshotade arter såsom den europeiska ålen. Lagstiftning som inskränker i den enskildes rätt måste emellertid åtfölja proportionalitetsprincipen. Proportionalitetsprincipen är den allmänna rättssäkerhetsprincip som säger att staten inte får använda mer ingripande åtgärder än vad som krävs med hänsyn till ändamålet. De svenska ålfiskebestämmelsernas förhållande till är således en fråga om hur det allmännas intresse att skydda de hotade ålbeståndet väger mot den enskildes intresse att fortsatt få fiska ål. Hur betungande ålfiskebestämmelserna är för fastighetsägarna eller arrendatorerna är något som varierar utifrån de omständigheter under vilka inskränkningen sker. Det svenska ålfiskeförbudets överenstämmelse med är med andra ord något som måste prövas från fall till fall. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2014/15:143 (M). Den gemensamma fiskeripolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2014/15:2544 av (C) yrkande 9 och 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 2.2. Den största delen av EU:s fiskepartnerskapsavtal har slutits med utvecklingsländer. Dessvärre har många av avtalsländerna fiskbestånd som redan är överfiskade, och utrymmet för utländska fartyg är således minimalt. Avtalsländerna är beroende av det småskaliga kustfisket som skapar sysselsättning och livsuppehälle för många av världens fattiga. Denna försörjningsmöjlighet riskerar att slås ut när EU:s fiskeflotta fiskar på redan hårt ansatta bestånd. I t.ex. har mycket av det kustnära fisket helt slagits ut, till stor del som följd av EU:s fiske. anser därför att EU:s fiskeavtal med tredjeländer bör omvandlas till utvecklingsprojekt inom hållbart fiske. EU bör hjälpa de länder där avtal finns och stärka deras fiskeförvaltning i stället för att stjälpa den. Detta ska ske genom både ekonomiskt stöd, ny teknik och kunskapsöverföring. Detta bör ges regeringen till känna. Regelverket för yrkesfisket, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:598 av och (FP), 2014/15:819 av och (C), 2014/15:858 av (KD) och 2014/15:2254 av (M) samt 2014/15:951 av och (S). Utövarna av kustnära yrkesfiske i är en hårt utsatt yrkeskår. Det som tidigare uppfattats som ett relativt självständigt arbete har blivit en hårt reglerad verksamhet med dålig lönsamhet för många. Regelverket för yrkesfisket är till stor del styrt av EU:s gemensamma fiskeripolitik, men det innebär inte att vi inte nationellt kan göra mycket för att anpassa regelverket så att det stöder ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. Alliansregeringen bedrev under sina år vid makten ett hårt arbete för att ändra eller avskaffa krångliga regler för företagen. I dessa tider av regelförenklingar synes fiskeföretagen ha satts åt sidan, trots att det kustnära småskaliga yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. För fiskeföretagarna är behovet av åtgärder som ska leda till en enklare, tydligare och begripligare reglering viktigt utifrån bl.a. ett lönsamhetsperspektiv. Insatser bör därför initieras för att minska de administrativa bördorna på fiskets område. Detta bör ges regeringen till känna. Redskapsanvändning, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkandena 21 och 22 samt 2014/15:900 av och (M). Bottentrålningen är ett stort hot mot känsliga och ofta relativt okända havsmiljöer och ekosystem. De flesta arter som lever i djuphaven har en långsam tillväxt- och reproduktionstakt, vilket gör att det tar mycket innan den mängd fisk som tas upp kan ersättas. Man använder extremt tunga redskap som river upp skadliga stoftmoln och ödelägger livet på bottnarna. På bottnar finns dumpade stridsmedel, och i många områden finns gifter och kemikalier lagrade i bottensedimenten som kan frigöras vid bottentrålning. Bottentrålning medverkar även till att fosfor frigörs ur sedimenten och bidrar till övergödning. Bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden. bör även inom EU och globalt verka för ett förbud mot bottentrålning. Detta bör ges regeringen till känna. Vattenbruk, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2782 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2014/15:324 av och (S) och 2014/15:2544 av (C) yrkande 10. har en unik möjlighet att utvidga sitt vattenbruk. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva små och stora vattenbruk i hav, sjöar och andra vattendrag. vill utreda vilka insjöar som kan lämpa sig för fiskodling. Vi vill också sänka kostnaderna för näringsidkare i branschen. ser även en möjlighet i landbaserad fiskodling där man kan ta till vara de gödningsämnen som fiskodlingen ger upphov till. På så vis är vår förhoppning att man kan utveckla fiskeindustrin på platser där miljökonsekvenserna av gödningsämnen kopplade till fiskodlingen är stora i sjöar och vattendrag. Vi vill också utreda möjligheterna att få till stånd fler musselodlingar på . Musselodlingar har visat sig ha en gynnsam effekt på miljön genom att de binder fosfor och kväve. Hav, sjöar och vattendrag och deras invånare är viktiga att bevara, och vi måste även stimulera utkomstmöjligheter för människor som bor i dessa områden. Som ett led i detta vill uppmuntra den fiskutsättning som sker genom att undersöka möjligheterna till ett mer varierat utsläpp av ål och andra lämpliga arter. Detta bör ges regeringen till känna. Kräftfiske på enskilt vatten, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1515 av och (SD). I 17 § i den tidigare fiskeriförordningen (1982:126) föreskrevs att endast kräftor med minst måttet fick fiskas. Denna ordning gällde fram till då det i stället infördes regler om privat förvaltning. Detta betyder att fiskerättsinnehavaren bestämmer över kräftfisket på enskilt vatten. En återgång till den gamla skrivningen i förordningen skulle göra det möjligt för kräfthonan att hinna reproducera sig minst en gång innan hon fångas. Ett minimimått skulle säkra reproduktionen och ge beståndsåterväxten bättre förutsättningar. Det borde vara helt i linje med arbetet för att bevara flodkräftan, som signalkräftan också skulle gynnas. Detta bör ges regeringen till känna. Totalförbud mot ålfiske, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 23. Ålen är klassad som akut hotad. Det är därför av allra största vikt att ålfisket regleras på ett kraftfullt sätt. Med tanke på den ytterst begränsade kunskap vi har om ålens livscykel är det mycket riskabelt att fortsätta utfiskningen av ålen. anser att ett totalstopp är den enda möjliga lösningen för att försöka rädda bestånden. har även (Ices) varnat för att ålen håller på att utrotas. bör införa ett totalförbud mot ålfiske. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:143 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur de gällande ålfiskebestämmelserna förhåller sig till europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 2014/15:324 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverk för tillståndsgivning för fiskodlingar. 2014/15:548 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer. 2014/15:598 av och (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverket för småskaligt kustnära yrkesfiske. 2014/15:817 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att rädda och öka ålbeståndet i svenska vatten. 2014/15:819 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av det regelverk som styr det kustnära yrkesfisket. 2014/15:848 av m.fl. (V): 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden. 22.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och globalt bör verka för ett förbud mot bottentrålning. 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införa totalförbud mot ålfiske. 25.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s fiskeavtal med tredjeland omvandlas till utvecklingsprojekt inom hållbart fiske. 2014/15:858 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förenklat regelverk för fiskenäringen. 2014/15:900 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på selektivt fiske och flexiblare redskapsanvändning. 2014/15:915 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ålfisket. 2014/15:951 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det nationella regelverket för yrkesfiske bör ses över. 2014/15:1410 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesfiske efter lax i . 2014/15:1515 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda fångst av kräftor som är mindre än . 2014/15:1800 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler vad gäller ålfisketillstånd i skärgårdsnära småskaligt fiske för att möjliggöra generationsskifte. 2014/15:2254 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förenklat nationellt regelverk för svenskt yrkesfiske. 2014/15:2544 av (C): 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny fiskeripolitik i EU för ett långsiktigt hållbart och lönsamt fiske. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hållbara fiskodlingar ska utvecklas och uppmuntras liksom kustnära och småskaliga fiskeföretag. 2014/15:2573 av m.fl. (C): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jordbrukets och fiskets konkurrenskraft. 2014/15:2657 av Finn (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fiskelagen så att vattenägare får rådighet över sina vatten i havskust- och skärgårdsområden så att fiskåterväxten och fiskevården där förbättras. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta kusterna och skärgården i och län utgöra ett försöksområde där vattenägarna ges utökad rådighet över vattnet. 2014/15:2782 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla vattenbruket i . 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vilka insjöar som är lämpliga för fiskodling. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för landbaserad fiskodling. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att få till stånd fler musselodlingar. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett mer varierat utsläpp av fiskarter kan ske.