bet · H301NU3 · 2015-09-17 00:00:00 — Motionärerna anser att subventioner på ska riktas till introduktion av ny teknologi, och inte i evighet stötta redan färdigutvecklad teknik. De anser att det redan nu bör föras en diskussion om hur en nedtrappning av subventioner för elproduktion bör se ut . Vidare redovisar de uppfattningen att subventioner i första hand bör riktas om från elbranschen till de sektorer som har högst klimatutsläpp. För del handlar det i första hand om satsningar för lägre utsläpp i transportsektorn. Mot den bakgrunden säger motionärerna nej till regeringens stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (anslaget 1:3). Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen finns enligt motionärerna inom transportsektorn. För att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2050 behövs fler politiska insatser. Här konstaterar motionärerna att försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt och att och övriga allianspartier i regeringen investerade stora resurser i att bygga ut laddinfrastruktur. Motionärerna anser att laddinfrastrukturen i måste utvecklas ytterligare och föreslår därför ett nytt anslag som ska finansiera ett stöd till investeringar i sådan infrastruktur även i fortsättningen (yrkande 28). Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. avsätter därför –2019 för utbyggd laddinfrastruktur. I motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområdet (yrkande 1) föreslås också en förstärkning av förvaltningsanslag (+7 miljoner kronor jämfört med regeringens förslag). Motionärerna vill lyfta bort kravet på kommunerna att tillhandahålla energi- och klimatrådgivning och i stället låta svara för att erbjuda energirådgivning till privatpersoner och företag. För detta ändamål förstärker motionärerna uppdrag med 2016–2019. Genom denna reform görs en besparing på . I budgetpropositionen aviserar regeringen att den ämnar tillsätta ett forum för dialog där smarta elnäts utvecklingsmöjligheter ska diskuteras. avsätter de 2016–2019. Motionärerna anser att denna satsning inte är rimlig utan att medlen i stället bör läggas på sådant som gör verklig skillnad för utvecklingen av smarta elnät, exempelvis forskning. Som framgår av tabell 1 i början av detta betänkande är motionärernas samlade anslagsförslag för utgiftsområdet lägre än Även i kommittémotion 2015/16:1935 av carsson m.fl. föreslås ett stöd till investeringar i laddinfrastruktur även i Med samma motivering som i den ovan refererade motionen 2015/16:3149 (KD) anslår motionärerna under perioden –2019 till stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur (yrkande 5). beslutade enligt regeringens förslag i proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (bet. 2015/16:NU6). Beslutet innebar att godkände ett nytt nationellt finansieringsmål för den förnybara elproduktionen. Därutöver gjordes en justering av kvotkurvan i lagen (2011:1200) om elcertifikat med anledning av den ambitionshöjning för den förnybara elproduktionen till 2020 som det nya finansieringsmålet innebär. Då elcertifikatssystemet är gemensamt med är en förutsättning för att ambitionshöjningen ska kunna genomföras att det finns en överenskommelse mellan om en ändring av målet. En sådan överenskommelse träffades mellan ländernas regeringar . Då ändringarna måste godkännas av föreslog regeringen i budgetpropositionen (Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 6.29) att ska godkänna ett avtal om ändringar i det nu gällande avtalet med . Detta förslag behandlades i anslutning till att tog ställning till statsbudgetens ramar. ställde sig bakom regeringens förslag och godkände således förslaget till ändringar i avtalet med (bet. 2015/16:FiU1). De ändringar som har beslutats i elcertifikatslagen och den höjda ambitionsnivån inom elcertifikatssystemet kan därmed börja gälla fr.o.m. . finns ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solel/solvärmehybridsystem. Installationen ska vara slutförd . är stödnivån maximalt till företag och högst till övriga. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigade installationskostnaderna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är , och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. redovisade uppfattningen att investeringsstödet för solel till villor och bostadsrättsföreningar kan slopas. Stödet till företag och lantbruk föreslås dock vara kvar. Myndigheten konstaterar att det redan finns flera styrmedel för den som vill satsa på solel, däribland rotavdraget och den skattereduktion som ger för den el man säljer till nätet. Vidare konstaterar myndigheten att priserna på solceller har sjunkit kraftigt . Förslaget om en ny forskningsreaktor inkom en gemensam skrivelse till från , och i vilken det föreslogs en infrastruktursatsning på kärnkraftsforskning. ombads och () att granska förslaget. De båda institutionernas syn på förslaget redovisades i förra årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:NU3) då motsvarande förslag fanns på utskottets bord. Sammanfattningsvis kan sägas att de båda vetenskapsinstitutionerna ansåg att mycket var oklart i förslaget och att antalet forskare som skulle använda anläggningen bedömdes vara begränsat. Vidare anfördes att visserligen behöver kärnteknisk forskning men att den bör drivas inom ramen för europeiska samarbeten och inte genom att uppföra en experimentreaktor i . Stöd till investeringar i laddinfrastruktur I den statliga utredningen på väg (SOU 2013:84) som presenterades ägnades ett kapitel (kap. 11) åt eldrivna vägtransporter. Bland annat föreslogs ett statligt bidrag till installation av laddinfrastruktur. Utredningens förslag var ute på remiss . I det gemensamma budgetförslaget från allianspartierna som ställde sig bakom återfanns ett nytt anslag inom utgiftsområde 21 Energi till ett stöd för investeringar i laddinfrastruktur. Anslaget omfattade (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:NU3). I vårändringsbudgeten föreslog regeringen sedermera att de medel som hade avsatts skulle föras över till ett nytt ramanslag (1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner) inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som får användas för klimatinvesteringar i kommuner och regioner, inklusive installation av laddinfrastruktur för elfordon (prop. 2014/15:99). I vårändringsbudgeten föreslog regeringen även en förstärkning av det nya anslaget med . propositionen föreslår regeringen att anslaget ökas ytterligare med 2016–2018 (prop. 2015/16:1, utg.omr. miljö- och naturvård). gick tiden ut för det första tillfället att söka medel inomramen för det sompopulärt betecknas Klimatklivet. myndigheten redovisade att totalt 434 ansökningar har kom- mit in och att summan av ansökningarna uppgår till . Bland de ansökningar som kommit in under den första ansökningsomgången finns många som syftar till att utveckla laddinfrastruktur för elbilar. I den s.k. Perspektivplan 2025 som antogs 2013 beskrev utmaningarna i utvecklingen av det svenska stamnätet . Syftet var att öka transparensen i nätplaneringen och att ge elmarknadens aktörer möjlighet att påverka denna, men också att redovisa verkets långsiktiga Med grund i perspektivplanen har nu upprättat ett förslag till en tioårsplan för det svenska stamnätet – Nätutvecklingsplan –2025. planen redovisar affärsverket i detalj de utmaningar och investeringar som väntar i det svenska stamnätet . des planen ut på remiss. Nätutvecklingsplanen kommer att ligga till grund för verkets fortsatta investeringar och tjäna som grund för Svenska kraftnäts bi- drag till nästa europeiska tioåriga utvecklingsplan.2 Avsikten är att planen ska Energipolitiken har en avgörande roll i byggandet av ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är helt beroende av att det finns en god och tillför- litlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning kan stärka den svenska försörjningstryggheten och konkurrenskraft och ger svensk forskning och svenskt företagande en viktig roll i den globala omställningen till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser. regeringens bedömning att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. ofrånkomliga koppling till denna globala utmaning måste fortlöpande beaktas. Utskottet sluter upp bakom den inriktning av energipolitiken som reger- ingen presenterar i budgetpropositionen. Målinriktat agerande under stabila förutsättningar ska lägga grunden för att ska ha ett energi- system som baseras på förnybar energi. Vägen dit ska präglas av 2 Inom ramen för organisationen of Operators for Electricity (ENTSO-E) upprättas en tioårig nätutvecklingsplan – Ten Year Network Development Plan (TYNDP). att svenska företag och konsumenter kan lita på att energiförsörjningen är tillförlitlig. Långsiktiga spelregler och stabila villkor såväl för aktörer inom energisektorn som för hushåll, näringsliv m.fl. skapar förutsättningar för både producenter och konsumenter av energi att agera på ett sätt som gagnar omställningen av energisektorn. I syfte att ge energipolitiken den nödvändiga långsiktiga politiska bärkraften har regeringen tillsatt en . Kommissionen består av representanter för samtliga åtta partier i riksdag, vilket för att det ska vara möjligt att nå en bred politisk överenskommelse om den framtida energipolitiken. Detta initiativ välkomnas av utskottet. fokus på att forma en energipolitik – med särskild tyngdpunkt på elfrågor – för tiden bortom 2025 får, enligt utskottets uppfattning, dock inte skymma det faktum att energipolitiska spörsmål även måste finnas på den dagspolitiska agendan. Utskottet vill understryka vikten av att pågående arbete inte tillåts fungera som en ursäkt för passivitet i ett läge när det redan nu finns all anledning att agera för att flytta fram energipolitiska positioner. Mot bakgrund av detta ser utskottet positivt på de olika energipolitiska insatser som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Satsningar på förnybar energi har redan lyfts fram som betydelsefulla. Genom sådana satsningar skapas förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. När det gäller produktionen av förnybar el är det med gemensamma elcertifikatssystemet ett effektivt styrmedel. har ställt sig bakom en ambitionshöjning inom ramen för det systemet, vilken ska bidra till att öka utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Utöver att stimulera denna utbyggnad genom elcertifikatssystemet anser utskottet, liksomregeringen, att det kan vara motiverat att stötta investeringar i viss förnybar energiteknik, exempelvis solceller. Den satsning på detta område som regeringen föreslår välkomnas således av utskottet. bör följaktligen avslå förslaget om att avveckla det befintliga investeringsstödet till solceller som finns i motion 2015/16:2854 (SD). I sammanhanget kan dock påminnas om att har undersökt investeringsstödets framtida utformning inom ramen för uppdraget att ta fram en nationell solelstrategi. Utskottet avvaktar regeringens fortsatta beredning av dessa frågor. Utskottet välkomnar även den satsning som syftar till att genom samordnings- och informationsinsatser främja vindkraftsutbyggnaden –2019. De uppdrag till som regeringen nämner i budgetpropositionen om att ta fram en solelstrategi och förslag kring innanhavsbaserad vindkraft ser utskottet som positiva initiativ som ytterligare kan bidra till ökad produktion av förnybar el. I sammanhanget vill utskottet även uppmärksamma den möjlighet till skattereduktion som finns för småskalig produktion av förnybar el och den ambition regeringen redovisar med innebörden att fler ska kunna komma i åtnjutande av skattereduktionen. Att el spelar en så central roll som energibärare i understryker ock- så betydelsen av att elmarknaden fungerar effektivt i alla delar. ligger långt framme på detta område, men fortfarande finns för- Det som regeringen anför i budgetpropositionen om olika åtgärder som bl.a. syftar till att stärka kundernas position på marknaden anser utskottet därför vara positivt. I sammanhanget vill utskottet även välkomna regeringens ambition att främja utvecklingen av smarta elnät. bl.a. ge elkunder ökade möjligheter att agera som elproducenter, till att vara mer flexibla i sin förbrukning och till att i ökad utsträckning kunna bidra med Sammantaget kan detta bidra såväl till en effektivare energianvändning som till att vara ett viktigt bidrag till att kunna hantera de utmaningar som finns på effektområdet. Ökade insatser för utveck- ling av olika former av energilagring föreslås för övrigt i budgetpropositionen, vilket utskottet ser positivt på. Utan ett väl fungerande elnät saknas emellertid förutsättningar att ta till vara elens alla fördelar som energibärare. Staten har här ett betydande ansvar för att genom svenska kraftnäts försorg tillhandahålla ett väl fungerande stamnät – elnätets ryggrad. En ökande andel förnybar energi i kombination med eftersatta investeringar och reinvesteringar samt en alltmer integrerad europeisk elmarknad ställer stora krav på den fortsatta utvecklingen planerar investeringar i nätet som uppgår till 2016–2018, varav under Detta innebär en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med histo- Utskottet har förståelse för behovet av dessa satsningar och har inget att invända mot det förslag till investeringsplan för som Förslaget tillstyrks, liksom även förslaget om finansiella Utöver att på olika sätt stimulera produktion av förnybar energi vill utskot- tet understryka vikten av att den energi som produceras används på ett klokt Utskottet instämmer således i regeringens uppfattning att ett effektivt ut- nyttjande av resurser (inklusive energi) utgör grunden för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat, miljö och hälsa. bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och till en tryggare Utskottet anser att det är viktigt att den betydande potential till ytterligare energieffektivisering som har identifierats tas till vara. Liksom regeringen anser utskottet att det är nödvändigt att bryta trans- De resurser som regeringen föreslår ska tillföras för detta ändamål välkomnas därför av utskottet. Här vill utskottet också påminna om den omfattande satsning som regeringen föreslår inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. slaget 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner som införde i samband med vårändringsbudgeten 2015 föreslår regeringen ska ökas Anslaget kommer bl.a. att användas för satsningar på laddinfrastruktur Mot den bakgrunden avstyrker utskottet de motioner i vilka det efterfrågas satsningar på just infrastruktur inom ramen för utgiftsområde 21 Energi. Yrkanden med denna inriktning finns i motionerna 2015/16:1935 (KD), 2015/16:3148 (KD) och 2015/16:3149 (KD). Många av utmaningarna på transportområdet är starkt beroende av en framgångsrik utveckling på FoU-området, inte minst då det gäller utvecklingen av hållbar energiteknik. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål, och stöd till forskning och innovation inom energiområdet är därför en viktig och integrerad del av energipolitiken. Tekniska innovationer och produktutveckling – men även innovativitet när det gäller utvecklingen av tjänster och affärsmodeller – ser utskottet som viktiga nycklar i arbetet med att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Utöver att forskning och utveckling kan bidra till att lösa klimat- och energipolitiska utmaningar kan innovationer på detta område bidra till att stärka position som framgångsrik exportör av både miljösmart teknik och miljösmarta tjänster. Närmare hälften av anslagen inom utgiftsområdet går till just energiforskning, vilket utskottet ser som en korrekt prioritering. Däremot ser utskottet inga skäl för att förorda särskilda satsningar på kärnenergiforskning eller på omfattande investeringar i forskningsinfrastruktur på detta område. Det övergripande målet för energiforskningen liksom konkretiseringen av detta mål som beslutade ligger alltjämt fast, och utskottet finner ingen anledning för att agera för att tydliggöra eller ändra energiforskningens inriktning. När det mer konkret gäller förslagen om satsningar på en forskningsreaktor vill utskottet även hänvisa till de dubier som både och har redovisat kring ett sådant projekt. Därmed avstyrks motion 2015/16:3234 (SD) i den del som gäller satsningar på en forskningsreaktor (yrkande 4). Utskottet avstyrker även yrkandet i motion 2015/16:3149 (KD) om en fortsatt satsning på ett forskningsprogram om solenergin. Utskottet anser inte att det är uppgift att uttala sig om särskilda forskningssatsningar. Det ankommer i första hand på att göra nödvändiga prioriteringar inom ramen för de mål och övergripande riktlinjer som har beslutat. Liksom regeringen vill utskottet också framhålla vikten av ett strategiskt, samordnat och långsiktigt arbete för energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå. Utskottet står därför bakom den satsning som regeringen föreslår för att öka kapaciteten hos offentliga aktörer på lokal och regional nivå i detta avseende. Sammantaget innebär det anförda att utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi och de förslag till bemyndiganden som finns knutna till några av anslagen. Utskottet tillstyrker också de två förslag som gäller Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter liksom förslaget om elberedskapsavgiftens storlek. Följaktligen avstyrker utskottet de förslag till anslagsfördelningar som har föreslagits i ett antal motioner. Även de övriga motionsyrkandena i avsnittet avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 enligt förslaget i bilaga 4. 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 35 samt 2015/16:3234 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, bifaller delvis proposition 2015/16:1 utgiftsområde 21 punkt 12 och avslår motionerna 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:2444 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 14 och 28, 2015/16:3154 av m.fl. (C) och 2015/16:3202 av m.fl. (FP) yrkande 1. b)Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2019, 2.Riksdagen avslår regeringens förslag om ett bemyndigande för regeringen att för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 – 2020, 4.Riksdagen avslår regeringens förslag om ett bemyndigande för regeringen att för anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 5.Riksdagen avslår regeringens förslag om ett bemyndigande för regeringen att för anslaget 1:8 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Elberedskap besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 8.Riksdagen avslår regeringens förslag om ett bemyndigande för regeringen att för anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställningen besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst –2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 21 punkterna 1, 3, 6 och 8 samt avslår proposition 2015/16:1 utgiftsområde 21 punkterna 2, 4, 5 och 9 samt motion 2015/16:3202 av m.fl. (FP) yrkandena 2–4. c)Godkännande av en investeringsplan för d)Finansiella befogenheter för e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställde utgiftsområdenas ramar . Förslaget till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi i motion 2015/16:3234 bygger på en utgiftsram som är lägre än den nu har antagit. Då vi står bakom förslaget i den nyssnämnda motionen använder vi oss av den formella möjligheten att reservera oss mot regeringens motsvarande förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet. I stället tillstyrker vi förslaget i motionen. I budgetmotion 2015/16:761 tydliggörs våra viktigaste övergripande visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra sidan. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om en god ekonomisk hushållning. Med detta sagt övergår vi nu till att redovisa huvuddragen i vår och syn på den svenska energipolitiken. Inledningsvis vill vi fram- 2015/16:NU3 RESERVATION hålla uppfattningen att den rådande svenska klimat- och energipolitiken präglas av ett alldeles för snävt synsätt på vad som krävs för att kunna bemästra världsomspännande klimat- och energiförsörjningsproblem. Vi anser att det saknas ett globalt perspektiv på dessa frågor i . Såväl den nuvarande som den förra regeringen tycks vilja vinna kampen på hemmaplan utan insikt om att – eller EU – endast kan påverka de globala koldioxidutsläppen i mycket begränsad utsträckning. Vi ser en uppenbar risk i den svenska ambitionen att agera som föregångsland på klimatområdet. Genom att ta på sig betydande åtaganden om utsläppsminskningar eller pålagor som höjer energipriser är risken påtaglig att den klimatmässiga effekten blir någon helt annan än den som eftersträvades. Vi anser det därför vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i en sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. Vår grundläggande inställning är att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Vår politik på detta område syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Vi vill inledningsvis påtala vikten av att en nation har kontroll över sin energiförsörjning. Vi förespråkar mot den bakgrunden att en hög grad av självförsörjning prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Denna inställning utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med nationer i vårt närområde. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar.