bet · H201JuU14 · 2015-03-13 00:00:00 — Våldsbrott mot gravida bör i allmänhet bedömas som grov misshandel eftersom det måig om särskild hänsynslöshet då våld mot gravida även drabbar ytterligare en individ som under alla omständigheter är oskyldig och som dessutom helt saknar möjlighet att värja sig mot attacken. Om graviditeten avbryts på grund av våldet eller om embryot eller fostret skadas är det givetvis en omständighet som gör att gärningen ska bedömas som ännu allvarligare. När det gäller straffvärdesbedömningen finns det dessutom anledning att erinra om bestämmelsen i 29 kap. 2 § om att det särskilt ska beaktas om någon visat stor hänsynslöshet eller utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller svårigheter att värja sig. Vi vill framhålla vikten av att de ovanstående bestämmelserna tillämpas i de situationer vi beskrivit. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs för att tillgodose vad vi nu anfört. Straffbestämmelsen om människohandel, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2456 av (C) yrkande 13 och 2014/15:1711 av Skånberg (KD) yrkande 6. Människohandeln är större än den har varit i mänsklighetens historia, men ändå är det väldigt sällan någon döms för detta brott. Regeringen bör ta tydliga steg mot en effektivare lagstiftning som är tillämpbar för alla sorters människohandel och för alla de led som är inblandade i människohandeln. Skärpta straff för människohandel och koppleri, punkt 6 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 37 och 2014/15:2972 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. tillsattes en utredning som bl.a. ska utvärdera tillämpningen av bestämmelsen om människohandelsbrott och vid behov föreslå de förändringar som behövs för att säkerställa ett starkt och ändamålsenligt skydd mot människohandel (dir. 2014:128). Uppdraget ska redovisas . Denna redovisning bör inte föregripas. bör därför inte göra något tillkännagivande i frågan. Nationell handlingsplan mot människohandel, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2456 av (C) yrkande 10. Människohandel är ett vidrigt brott och står i stark kontrast mot de värden som vår demokrati står för. Människors frihet, deras rådande över sin tanke och tid, sin kropp och sin själ, är grundläggande rättigheter som måste försvaras med kraft. All människohandel är oacceptabel, oavsett i vilket syfte människohandeln sker. Regeringen bör därför agera för att se till att får en nationell handlingsplan mot alla former av människohandel. Utvärdering av straffskärpning för fridskränkningsbrott, punkt 11 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Det är angeläget att rättsväsendet har ändamålsenliga verktyg för att skydda brottsoffren. Straffen för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning skärptes . Vi anser att effekterna av den straffskärpningen bör utvärderas. Om reformen inte fått avsedd effekt kan det bli aktuellt att skärpa straffen ytterligare. Regeringen bör således låta utvärdera de nu aktuella lagändringarna. Barnfridskränkningsbrott, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2456 av (C) yrkande 2. Barn behöver lugn och stabilitet under uppväxten, och de ska kunna leva fritt från hot och övergrepp. Dessvärre förekommer det att barn utsätts för upprepade brott i form av misshandel, olaga förföljelse, olaga hot och liknande, inte sällan från en vårdnadshavare. Ett nytt barnfridskränkningsbrott, med en högre straffskala än vad som gäller för andra fridskränkningsbrott, bör därför införas i . Detta skulle visa hur allvarligt samhället ser på brott mot barn. Regeringen bör återkomma med ett sådant lagförslag. Våldtäktsbrottets utformning m.m., punkt 17 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9, 2014/15:2 av (FP), 2014/15:287 av (M), 2014/15:2456 av (C) yrkande 4 och 2014/15:2876 av (M) samt 2014/15:137 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2014/15:756 av (S), 2014/15:2163 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2291 av (S), 2014/15:2446 av (KD) yrkande 4 och 2014/15:2456 av (C) yrkande 8. Den förra regeringen tillsatte en utredning om översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123). I uppdraget ingår att göra en praxisgenomgång i syfte att kartlägga hur våldtäktsbrottet har tolkats och tillämpats. Utredaren ska vidare lämna förslag på hur en reglering av ett särskilt straffansvar för oaktsamhetsbrott i fråga om våldtäkt bör utformas samt överväga om det bör införas en samtyckesbaserad regleringsmodell för våldtäkt. Därutöver ska utredaren granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder våldtäktsärenden och hur rättsväsendet i övrigt hanterar sådana ärenden samt analysera varför så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom. Översynen innefattar även att utredaren ska överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan förbättra sitt arbete på området. Det är viktigt att utredningen genomförs i enlighet med dessa direktiv. Våldtäktsbrottets utformning m.m., punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:137 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2014/15:2 av (FP), 2014/15:137 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:287 av (M), 2014/15:756 av (S), 2014/15:2163 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2291 av (S), 2014/15:2446 av (KD) yrkande 4, 2014/15:2456 av (C) yrkandena 4 och 8, 2014/15:2876 av (M) och 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9. En utredning om en översyn av våldtäktsbrottet tillsattes . Utredningen ska bl.a. överväga om det bör införas en samtyckesbaserad regleringsmodell för våldtäkt (dir. 2014:123). Jag vill framhålla att frågan om ett samtyckeskrav har utretts tidigare, senast av sexualbrottsutredning. I det betänkande som utredningen presenterade (SOU 2010:71) rekommenderade utredningen att en kompletterande samtyckesbaserad bestämmelse borde införas för att den svenska lagstiftningen skulle leva upp till de krav som ställs i artikel 3 och 8 i så som de kommit till uttryck i den s.k. Bulgariendomen (M.C. Kraven innebär att den materiella straffrätten ska täcka varje sexuell handling som skett utan samtycke. är svensk lag, och därför måste vår lagstiftning alltid prövas mot de krav som konventionen ställer upp till skydd för människor. sexualbrottsutredning framhölls att det är kränkningen som ska vara i fokus och inte det hot eller tvång som används, vilket är fallet i vår nuvarande sexualbrottslagstiftning. trädde konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) i kraft. Den antogs , och har 14 länder, däribland , ratificerat konventionen och därmed förbundit sig att straffbelägga uppsåtliga sexuella gärningar där samtycke saknas. Istanbulkonventionen slår bl.a. fast att samtycke ska lämnas av egen fri vilja och bedömas med hänsyn till förhållandena i det enskilda fallet. Det kan således konstateras att inte har en sexualbrottslagstiftning som lever upp till de krav som bl.a. ställer, eftersom vår materiella straffrätt inte täcker varje sexuell handling som skett utan samtycke. Det finns tvärtom många luckor i vår sexualbrottslagstiftning där ansvar inte kan utkrävas. Jag anser att införandet av ett samtyckeskrav inte kan vänta . Lagstiftningen ska klargöra att sex kräver frivillighet och samtycke från alla deltagande parter. Jag anser därför att regeringen omgående bör återkomma med ett förslag till i enlighet med det alternativa lagförslag som lades fram i bilaga 3 till betänkandet av sexualbrottsutredning. Jag vill också framhålla vikten av kompetenshöjning inom rättsväsendet. Enligt min mening finns det kompetensbrister inom rättsväsendet när det gäller sexualbrott. I flera uppmärksammade fall anser jag att det har varit tydligt att rätten låtit rådande föreställningar om kön och sexualitet stå i vägen för en korrekt och objektiv bedömning. Följden har blivit att domstolarnas bedömningar inte stämmer överens med lagstiftarnas intentioner. Kunskapen om våldtäkt och sexuella övergrepp behöver intensifieras inom hela rättskedjan. Jag anser därför att regeringen bör se till att det vidtas ytterligare åtgärder för att höja kompetensen när det gäller sexualbrott inom rättsväsendet. Hedersrelaterade brott, punkt 25 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3 och 2014/15:1725 av (KD) och 2014/15:1888 av m.fl. (FP). Tusentals personer lever under hot från sina anhöriga på grund av en s.k. hederskultur. Detta är oacceptabelt. Samhället ska markera med kraft mot dessa brott. Individuella fri- och rättigheter är universella, och ingen inskränkning ska kunna rättfärdigas med kultur eller tradition. Det är angeläget att rättsväsendet har verktyg för att skydda brottsoffren. Regeringen bör överväga och vidta åtgärder som krävs för att bättre kunna bekämpa denna typ av brottslighet. Det kan handla om såväl ökade prioriteringar som skärpta straff. Inbrottsstöld, punkt 26 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: 2014/15:2246 av (M) och 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. föreslog i sitt betänkande SOU 2013:85 att när det gäller vad som ska bedömas som grov stöld bör inte bara intrång i en permanentbostad beaktas utan även intrång i annat liknande boende. Utredningen bereds i . Denna utredning bör inte föregripas. Det finns inte någon anledning för att göra ett tillkännagivande. stöld, punkt 27 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. föreslog i sitt betänkande SOU 2013:85 att brottsbeteckningen snatteri skulle bytas ut mot ringa stöld. Vi anser att denna förändring är angelägen eftersom den markerar allvaret i brottsligheten. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser detta. Metallstölder, punkt 29 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:43 av (FP) yrkande 2 och 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Stölder av koppar och metaller har blivit ett allt större problem . I många fall leder dessa stölder till allvarliga följdverkningar. Det kan t.ex. handla om en gammal kyrka som till följd av en takstöld drabbas av omfattande vattenskador eller att stöld av metaller från en järnväg leder till stora förseningar eller allvarliga olyckor. Sådana omständigheter måste leda till att domstolarna ser allvarligt på gärningar av detta slag. Även i övrigt bör samhällets insatser för att motverka den här typen av brottslighet förstärkas. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Skärpning av straffet för bedrägeri m.m., punkt 30 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: 2014/15:197 av (FP) och 2014/15:2969 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. har lagt fram en rad förslag för att stärka det straffrättsliga skyddet för egendom (SOU 2013:85). