bet · H301TU1 · 2015-12-09 00:00:00 — I motionen anges att en viktig reform för jobben, miljön och industrin i är att tillåta tyngre lastbilar, upp till . I yrkande 2 framförs följaktligen att vill satsa så att tyngre lastbilar, upp till , ska kunna trafikera vägarna. Som skäl för yrkandet lyfts bl.a. fram att utvärderingar visar att tyngre och längre lastbilar sänker CO2-utsläppen per transporterat ton med , ökar företagens produktivitet med 20–och sänker företagens kostnader med 8–. Motionärerna vill genomföra det förslag som har tagits fram av Alliansen. De prioriterade sträckorna är enligt och delar av riksvägarna 40, 50, 55 och 56. Satsningen som föreslås i motionen inkluderar att stärka vägar och broar för att kunna höja maxvikten för lastbilar upp till . I motionen framförs vidare att både människor och företag måste våga använda sig av tåget och att dagens situation är ohållbar. Motionärerna pekar på att alliansregeringen fördubblade pengarna till drift och underhåll av järnvägen som det gjordes rekordstora infrastruktursatsningar. I yrkande 3 anges att vill satsa ytterligare på extra järnvägsunderhåll. I yrkande 4 framförs vidare att regeringen åter bör höja anslagskredit för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur till av hela anslaget. Motionärerna pekar på att den minskning från till som regeringen föreslår har stor påverkan på arbete med järnvägen. föreslår sammanfattningsvis i yrkande 1 en minskning av anslagen med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2015/16:2353 av m.fl. (SD) framhålls att motsätter sig regeringens förslag att minska sjöfartsstödet för att finansiera tonnageskatten. I motionen anges att sjöfartsstödet är viktigt bl.a. för att säkra framtida behov av kvalificerad svensk besättning. Motionärerna skjuter därför till medel för att behålla stödet på befintlig nivå. I motionen framförs också att gärna ser att svaveldirektivet utökas till att gälla hela EU. Vidare framförs att motionärerna för att stärka sjöfarten och fortsätta med den mycket efterfrågade sjöfartsmiljarden föreslår att farledsavgifterna minskas med genom att kostnaden för isbrytningen i stället läggs på staten. Vidare vill motionärerna införa en stimulans på i form av avskaffad farledsavgift för de kryssningsfartyg som lämnar sitt grå- och svartvatten i hamn i stället för att dumpa det i havet. vill även anslå ökade medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Utöver övriga satsningar vill även införa en marknadspott för investeringar motsvarande av hela utgiftsområde 22 Kommunikationer. Marknadspotten är tänkt att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. I motionen framförs att vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft, och de vill därför ge i uppdrag att modernisera dessa. vill också inleda projekteringen av Norrbotniabanan. I motionen framförs att även budgeterar för en kraftig upprustning av och övriga sträckor av betydelse för gruvnäringen. Sammantaget föreslår en höjning av anslagen med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2015/16:3153 av m.fl. (C) föreslår att anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med och att anslag 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur ökar med . Motionärerna föreslår vidare att anslag 1:9 minskas med . Sammanfattningsvis föreslås således att anslagen för utgiftsområde 22 minskas med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2015/16:3203 av m.fl. (FP) konstateras att människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Liberalerna understryker därför vikten av att rusta upp och bygga ut väg- och järnvägsnätet. Motionärerna konstaterar att alliansregeringen hade den mest ambitiösa plan för infrastruktur som någon regering har antagit. Vidare pekar motionärerna på att anslagen för drift och underhåll av järnvägen fördubblades under alliansregeringen. I motionen avvisar motionärerna de som regeringen har avsatt till stadsmiljöavtal och pekar på att detta är en uppgift. Vidare avvisar motionärerna de under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur som är avsatta för eventuell kompensation till följd av höjda banavgifter. Liberalerna föreslår att staten tar fram standardkontrakt som myndigheter, kommuner osv. kan använda samt informationsinsatser. Liberalerna föreslår därför att anslaget 2:6 Trafikavtal ökas med 2016. I motionen föreslås vidare att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. Liberalerna föreslår sammanfattningsvis att anslagen minskas med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2015/16:3148 av m.fl. (KD) framförs att bra kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. Motionärerna konstaterar att för ett glest befolkat land som är transporterna av särskilt stor betydelse och understryker vikten av att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. vill bl.a. se ökad trafiksäkerhet på vägarna, förbättrade konkurrensvillkor inom åkeri- och sjöfartsnäringen, minskat fusk inom taxibranschen samt ökade investeringar till drift- och underhåll av järnvägen. Vidare framförs att laddinfrastrukturen för elbilar ska byggas ut och flygets miljöpåverkan minskas. utgångspunkt är också att kommunikationstjänster och bredband i första hand ska tillhandahållas av marknaden men att staten ska säkerställa goda villkor och undanröja hinder för utvecklingen. I yrkande 17 i nämnda motion och i yrkande 8 i kommittémotion 2015/16:3147 av m.fl. (KD) framförs att vill förstärka drift- och underhåll av järnvägen och instämmer därför i regeringens satsning om –2018. I yrkandena 21 och 31 i kommittémotion 2015/16:3148 av m.fl. (KD), yrkande 5 i kommittémotion 2015/16:1938 av m.fl. (KD), kommittémotion 2015/16:2018 yrkande 14 av m.fl. (KD) samt yrkandena 5 och 9 i kommittémotion 2015/16:3147 av m.fl. (KD) föreslår liksom regeringen satsningar för att öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet samt kollektivtrafiken på landsbygden. I kommittémotion 2015/16:3148 yrkande 1 av m.fl. (KD) framförs vidare att avvisar de 2016–2019 som regeringen föreslagit som kompensation för höjda banavgifter. Motionärerna menar att det mest rimliga är att avvakta det uppdrag som ska redovisa . föreslår sammanfattningsvis att anslagen minskas med jämfört med regeringens förslag. Av bestämmelserna i budgetlagen följer att beslut om anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett särskilt beslut, vilket innebär att samtliga anslag inom ett utgiftsområde behandlas i en punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut och måste inrymmas i den ram som lagt fast för utgiftsområdet. Utöver själva anslagen ska även andra förslag som påverkar anslagsnivån behandlas under samma punkt i förslaget till riksdagsbeslut. Regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgår till . Förslaget är beräknat med utgångspunkt i målen för transportpolitiken och politiken för informationssamhället och i enlighet med den inriktning på politiken som redovisas i budgetpropositionen. Genom ett yttrande till finansutskottet har trafikutskottet ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Avvikande meningar lämnades av , . Oppositionspartiernas förslag till anslag redovisas i bilaga 2. I det följande redovisas vissa förtydliganden av regeringens medelsfördelning samt kommentarer till vissa frågor som förts fram i de nämnda motionerna med förslag till alternativa medelsanvisningar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Det är viktigt att uppnå ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbart transportsystem. Välriktade investeringar i infrastruktur och transportsystem bidrar till företagande och tillväxt, bl.a. genom goda förutsättningar för effektivare transporter, förbättrad leveranssäkerhet och en utvidgad arbetsmarknad. beslutade att av den samlade planeringsramen för den nationella trafikslagsövergripande planen 2014–2025 ska användas för att utveckla infrastrukturen. Den tidigare alliansregeringen fastställde den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. I den aktuella planen ingår ett stort antal angelägna medelstora och stora byggprojekt, som t.ex. i , Västlänken i samt Ostlänken mellan och som enligt utskottets mening är väl ägnade att förstärka landets transportsystem. Utskottet välkomnar att flera satsningar i budgetpropositionen är inriktade mot regional tillväxt och landsbygden. Regeringen föreslår bl.a. en tidsbegränsad satsning på kollektivtrafiken i landsbygden på 2016. I propositionen förtydligar regeringen att det bl.a. kan röra sig om förbättringsåtgärder på järnvägar i landsbygden eller investeringar som främjar ökat kollektivtrafikresande med buss. Regeringen föreslår även att () ges i uppdrag att genomföra en studie om hur exempelvis innovativa lösningar kan öka medborgares vilja och möjlighet att utnyttja kollektivtrafiken på landsbygden. Utskottet välkomnar satsningen. Utskottet har framfört att cykeln är ett transportmedel med många fördelar. Den tar mindre av gatumarken i anspråk, vilket minskar trängseln. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är cykeln i princip oslagbar som transportmedel. Cykling har dessutom positiva effekter på folkhälsan. Mot den bakgrunden är utskottet också positivt till regeringens tvååriga satsning med 2016 och 2017 på cykelfrämjande åtgärder. Utskottet har framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet menar att kollektivtrafi-ken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl anpassad kollektivtrafik ger människor en geografisk till-gänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. När det gäller motionsförslaget om att avvisa satsningen på stadsmiljöavtal kan utskottet konstatera att i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22) aviserade regeringen att skulle avsättas till insatser för förbättrade stadsmiljöer 2015–2018 i form av statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafiken i tätorter. biföll regeringens ökade satsning om (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:85). Utskottet påminner om att syftet med satsningen är att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel persontransporter i städer ska ske med kollektivtrafik. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Stödet bör särskilt främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik. Utskottet välkomnar satsningen och anser att den på ett bra sätt kan komma att bidra till en sådan kollektivtrafik som utskottet tycker är viktig. När det gäller motionsförslaget om att höja nivån på anslagskredit i fråga om anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur kan utskottet inledningsvis konstatera att myndigheternas anslagskrediter styrs av budgetlagens bestämmelser och regleras i respektive myndighets regleringsbrev. I normalfallet är nivån på anslagskrediten , men den kan i undantagsfall vara högre. Den sänkning av nivån på anslagskredit som regeringen har gjort för anslag 1:1 är således en återgång till normal nivå. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att regeringen är oförhindrad att när som helst justera nivån på anslagskrediten om det skulle visa sig vara påkallat. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Utskottet vill framhålla att en väl fungerande järnväg är en förutsättning för att järnvägen ska bli ett attraktivt transportalternativ för exportindustrins godstransporter och för arbetspendlingen. Ett väl fungerande järnvägssystem kan också verksamt bidra till att uppnå de transportpolitiska målen och utveckla ett hållbart samhälle. Utskottet instämmer med regeringen i att behovet av underhåll på järnvägen är mycket stort. har satsat för små resurser på drift och underhåll av järnvägssystemet, vilket har bidragit till den förseningsproblematik som systemet dras med. Därför välkomnade utskottet den förstärkning på 620 miljoner till drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen som gjordes 2015 som en följd av beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, yttr. 2014/15:TU6y) liksom den aviserade fortsatta tillfälliga förstärkningen –2018 med . Utskottet instämmer med regeringen i att underhållsinsatserna på järnvägen bör koncentreras till de stora och mest trafikerade områdena där behoven och kapacitetsbristen är som störst. Utskottet vill i sammanhanget peka på att det har konstaterat att frågan om ansvaret för utförande av järnvägsunderhåll är viktig. Utskottet instämmer med regeringen i att det är nödvändigt att har tillräcklig kunskap om anläggningens tillstånd och nödvändiga åtgärdsbehov för att kunna fullgöra förvaltningsansvaret i alla delar från långsiktig planering till säkrandet av effektivt genomförda (operativa) åtgärder. Utskottet är därför mycket positivt till att regeringen framför att den avser att vidta åtgärder för att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. Utskottet har träffat infrastrukturminister och generaldirektör . Infrastrukturministern framhöll då att regeringen anser att det är av stor betydelse att man satsar på järnvägsunderhåll. Vidare framhöll ministern att regeringen har kallat samman järnvägens aktörer för att diskutera de utmaningar som järnvägen har . Det framhölls att aktörerna förefaller vara väl förberedda och att samverkan mellan berörda aktörer har förbättrats. Utskottet välkomnar detta. Utskottet fick också med tillfredsställelse veta av generaldirektör att arbetar för att få ett mer effektivt järnvägsunderhåll genom att skaffa mer kunskap om spåren, samarbeta och föra en tidig dialog med operatörerna samt planera bättre. Utskottet välkomnar även den tidsbegränsade satsning som regeringen nu föreslår på vägar och järnvägar i landsbygd. I propositionen pekar regeringen på att tillgången till kollektivtrafik som alternativ till bil är begränsad på landsbygden. Regeringen föreslår därför tidsbegränsade satsningar på förbättrat vägunderhåll respektive järnvägsunderhåll med 2016–2019. I propositionen anges att kommer att få i uppdrag av regeringen att återkomma om underhållsåtgärder som i närtid kan öka järnvägens funktionalitet utanför de stora och mest trafikerade banorna. Detta kommer enligt utskottets mening att främja möjligheten till regional tillväxt och goda levnadsvillkor på landsbygden. Diagram 1 Utvecklingen av anslagsposten till drift, underhåll och trafikledning av järnvägen 2009–2016 (löpande priser) ** Förslag enligt budgetpropositionen . När det gäller motionsförslag om att avvisa regeringens förslag om att kompensera järnvägsföretagen för icke-internaliserade kostnader för godstransporter på järnväg vill utskottet påminna om att skapandet av ett ekologiskt hållbart transportsystem med låga koldioxidutsläpp är en av transportsektorns största utmaningar. En viktig pusselbit i detta är att skapa möjligheter för resenärer och transportköpare att välja klimatsmarta transportalternativ. Med rätt förutsättningar kan järnvägen, enligt utskottets mening vara ett sådant alternativ. Mot den bakgrunden har utskottet tidigare framfört att banavgifterna inte bör höjas på bekostnad av järnvägens konkurrenskraft gentemot övriga transportslag. Utskottet välkomnar därför det uppdrag som regeringen har gett om att se över de EU-rättsliga förutsättningarna för att kompensera järnvägsföretagen för icke-internaliserade kostnader för godstransporter på järnväg visavi väg och sjöfart för att därigenom stärka järnvägens konkurrenskraft. Utskottet ser även positivt på den kompensation som regeringen föreslår om preliminärt 2016–2019. Långa och tunga lastbilar När det gäller motionsförslaget om att satsa så att tyngre lastbilar, upp till , ska kunna trafikera vägarna vill utskottet framhålla att regeringen beslutade om en ändring i trafikförordningen av maxvikten på lastbilar till 64 tons bruttovikt. Utskottet vill även påminna om att regeringen gav i uppdrag att analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att tillåta att tyngre fordon trafikerar vissa delar av det allmänna vägnätet (dnr. N2015/4204/MRT). Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en utredning i frågan och anser att detta är ett steg i rätt riktning för att främja ett effektivt transportsystem som kan möta industrins och företagens transportbehov. Utskottet menar att den nu tillsatta utredningen tillsammans med de tidigare utredningar som har gjorts om tyngre och längre lastbilar bör kunna ge regeringen underlag för att med skyndsamhet kunna genomföra förordningsändringar och/eller om så skulle krävas återkomma med förslag till om de lagändringar som krävs för att det ska bli tillåtet för lastbilar med en bruttovikt på upp till att trafikera vissa delar av det allmänna vägnätet. Utskottet anser inte att utfallet av utredning bör föregripas. Vad beträffar sjöfarten vill utskottet inledningsvis framhålla vikten av att har en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring. En väl fungerande sjöfart till och från svenska hamnar är avgörande för svensk industri och dess möjligheter att konkurrera på världsmarknaden. En stark svenskflaggad fartygsflotta säkrar möjligheter att påverka i miljö- och säkerhetsfrågor i internationella forum. Dessutom bidrar den svenska sjöfarten dels till att skapa arbetstillfällen både direkt och indirekt, dels med skatteintäkter. Utskottet vill även påminna om att utskottet har genomfört en uppföljning av sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft (2014/15:RFR9). Utskottet konstaterar att uppföljningen tydligt visar att det finns utrymme för förbättringar för att stärka sjöfartens konkurrenskraft och att det är angeläget att dessa genomförs . Den ökade utflaggningstakten beror främst på utformningen av de svenska bemanningsreglerna samt frånvaron av ett svenskt tonnageskattesystem. Utskottet har tidigare framfört att det förutsätter att regeringen kommer att bedriva ett aktivt och skyndsamt arbete för att förbättra de områden som uppmärksammas i uppfölj-ningen som särskilt betydelsefulla för att förbättra sjöfartens konkurrenskraft. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen avser att föreslå att ett system med tonnageskatt införs. Regeringen föreslår även en satsning med för statistik-, utvärderings-, och analysverksamhet inom transportområdet när det gäller maritima näringar. Regeringen framför att genom förslaget ges förutsättningar att vidta åtgärder eller följa upp effekterna av åtgärder för att utveckla de maritima näringarna. Utskottet är positivt till detta och noterar att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Utskottet ser positivt på att det anges i propositionen att prognostiserar ett positivt resultat efter finansnetto och att soliditeten beräknas stiga till . I propositionen framförs att de åtgärder som har vidtagits, såsom ökningen av anslaget för utgifter för sjö- och flygräddning och utgifter för isbrytningsverksamheter, beräknas stärka ekonomiska ställning. Utskottet välkomnar detta och ser framför sig att det kan bidra till en konkurrenskraftig sjöfart. När det gäller motionsförslag om farledsavgifterna vill utskottet påminna om att det pågår en översyn av farledsavgiftssystemet inom . ser över samtliga avgifter som ett led i att få balans till 2017 då den s.k. sjöfartsmiljarden utgår. Därför har verket tillsatt ett projekt med uppdrag att ta fram en ny avgiftsmodell som dels säkrar grundfinansiering, dels bidrar till att minska sjöfartens miljöpåverkan. Den nya modellen ska gälla fr.o.m. . Utskottet finner ingen anledning att föregripa utredningen. har avvecklat den tidigare svavelavgiften eftersom SECA-reglerna (Sulphur Emission Control Arca, Svavelkontrollområden) nu är så stränga att det inte behövs några ytterligare incitament för att sänka svavelhalten i fartygsbränsle. Denna justering innebär att svavelavgiften togs bort som sänkte farledsavgifterna med under de år som den s.k. sjöfartsmiljarden finns att tillgå. När det gäller motionsförslag om sjöfartsstöd vill utskottet påminna om att den minskning av sjöfartsstödet som regeringen föreslår görs mot bakgrund av regeringens avsikt att införa ett system med tonnageskatt. Utskottet välkomnar regeringens avisering om att införa ett system för tonnageskatt men vill påminna om att införandet av ett sådant system beräknas minska skatteintäkterna med . Utskottet finner därmed att regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet anser att transportpolitiken ska präglas av ett trafikslagsöver-gripande perspektiv med ett stort regionalt och lokalt inflytande över trafikens infrastruktur. Det innebär att alla trafikslag nyttjas på ett effektivt, säkert och miljömässigt hållbart sätt och att luftfarten ingår som en viktig del i detta. För att kunna nå målet om att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är goda kommunikationer inom landet och ut i resten av världen en nödvändighet. I propositionen framförs att regeringen bedömer att det krävs en utökning av resurserna för att det nationella nätverket av öppna beredskapsflygplatser för samhällsviktiga lufttransporter ska kunna upprätthållas. Regeringen föreslår därför en satsning om . Utskottet välkomnar satsningen. Utskottet har inte heller i övrigt något att invända mot vad regeringen föreslår i budgetpropositionen om ekonomiska mål, finansiella befogenheter och investeringsplan och anser att förslagen är väl avvägda. Utskottet kan konstatera att har en fortsatt stark position vad gäller it-användning och bredband. Digitaliseringens möjligheter används av människor och företag i hela , och användningen för kommunikation, handel och kontakter med myndigheter fortsätter att öka. Utskottet finner det också glädjande att i en internationell jämförelse intar en tätposition i it-relaterade frågor. Utskottet har inget att invända mot vad regeringen föreslår i budgetpropositionen i avsnittet om politiken för informationssamhället. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis de förslag till anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. Utskottet har vidare inte några invändningar mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed även i detta avseende medan samtliga här behandlade motionsförslag avstyrks, dvs. motionerna 2015/16:1938 (KD) yrkande 5, 2015/16:2018 (KD) yrkande 14, 2015/16:2353 (SD), 2015/16:3057 (M) yrkandena 1–4, 2015/16:3147 (KD) yrkandena 5, 8 och 9, 2015/16:3148 (KD) yrkandena 1, 17, 21 och 31, 2015/16:3153 (C) samt 2015/16:3203 (FP). Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör genomföra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament till att nå ökad effektivitet. bifaller därmed ett motionsförslag om detta. Jämför reservation 1 (S, MP). I kommittémotion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) påpekas i yrkande 18 att statlig tillsyn och statligt godkännande, t.ex. genom Transportstyrelsen, ibland är en förutsättning för att kunna driva företag. Enligt motionärerna behöver avgiften för tillsyn och godkännande utformas med utgångspunkt från brukaren och med ett effektivitetsperspektiv. Därför yrkar motionärerna att det bör vidtas en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynskostnader med incitament till att nå effektivitet. Transportstyrelsens verksamhet i form av tillsyn, ärendehandläggning och registerhållning finansieras i huvudsak med avgifter inom samtliga trafikslag.