bet · H301MJU9 · 2015-11-10 00:00:00 — Motionärerna anser bl.a. att skatter på verksamhet som har med svensk livsmedelsproduktion att göra ska sänkas, att gällande djurskyddslagar ska ses över, att en tydlig strategi för ökad matproduktion inom ska tas fram samt att myndigheterna ska främja och utveckla det svenska jordbruket. I motion 2015/16:911 av (M) yrkande 1 framhålls att bör verka för att EU gör en jämförande granskning av genomförandet och efterlevnaden av de EU-direktiv som rör lantbrukares villkor. Lika villkor är grunden för all näringsverksamhet inom EU. Motionären poängterar att det blir märkligt när olika länders myndigheter tolkar och genomför EU:s direktiv på så olika sätt. Därför bör en granskning av förhållandena göras, särskilt om lantbrukarnas villkor. Kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 1 handlar om mål för självförsörjningsgrad. Den s.k. självförsörjningsgraden i har sjunkit som ett resultat av att politiker negligerat lantbrukarnas villkor. Detta innebär att producerar mindre än hälften av de livsmedel som konsumeras. Motionärerna anser att mål bör sättas upp för självförsörjningsgraden. I yrkande 17 framförs att lantbrukets möjligheter att i högre grad få tillgång till riskkapital samt underlätta för generationsskiften och inträden i jordbruket ska utredas eftersom generationsskiften och företagsöverlåtelser i allt högre grad kommer att innebära stora kapitalinsatser. Det finns även en utveckling mot nya typer av ägare och andra krav för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och Även utformningen av jordförvärvs- och arrende- lagstiftningen är viktig i detta sammanhang. kompetensförsörjningen för primärproduktionen. Motionären vill ge () i uppdrag att tillsammans med näringslivet, lantbruket samt svensk och internationell expertis inom universitet och högskola analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Motionären framhåller att om svenskt lantbruk ska lyckas återta en position med ökad lönsamhet, högre produktion och ökad export är det viktigt att se över hur utbildningarna inom lantbruksnäringen kan förbättras. I kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 14 framhålls vikten av att säkerställa kompetensförsörjning för de gröna näringarna och att utbildningarna anpassas bättre efter näringens behov, särskilt i fråga om bristyrken. Även yrkande 16 har sin grund i och det framförs att ett uppdrag bör ges till Formas och SLU att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar emot. Detta hänger ihop med att motionärerna anser att offentliga medel i högre utsträckning bör riktas till behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Yrkande 21 i samma motion handlar om att felaktiga tvärvillkorsavdrag ska betalas tillbaka till lantbrukarna. Vidare framförs i yrkande 22 att rimliga sanktions- och återkravsbelopp bör gälla vid felaktigheter. Många av de s.k. tvärvillkoren har systematiskt tillämpats felaktigt i . har medgivit att det är fel på deras avdragssystem, vilket har resulterat i att tusentals lantbrukare kan ha fått avdrag för fel de inte begått. avser inte att reglera detta ekonomiskt, vilket motionärerna tycker är fel. behandling och kompletterande uppgifter (dir. 2013:20) tillsattes av den förra regeringen, och har utrett möjligheter och hinder för en framtida livskraftig primärproduktion. Utredningens uppdrag bestod dels av att belysa konkurrenskraften, dels av att lämna förslag till en strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget slutredovisades i betänkandet Attraktiv, innovativ och hållbar strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). Utredningen föreslår i sitt slutbetänkande att regeringen tar fram ett förslag till en vision om en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring. För att nå denna vision föreslår utredningen en strategi för tillväxt och värdeskapande. Utredningens förslag till åtgärder inom denna strategi utgår från fyra fokusområden: kunskap och innovation. Förslagen till åtgärder inom dessa fokusområden ska tillsammans bidra till målet om en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring. När det gäller området regler och villkor anser utredningen att grunden för samhällets styrning bör vara den gemensamma EU-lagstiftningen. Nationella regler och krav som går utöver detta bör vara väl motiverade, vila på vetenskaplig grund och noga prövas bl.a. när det gäller deras effekter på konkurrenskraften. När det gäller företagande redovisar utredningen att kapitalmarknaden är välfungerande överlag. Dock finns det vissa problem med investeringar inom näringen, och man föreslår därför bl.a. olika utbildningsinsatser för ökad kunskap om riskhantering och att man ser över modellerna för ägarbyten. Inom