bet · H201MJU10 · 2015-04-23 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I detta betänkande behandlas 72 motionsyrkanden om djurskydd från den allmänna motionstiden /15. De frågor som tas upp avser bl.a. översyn av djurskyddslagen, djurhållning, slakt, offentlig förevisning av djur, märkning av katter, hästar, pälsdjursnäringen, organisation och djurskyddskontroller. Med anledning av motionsyrkanden om behovet av att både förbättra djurskyddet inom EU och minska användningen av antibiotika i foder föreslår ett enigt utskott två tillkännagivanden. De innebär att regeringen behöver intensifiera arbetet inom EU-samarbetet för att dels förbättra djurskyddet, dels minska antibiotikaanvändningen. Övriga motionsyrkanden avstyrks i huvudsak med hänvisning till pågående beredningsarbete som rör de väckta förslagen. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Offentlig förevisning av djur m.m. Djurskyddskontroller och organisation m.m. 1.Globalt arbete, punkt 2 (V) 2.EU-register om antibiotikaanvändning och sanktioner, punkt 4 (C) 3.Ny djurskyddslagstiftning, punkt 5 (V) 4.Översyn av djurskyddslagstiftningen, punkt 6 (M, C, FP, KD) 5.Djurbalk m.m., punkt 7 (SD) 6.Djurförsök, punkt 8 (V) 7.Djurtransporter, punkt 9 (SD) 8.Tillämpning av djurskyddslagen för djur på cirkus, punkt 10 (V) 9.Krav på cirkusnäringen m.m., punkt 11 (SD) 10.Djurparker och delfinarier, punkt 12 (SD) 11.Slaktmetoder, punkt 14 (SD) 12.Minknäringen, punkt 15 (V) 13.Märkning av katter, punkt 16 (V) 14.Kontroll och organisation, punkt 18 (C) 15.Kompetenskrav för djurskyddskontrollanter, punkt 19 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Reservantens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska intensifiera arbetet för att förbättra djurskyddet inom EU. 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 6, 2014/15:2544 av (C) yrkande 8, 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 8 och 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 22. 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8, 2014/15:306 av (M) yrkande 2, 2014/15:2490 av och (SD) och 2014/15:2491 av och (SD) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (V) Minskad användning av antibiotika tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska intensifiera arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen. 2014/15:1243 av (M) yrkande 2, 2014/15:2297 av (M) yrkande 3 och 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2014/15:1243 av (M) yrkande 1. EU-register om antibiotikaanvändning och sanktioner 2014/15:806 av och (C) yrkande 3 och 2014/15:2453 av (C) yrkandena 5 och 6. Reservation 2 (C) 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3. Reservation 3 (V) 2014/15:2567 av (M), 2014/15:2613 av och (M) yrkandena 1–3 och 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 4 (M, C, FP, KD) 2014/15:2099 av (SD) yrkande 1, 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 11 samt 2014/15:2926 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 6 (V) 2014/15:2509 av och (SD). Reservation 7 (SD) Tillämpning av djurskyddslagen för djur på cirkus 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2014/15:411 av (FP) yrkandena 1–3. Reservation 8 (V) Krav på cirkusnäringen m.m. 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8. Reservation 9 (SD) 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2014/15:2945 av och (SD). Reservation 10 (SD) 2014/15:298 av (M), 2014/15:305 av (M), 2014/15:306 av (M) yrkande 5 och 2014/15:1550 av (SD). 2014/15:304 av (M), 2014/15:1026 av och (SD) yrkandena 1 och 4, 2014/15:2627 av och (C) och 2014/15:2780 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 11 (SD) 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:1085 av (M) yrkandena 1–4 och 2014/15:2927 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 12 (V) 2014/15:403 av (FP) yrkande 3 och 2014/15:1147 av och (S). Reservation 13 (V) Regler och ansvar för sällskapsdjur 2014/15:403 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:410 av (FP) yrkandena 1, 3 och 4, 2014/15:706 av och (S) och 2014/15:1390 av (KD). 2014/15:363 av (M), 2014/15:1355 av (C) yrkande 1, 2014/15:2169 av m.fl. (S) delyrkande 2, 2014/15:2492 av och (SD) och 2014/15:2544 av (C) yrkande 4. Reservation 14 (C) 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 15 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 72 motionsyrkanden om djurskydd från den allmänna motionstiden /15. De frågor som tas upp avser bl.a. översyn av djurskyddslagen, djurhållning, slakt, offentlig förevisning av djur, märkning av katter, hästar, pälsdjursnäringen, organisation och djurskyddskontroller. Med anledning av motionsyrkanden om behovet av att både förbättra djurskyddet inom EU och minska användningen av antibiotika i foder föreslår ett enigt utskott två tillkännagivanden. De innebär att regeringen behöver intensifiera arbetet inom EU-samarbetet för att dels förbättra djurskyddet, dels minska antibiotikaanvändningen. Övriga motionsyrkanden avstyrks i huvudsak med hänvisning till pågående beredningsarbete som rör de väckta förslagen. Genom ett regeringsbeslut uppdrogs åt en särskild utredare att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens innehåll, lämna förslag till en ny djurskyddslag och djurskyddsförordning och ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas (dir. 2009:57). Utredaren i översynen av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll (djurskyddslagsutredningen) lämnade betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) till regeringen. Syftet har varit att dels undersöka hur lagstiftningen kan moderniseras och förenklas, dels finna lösningar på ett antal särskilda djurskyddsproblem. Villkor för den nya djurskyddslagstiftningen har varit att den ska uppnå minst samma djurskyddsnivå som den gällande lagstiftningen, utgå från de enskilda djurens behov och verka förebyggande. Bestämmelserna i djurskyddslagstiftningen ska även vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Många motionsyrkanden berörs av utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag. Beredning av utredningsbetänkandet pågår inom (). Utskottets förslag i korthet bifaller fyra motionsyrkanden om att regeringen ska intensifiera arbetet för att förbättra djurskyddet inom EU. avslår motionsyrkanden om globalt arbete för djurvälfärd och tvångsmatning av djur. Jämför reservation 1 (V). I kommittémotion 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 6 uppmärksammas att regeringen måste agera kraftfullt för djuren inom EU. En ny handlingsplan för djurskydd i EU har antagits och ska implementeras i alla medlemsländer. gjorde EU en översyn av transportförordningen för levande djur och presenterade konkreta förslag på hur situationen för djur under transporter kan förbättras. I dessa och alla andra fall där djur är involverade behöver spela en viktig roll. måste särskilt framhålla rätten att kunna gå före med mer ambitiösa bestämmelser på det nationella planet. Även i motionerna 2014/15:2544 av (C) yrkande 8, 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 8 och kommittémotion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 11 framhålls att bör verka för att förbättra djurskyddet i EU och för att gemensamma regler för djurskydd följs. har länge haft djurskyddslagar som går längre än EU-direktiven, vilket har resulterat i en god djurhälsa men varit en bidragande orsak till att svenskt kött är dyrare än många andra länders. För djurhälsans och de svenska böndernas konkurrenskraft är det därmed av yttersta vikt att verkar för att förbättra djurskyddet i EU och för att gemensamma regler för djurskydd följs. Det svenska djurskyddet och djurhälsan har goda möjligheter att vara en större nisch på den globala marknaden än . Enligt motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 22 behövs ett förbättrat djurskydd i EU. I sammanhanget är det särskilt viktigt att kartlägga hur de nationella regler som är mer långtgående än den EU-gemensamma lagstiftningen påverkar svenska företag. Nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Därför ska nationella, mer långtgående regler alltid vara väl motiverade och prövas noga. I kommittémotion 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 7 betonas att aktivt bör verka för en FN-deklaration om djurvälfärd. Det är viktigt att regeringen, i dialog med och med berörda intresseorganisationer, utarbetar en tydlig strategi för att få till stånd en FN-deklaration för djurvälfärd. I samma motion yrkande 8 föreslås att ska verka för att höga krav på djurskydd blir en del i det globala arbetet för en hållbar utveckling. Storskaliga djurindustrier påverkar inte bara djuren utan också miljön och klimatet negativt. bör därför också engagera sig för att höga krav på djurskydd och minskad köttkonsumtion ska bli en del i det globala arbetet för en hållbar utveckling, t.ex. på FN:s klimattoppmöten och efterarbetet till Rio+20. I motion 2014/15:306 (M) yrkande 2 förespråkas att ska vara en stark röst för ett bättre djurskydd. I motion 2014/15:2490 av och (båda SD) anförs att regeringen bör arbeta för att få en deklaration om djurs välfärd erkänd internationellt och av FN. En deklaration liknande FN:s deklaration om mänskliga rättigheter behövs för djurens rättigheter, vilket den internationella djurrättsgruppen of the Protection of Animals (WSPA) arbetar med. Enligt motion 2014/15:2491 av och (båda SD) yrkande 1 bör regeringen verka internationellt för att förbjuda mat som framställts genom tvångsmatning av djur. I samma motion yrkande 3 föreslås att import av mat som framställts genom tvångsmatning av djur ska förbjudas. Produktionen av gåslever (foie gras) sker genom att gäss tvångsmatas . Under matningen tvingas djuren att äta upp till föda bestående av majs, fett och salt. av de djur som hålls för denna produktion tvingas leva i små burar där de inte kan röra sig, stå upp eller ens sträcka på sina vingar. När fåglarna är färdiga för slakt har deras lever svällt upp till tio gånger sin normala storlek. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet har tidigare behandlat frågor om ett förbättrat djurskydd såväl internationellt som inom EU (se t.ex. bet. 2012/13: MJU19, Djurskydd m.m.). har ända sedan EU-inträdet arbetat för att höja djurskyddet inom unionen, både vid förhandlingar om en ny djurskyddslagstiftning och genom att lyfta viktiga frågor i jordbruks- och fiskerådet. uppger att det finns och även kommer att finnas ett behov av att uppdatera regelverket baserat på ökad kunskap om djur och deras behov. I för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 aviserar kommissionen att man överväger ett förenklat övergripande för djurskydd. Om ett sådant förslag blir verklighet kommer regeringen även där att arbeta för att förbättra djurskyddet i . Enligt lyfter ofta frågan om vikten av att den gemensamma djurskyddslagstiftningen efterlevs i olika sammanhang, nu senast vid jordbruks- och fiskerådets möte . Tillsammans med tog upp skydd av djur under transport som en övrig fråga vid jordbruks- och fiskerådets möte . betonade att frågan om djurskydd under transport är viktig för EU:s medborgare och att detta också återspeglas i skilda uttalanden från . underströk behovet av att begränsa transporttiderna för djur, särskilt för djur avsedda för slakt, och poängterade vikten av att uppdatera det gällande regelverket så att det står i överenskommelse med aktuell vetenskap på området. Vidare betonades betydelsen av att det inrättas ett nätverk av referenscentrum för djurskydd. mottog den dåvarande kommissionären ett brev från den dåvarande landsbygdsministern om efterlevnaden av rådets direktiv /120/EG om lägsta djurskyddskrav vid svinhållning. Kommissionen uppmanades bl.a. att göra en kartläggning av förekomsten av svanskupering inom EU för att nödvändiga åtgärder ska kunna vidtas på ett så effektivt sätt som möjligt. Det ovannämnda direktivet om lägsta djurskyddskrav vid grisproduktion trädde i kraft i sin helhet och innebär en utjämning av konkurrensvillkoren på den inre marknaden. Alla medlemsstater lever inte upp till direktivets bestämmelser, framför allt när det gäller förbudet mot rutinmässig svanskupering, vilket leder till djurskyddsproblem och snedvriden konkurrens. För att komma till rätta med detta arbetar kommissionen och representanter från medlemsstaterna med att ta fram riktlinjer för hur bestämmelserna i direktivet kan efterlevas. deltar aktivt i detta arbete. har även vid ett flertal tillfällen lyft frågan om vikten av att de gemensamma bestämmelserna för grisproduktion efterlevs, både i jordbruks- och fiskerådet och vid bilaterala möten. När det gäller frågan om efterlevnad av den gemensamma lagstiftningen har ett ansvar för att lagstiftningen efterlevs i enskilda medlemsstater. I samband med utskottets behandling av motioner om landsbygdspolitik framgick att de inspektioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor utför är ett viktigt verktyg i medlemsstaterna. I de fall där den gemensamma lagstiftningen inte efterlevs kan kommissionen inleda överträdelseärenden mot enskilda medlemsstater, vilket slutligen kan resultera i ett avgörande från . Det är också viktigt att framhålla de enskilda medlemsstaternas ansvar för att genomföra den gemensamma lagstiftningen och se till att den efterlevs. Utskottet har tidigare konstaterat att varit pådrivande i det EU-gemensamma arbetet med att stärka djurskyddet på ett internationellt plan inom multilaterala forum såsom för djurhälsa (, OIE), (, WTO) och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) vid förhandlingar av frihandelsavtal. Flera aktörer i , bl.a. Nationellt och , är aktiva i arbetet med att ta fram tekniska ISO-standarder för djurskydd baserade på . har ställt sig bakom antagandet av en djurskyddsdeklaration i FN, och står även hela EU bakom deklarationen. Utöver detta stod värd för ett möte som syftade till att främja att deklarationen antogs. Inom har det tidigare pågått ett omfattande djurskyddsarbete som tagit aktiv del i. Europarådskonventionerna har haft stor betydelse för djurskyddsarbetet inom EU. De största svenska djurrättsorganisationerna är medlemmar i paraplyorganisationer inom EU och i internationella samfund och har möjlighet att verka internationellt. När det gäller frågan om tvångsmatning av djur behandlade utskottet frågan om märkning av livsmedel som producerats genom tvångsmatning i betänkande 2014/15:MJU3, Livsmedelspolitik s. 40 f. Där framgår bl.a. vilka regler som gäller i unionen för skydd av animalieproduktionens djur, inbegripet djur för produktion av fet ank- och gåslever (foie gras). Likaså framgår att kommissionen har påbörjat en översyn av handelsnormerna för fjäderfäkött som bl.a. omfattar minimihandelsnormer för ank- och gåslever (förordning (EG) nr 543/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för fjäderfäkött). Kommissionen väntas presentera ett förslag till reviderade handelsnormer . Enligt uppgifter från har framfört krav till kommissionen om att märkningsregler för s.k. foie gras i för handelsnormer för fjäderfä styrks. Senast skickade in synpunkter till kommissionen i samband med att den inledde en reformprocess om handelsnormerna. Utskottet konstaterar att den nuvarande regeringen precis som tidigare regeringar vill att djurskyddet ska förstärkas för djur såväl i som utanför gränser. Utskottet, som välkomnar denna ambition, anser att det är utomordentligt viktigt att djurskyddet förbättras i synnerhet inom övriga EU-länder. har i jämförelse med andra länder ett gott djurskydd, och inom EU-samarbetet handlar arbetet främst om att påverka övriga medlemsstater att höja sina ambitioner att förbättra djurskyddet. Utskottet har uppmärksammat att redovisade betänkandet Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att utredaren framhåller att ett gott djurskydd har en djup förankring i det svenska samhället – en uppfattning som utskottet delar. konstaterar utskottet i likhet med utredningen att konsumenterna i ökad grad väljer importerade livsmedel trots att mindre stränga krav på djurskydd kan gälla i de länder som importen kommer ifrån. Enligt utredningen visar utvecklingen av handeln att svenska mervärden i form av ett högre djurskydd inte i tillräcklig omfattning har kunnat omsättas i form av högre priser som kan kompensera företagarna för kostnaderna. noterades emellertid en minskad import av gris- och nötkött. Utredningen föreslår bl.a. att regeringen driver på för skärpt EU-lagstiftning och verkar för en likvärdig tillämpning av djurskyddslagstiftningen på EU-nivå. Utan att föregripa regeringens beredning av utredningens förslag vill utskottet betona att regeringen måste prioritera denna fråga i synnerhet mot bakgrund av de problem som många svenska jordbruksföretag har . Enligt utskottet är det viktigt att den högre ambitionen som finns inom i den svenska djurskyddslagstiftningen blir en reell konkurrensfördel för svenska djurbönder. När EU skärper kraven måste bönder anpassa sin djurhållning till de nya kraven medan de svenska bönderna redan är anpassade till en högre nivå. Enligt utskottets mening är det därför utomordentligt viktigt att regeringen intensifierar arbetet inom EU-samarbetet för ett förbättrat djurskydd. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2014/15:191 (V) yrkande 6, 2014/15:2544 (C) yrkande 8, 2014/15:2974 (C, M, FP, KD) yrkande 8 och 2014/15:2976 (M) yrkande 11. Utskottet föreslår med det anförda att motion 2014/15:1850 (M) yrkande 22 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att , som redovisats ovan, har arbetat aktivt på den globala nivån i olika multilaterala forum för att påverka utvecklingen i positiv riktning. Utskottet förutsätter att detta arbete fortsätter så att djurskyddet höjs generellt i världens länder. I detta sammanhang bör även uppmärksammas att arbete inom ramen för EU-samarbetet är av särskild vikt för att åstadkomma resultat även på den globala nivån. Motionerna 2014/15:191 (V) yrkande 7 och 8, 2014/15:306 (M) yrkande 2 och 2014/15:2490 (SD) kan med det anförda lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda. När det gäller frågan om tvångsmatning av djur anser utskottet att det pågående arbetet med frågan bör avvaktas och att motion 2014/15:2491 (SD) yrkandena 1 och 3 därför nu bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller tre motionsyrkanden om att regeringen ska intensifiera arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen. avslår motionsyrkanden om en strategi för minskad import av kött, EU-register om antibiotikaanvändningen och sanktioner. Jämför reservation 2 (C). Minskad användning av antibiotika I motion 2014/15:1243 av (M) yrkande 2 förordas att regeringen bör driva en aktiv politik i EU som gör att fler länder tvingas minska sin antibiotikaanvändning vid djuruppfödning. I yrkande 1 anförs att bör ta fram en tydlig strategi för hur man kan minska importen av kött från länder som använder mycket antibiotika i sin djuruppfödning. antibiotikaanvändning är låg i ett internationellt perspektiv som svenska djur är de friskaste i EU. Enligt motionären är det är viktigt att värna om detta och arbeta för att behålla en god djurvälfärd. Trots vårt goda utgångsläge tappar livsmedelsproduktion marknadsandelar till förmån för andra och billigare produkter från länder med högre användning av antibiotika. I motion 2014/15:2297 av (M) yrkande 3 framhålls att regeringen bör verka för att en internationell strategi för att minska antibiotikaanvändningen vid djuruppfödning utarbetas. måste kraftfullt driva frågan för att åstadkomma förbättringar inom bl.a. EU. Enligt partimotion 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 6 behöver åtgärder vidtas för att minska antibiotikaanvändningen inom djurhållningen i EU. har enligt motionärerna den lägsta användningen av antibiotika till djur i hela EU vilket beror på högt djurskydd, restriktivitet i användningen av antibiotika och ett gott smittskydd. Men trots riskerna för antibiotikaresistens är användningen av antibiotika fortfarande hög inom EU. Det ligger i allas intresse att minska användningen av antibiotika. I motion 2014/15:2453 av (C) yrkande 5 föreslås att regeringen ska verka för ett EU-register för antibiotikaanvändning. Motionären uppger att både och använder 30 gånger mer antibiotika i sin djuruppfödning än . använder 13 gånger mer antibiotika än . Antibiotikan används ofta som en kompensation för en dålig djurmiljö. I stället för att förebygga sjukdomar hos djuren med en god djuromsorg överanvänds antibiotika med resistenta bakterier som följd. Konsumenter ska kunna få tillgång till kött som fötts upp utan onödig antibiotika. Genom att synliggöra skillnaderna mellan medlemsstaterna kan vi sätta press på de berörda länderna att minska antibiotikaanvändningen. I motion 2014/15:806 av och (båda C) yrkande 3 förordas att samma sanktioner bör införas inom EU vad gäller brott och fusk mot inom djuruppfödning som vid fusk eller brott mot i den gemensamma jordbrukspolitiken. Överanvändning eller felaktig användning av antibiotika orsakar problem med resistens. är två tredjedelar av förskrivningen av antibiotika i EU till djur. Trots på området sker förskrivning inte till enskilda sjuka djur utan ofta i grupp eller läggs i foder i behandlande eller t.o.m. förebyggande syfte. har visat att antibiotikaresistens är ett problem vid t.ex. import av kyckling från länder utanför . Även i motion 2014/15:2453 av (C) yrkande 6 anförs att regeringen bör verka för att högre krav ställs på alla EU-länder om att minska antibiotikaanvändningen. EU bör införa gemensamma mål för att få ned användningen av antibiotika när det gäller djurskötsel. De bindande målen ska kopplas till sanktioner som ska drabba de gårdar där reglerna inte följs. Straffet ska bl.a. kunna innebära avdrag på det EU-stöd jordbrukare i hela unionen får. Dessutom bör man förbjuda veterinärer att sälja antibiotika. såldes drygt veterinärt förskriven antibiotika i EU. behandling och kompletterande uppgifter Minskad användning av antibiotika När det gäller att främja en ansvarsfull antibiotikaanvändning har utskottet tidigare och senast i betänkande 2014/15:MJU3 betonat vikten av ett aktivt arbete för att förebygga antibiotikaresistens. På grundval av den betydelse som utskottet tillmäter frågan föreslog utskottet i betänkandet att skulle besluta om ett tillkännagivande om antibiotika i livsmedelsproduktionen. Förslaget innebar att regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:121). Av budgetpropositionen utgiftsområde 23 framgår att övervakningen av antibiotikaresistens bland bakterier från djur och livsmedel visar att läget i är generellt gott och bättre än i de flesta andra länder. Det är en tydlig trend att mängden antibiotika till djur minskar i . har användningen av antibiotika minskat , från 2007 till 2013. Svenska djur får minst antibiotika i hela EU. har också ett fördelaktigt resistensläge bland djur, jämfört med andra europeiska länder. Trots det fördelaktiga läget noteras en ökning av antibiotikaresistens i . Mest oroande är de fynd som efter 2006 har gjorts av två typer av resistenta stafylokocker, MRSA och MRSP, samt av ESBL-bildande tarmbakterier hos flera djurslag. Antibiotikaresistenta bakterier är ett växande problem inom humanmedicinen och medför att antalet svårbehandlade infektioner ökar. Sådana resistenta bakterier kan också infektera djur.