området marknadsförutsättningar noteras att primärproduktionen har ett begränsat inflytande över marknaden för insatsvaror, livsmedelsindustrin och handelsledet. Utredningen konstaterar även att möjligheterna till export har en mycket stor långsiktig betydelse. Utredningen noterar att på området kunskap och innovation finns det mycket i det svenska kunskapssystemet som är positivt och som går att bygga vidare på. finns det möjligheter till förbättringar för att stärka konkurrenskraften. Utöver att vissa slutsatser från kommer att behandlas i livsmedelsstrategin har vissa förslag, enligt information från , diskuterats i relation till andra processer såsom arbetet med den kommande forskningspolitiska propositionen och den fortsätta beredningen av betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Propositioner på dessa områden är aviserade . I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) framhålls att svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt och stärka den hållbara utvecklingen i och i världen. Regeringen inledde därför 2014 arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi. Landsbygdsministern har framfört som svar på en fråga (skriftlig fråga 2015/16:621) att utgångspunkten med arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns en stor potential i den svenska livsmedelsproduktionen och efterföljande led. Mål för arbetet är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften samt lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta miljömålen Andra mål är att öka andelen ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel samt bättre möjligheter för konsumenter att göra medvetna val. Strategin ska presenteras i en proposition till . För att kunna utforma en strategi som kan hantera de utmaningar som finns inom livsmedelskedjan och som är välförankrad har regeringen haft en omfattande dialog med aktörer relaterade till hela livsmedelskedjan. Regeringen har även i budgetpropositionen aviserat att flera av slutsatserna från kommer att utgöra en del av den kommande För att skapa ytterligare förutsättningar för tillväxt, företagande, sysselsättning och boende på en attraktiv landsbygd beslutade regeringen (dir. 2015:73) att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdraget att lämna förslag till en sammanhållen nationell politik för en långsiktigt hållbar utveckling på landsbygd. saknas det en sådan politik. ramen för uppdraget ska kommittén belysa utvecklingen och framtida utmaningar och möjligheter för landsbygden. Regeringen har betonat att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i arbetet. Den parlamentariska landsbygdskommittén ska lämna ett delbetänkande och sitt slutbetänkande . Genomförande och efterlevnad av Frågan om betydelsen av lika villkor för näringsverksamhet inom EU och det problematiska i att medlemsländernas myndigheter kan tolka EU-direktiv på olika sätt och till nackdel för det egna landets företag har tidigare behandlats av näringsutskottet i betänkande 2014/15:NU10. I betänkandet lyfts en rapport fram som och () publicerade i : Att tydliggöra gold-plating – ett bättre genomförande av EU- Rapporten beskriver problematiken kring nationell överreglering (s.k. gold-plating), dvs. att ytterligare regler tillkommer vid införande av EU- regelverk i svensk rätt utöver det som krävs för att regelverket ska anses infört. Risken är att tillämpningsområdet utvidgas, att möjligheter till undantag inte utnyttjas eller att strängare sanktioner än nödvändigt införs, vilket kan antas leda till ökade kostnader, onödigt regelkrångel och konkurrensnackdelar för Vidare redovisar näringsutskottet att förslaget ledde till att den elektroniska vägledning som erbjuder som stöd till regelgivare i Frågan om gold-plating blev också ett stående inslag vid de utbildningar som hålls för regelgivare på myndigheter, departement och i kommittéer. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) redovisas att har fortsatt arbetet med att samordna regeringens arbete med att förenkla för företagen. För att förenkla för jordbruksföretagen bedrevs ett omfattande arbete på EU-nivå . Den nya EU-kommissionären för jordbruk tillträdde och satte förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken högt på agendan. har medlemsstaterna och tillsammans identifierat flera förslag till förenkling varav vissa redan har genomförts i kommissionens riktlinjer. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (utg.omr. 24) att en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning är att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Regler som omfattar företagande är en sådan faktor och det är därför centralt att reglerna är ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Ett konsekvent arbete har bedrivits för att utveckla förenklingsarbetet på EU-nivå så att arbetet med att minska bördan och byråkratin till följd av EU-lagstiftning fortsätter. När det gäller efterlevnad och implementering av EU-lagstiftning på djurskyddsområdet har utskottet tidigare redovisat (bet. 2014/15:MJU5) att frågan om lagstiftningen följs var prioriterad i kommissionens meddelande om för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (KOM(2012) 6). Efterlevnad uppnås genom tillsynsåtgärder som vidtas av medlemsstaterna eller under deras ansvar även om kommissionen har en viktig funktion när det gäller att se till att efterlevnaden sker på ett enhetligt sätt i EU. Man måste säkerställa att lika villkor gäller för alla producenter i EU och att djuren behandlas korrekt. har lyft frågan om vikten av att den gemensamma djurskyddslagstiftningen följs i olika sammanhang, bl.a. vid jordbruks- och fiskerådet . Ett antal initiativ inom kommissionens strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 har ännu inte genomförts. Det är angeläget att kommissionen utarbetar en ny strategi som tar vid när den nuvarande upphör. Det har påtalats av flera Europaparlamentariker och medlemsstater, däribland . Frågan har bl.a. varit uppe på chefsveterinärmötena . Landsbygdsminister har även skickat ett brev till EU:s hälsokommissionär där han påtalar behovet av en strategi och handlingsplan för djurskyddsområdet samt vikten av att medlemsstaterna genomför djurskyddslagstiftningen. Kommissionen har låtit förstå att man i första hand kommer att satsa på att färdigställa det som saknas i den nu gällande strategin. Intergroup on the Welfare & Conservation of Animals i har satt samman en arbetsgrupp, som leds av , för att ta fram förslag på hur kommissionen ska uppmanas att ta fram en ny strategi för djurskydd. Enligt finns inga sådana förslag ännu presenterade. antog även en icke-bindande resolution som uppmanar kommissionen att ta fram en ny djurvälfärdsstrategi. I resolutionen efterfrågas en utvärdering av den nuvarande strategin samt att en ny för perioden –2020 läggs fram. Man vill även att kommissionen ska se till att rådande lagstiftning följs av medlemsstaterna. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2012/13:MJU10) att en jordbrukspolitik med mål om nationell självförsörjning skulle vara problematisk att kombinera med de åtaganden har som EU-medlem och de mål som gäller för den gemensamma jordbrukspolitiken samt de grundläggande principer som EU- samarbetet vilar på, t.ex. fri rörlighet för varor, icke-diskriminering och lojalt samarbete. saknar i princip möjlighet att utforma en nationell jordbrukspolitik som avviker från den gemensamma. Vidare konstateras att de svenska målen om självförsörjning övergavs då prisregleringen för jordbruksprodukter avskaffades och gick med i EU. EU-inträdet innebar att i stället antog den gemensamma jordbrukspolitiken. Målet för den gemensamma jordbrukspolitiken är att höja produktiviteten inom jordbruket, garantera en skälig levnadsstandard för lantbrukarna, stabilisera marknaderna för jordbruksprodukter, trygga försörjningen av jordbruksprodukter och garantera konsumenterna tillgång till jordbruksprodukter till rimliga priser. För att nå dessa mål har EU bl.a. upprättat en gemensam jordbruksmarknad som innebär fri rörlighet för jordbruksprodukter. Marknaden grundas på tre principer, nämligen gemensamma priser (EU garanterar bönderna ett lägsta pris för vissa produkter), gemensam förmånsrätt (varor som är producerade inom EU ska ha företräde på marknaden framför varor som producerats utanför) och gemensam finansiering via en EU-budget. Inom den gemensamma jordbrukspolitiken finns olika sorters stöd för lantbrukare, bl.a. gårdsstödet som är ett sorts inkomststöd som syftar till att främja lantbruket. Det ska bidra till ökad konkurrenskraft och till att hålla landskapet öppet. Stora delar av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken satsas även på landsbygdsutveckling. Landsbygdsprogrammet innehåller åtgärder för att stärka jordbruksföretag och andra företag på landsbygden, miljö- och klimatåtgärder samt åtgärder för förbättrad livskvalitet på landsbygden. Inom landsbygdsprogrammet satsas t.ex. på bredband som kompletteras med ytterligare inom ramen för regionalfondsprogrammen i de nordliga delarna av landet. Enligt regeringen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) är detta en oerhört viktig satsning och en förutsättning för att människor ska kunna bo, leva och verka samt driva företag på landsbygden. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att den vill stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och se en ökad produktion av livsmedel i . Landsbygdsministern har uttalat (som svar på ip. 2014/15:110) att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion. Utskottet har tidigare konstaterat (bet. 2014/15:MJU5) att står inför en betydande generationsväxling inom små och medelstora företag. Utskottet har redovisat att insatser enligt förslaget till landsbygdsprogrammet för perioden –2020 kommer att göras dels inom ramen för gårdsstödet, dels inom landsbygdsprogrammet för att fler unga ska kunna komma in i lantbruket. Landsbygdsministern har uttalat (som svar på ip. 2014/15:110) att gårdsstödet innebär en form av inkomstförstärkning och grundtrygghet för jordbruksföretag i hela och att det nya stödet till unga lantbrukare kommer att bidra till att underlätta generationsskiften. Regeringen framför även i budgetpropositionen att 2015 var som de nya reglerna för gårdsstödet tillämpades i . Det nya gårdsstödet innebär att en nationell utjämning av stödnivåerna påbörjas, vilken kommer leda till att gårdsstödet 2020 kommer att vara lika för alla lantbrukare i hela landet. Det nya stödet till unga jordbrukare har getts en så hög tilldelning som möjligt så att unga lantbrukare ges bättre förutsättningar att starta jordbruksverksamhet och växa, vilket kan bidra till föryngring inom sektorn. (SOU 2015:15) har även konstaterat att det finns vissa problem gällande investeringar inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och förslår därför bl.a. utbildningsinsatser och att modellerna för ägarbyten ses över. Utredningens betänkande är under beredning inom . Landsbygdsministern har anfört (fråga 2015/16:630) att och dess remissförfarande är ett av de underlag som används vid framtagandet av livsmedelsstrategin. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (utg.omr. 23) att väsentligt för en hållbar utveckling av de areella näringarna och landsbygden är att kompetensförsörjningen och kunskapsutvecklingen tryggas genom utbildning, forskning och innovation samt förbättrad jämställdhet. I propositionen tillför regeringen bl.a. resurser till ett nytt svenskt undersöknings- och forskningsfartyg, Svenska artprojektet, inrättandet av en riskvärderingsfunktion för växtskadegörare samt en omfördelning av anslag till forskning och utbildning på forskarnivå. () fortsätter att utveckla forskningen inom de prioriterade områdena biobaserad ekonomi och miljö, hälsa och välbefinnande. Sammantaget har forskningen vid SLU ökat . Såväl anslaget som den externa finansieringen har ökat . Det internationella samarbetet inom utbildning och forskning är, enligt regeringens mening, viktigt. Både SLU och Formas visar på ett starkt engagemang och deltar i samarbetet på olika sätt både inom och utanför . instiftade SLU ett råd för samverkan med uppgiften att utveckla sitt långsiktiga strategiska arbete inom samverkansområdet. en lång tradition av samverkan med lantbruks- och skogssektorerna och finns på plats för att bidra till utvecklingen av det gröna näringslivet lokalt över hela landet. Detta är en styrka som satsar på att vidareutveckla genom att skapa en starkare intern samverkan och därigenom kunna möta de frågor och samverkansmöjligheter som finns över hela . Inom ett samarbete mellan och har man skapat ett för rådgivning, vilket ska verka för ökad samverkan kring kompetensutveckling och kunskapsförsörjning inom lantbruket. framhålls även att Formas, för jordbrukets och trädgårdsbrukets kunskapsförsörjning, finansierar forskning av tillämpad karaktär genom Stiftelsen () till vilken har avsatts från Formas anslag. Formas har även bidragit till forskning inom områdena skogsråvaror och biomassa samt samfinansierar även jordbruks- och miljöteknisk forskning vid . Inom ramen för landsbygdsprogrammet kan stöd sökas för kompetensutveckling och rådgivning. Syftet är att öka kompetensen hos verksamma på landsbygden och på det sättet bidra till att nå målen med Ett stöd riktar sig specifikt till kompetensutveckling och rådgivning för just ökad konkurrenskraft. Syftet är att stärka jordbrukets konkurrenskraft genom att de som är verksamma inom jordbruks-, trädgårds- och rennäringsföretag får ökad kunskap, praktiska exempel, eller individuellt anpassad rådgivning om hur de kan leda sitt företag så att det kan utvecklas, marknadsorienteras och anpassa sig till klimatförändringar. kommer även läggas på att öka kompetensen hos unga redan innan de har gjort sina yrkesval för att öka kunskapen och intresset för de gröna näringarna och visa på deras möjligheter. har analyserat området kunskap och Man kommer fram till att det finns mycket i det svenska kunskapssystemet som är positivt och som går att bygga vidare på. finns det stora möjligheter till förbättringar för att stärka konkurrenskraften med bl.a. behovsdriven forskning samt satsningar på högre utbildning. Utredningens betänkande är under beredning inom . Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2015/16:MJU2) att frågan diskuteras i samband med dels beredningen av en kommande proposition om en Tvärvillkoren är vissa regler som lantbrukare måste följa för att få full utbetalning av vissa jordbruksstöd. Alla lantbrukare i EU måste följa tvärvillkoren. Syftet med reglerna som ingår i tvärvillkoren är att bevara jordbruksmarken i gott skick, förbättra miljön, minska smittspridning och få säkrare livsmedel. Detta ska bidra till en långsiktigt hållbar produktion. har, utifrån ett bemyndigande från regeringen, det fulla ansvaret för hur tvärvillkoren tillämpas i . Det innebär att det är upp till att tolka och utifrån det upprätta ett system för tvärvillkor. Landsbygdsministern har framfört (ip. 2014/15:183) att regeringen följer arbetet med att genomföra jordbrukspolitiken genom kontinuerlig dialog och diskussion med . Regelförenkling är en viktig fråga för regeringen både i EU-förhandlingar och i framtagandet av nationell lagstiftning. har många års erfarenhet av regelförenkling, och att förenkla och tydliggöra reglerna för lantbrukare utan att göra avkall på miljökraven är en ständigt pågående process. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) anförs att det är viktigt att genomförandet och förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken är effektiv och enkel för både brukare och myndigheter. Regeringen föreslår därför att får extra resurser för detta –2019. Tvärvillkorsreglerna och principen för hur avdrag på stöden ska göras regleras på EU-nivå. Enligt landsbygdsministern (ip. 2014/15:183) har den nya jordbrukskommissionären satt regelförenklingar högt på agendan, vilket är mycket positivt. Ett enklare och mer transparent sanktionssystem för tvärvillkoren är något som kan behövas, och landsbygdsministern kommer att verka för att dessa frågor inkluderas i en övergripande översyn av jordbrukspolitiken inför nästa reform. Inför jordbruks- och fiskerådet framförde landsbygdsministern att det redan nu finns skäl att lyfta fram förenklingsfrågor för utvärdering och analys inför nästa jordbrukspolitiska reform. Enligt information från handlar frågan om felaktiga tvärvillkorsavdrag om tidigare gruppering av kontrollpunkter inom tvärvillkoren. gjorde en översyn av hur kontrollpunkterna grupperades och fann utrymme för förbättringar och reviderade därmed kontrollinstruktionen. menar att den tidigare grupperingen ryms inom . Vidare har inte fått någon kritik för tillämpningen vid kommissionens revision av tvärvillkoren 2011. Eftersom menar att båda tillämpningarna är i linje med avser myndigheten inte att gå tillbaka och korrigera några gamla beslut där lantbrukare fått avdrag till följd av den gamla grupperingen. Man hänvisar i stället till möjligheten att överklaga. har även gjort en mindre analys som visar att det förmodligen är få lantbrukare som drabbats. Regeringen har aviserat en proposition till 2016 med en livsmedelsstrategi som ska syfta till att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan och därigenom bidra till att stärka tillväxten på landsbygden. För att ytterligare skapa förutsättningar för en attraktiv landsbygd har regeringen också beslutat om en parlamentarisk kommitté med uppdraget att lämna förslag till en sammanhållen nationell politik för en långsiktigt hållbar utveckling på Utskottet konstaterar att arbete pågår som syftar till en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygd. Utskottet ser även fram emot den nationella livsmedelsstrategin samt utfallet av den parlamentariska Vidare noterar utskottet att det pågår arbete på EU-nivå gällande hur olika EU-direktiv följs, bl.a. på djurskyddsområdet. förenklingsarbete som syftar till att förenkla . problematiken med att gå längre i nationella krav än vad EU-lagstiftningen kräver utretts och myndigheterna arbetar med den frågan i konsekvens- När det gäller att underlätta generationsskiften konstaterar utskottet att det finns stöd att söka inom landsbygdsprogrammet. Även gårdsstödet innebär en Utskottet noterar att när det gäller nationella självförsörjningsmål vill regeringen se en ökad produktion av livsmedel i och att detta är ett av syftena med den kommande livsmedelsstrategin. Inom EU arbetar man med att förenkla den gemensamma Utskottet konstaterar att regeringen är aktiv i detta arbete och driver bl.a. på för att förenkla tvärvillkoren. Vidare noteras att det finns möjligheter att överklaga beslut om tvärvillkorsavdrag om man anser det vara felaktigt. Utskottet föreslår att motionerna 2015/16:291 (M), 2015/16:796 (M), 2015/16:911 (M) och 2015/16:2078 (SD) yrkandena 14 och 16–17 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet.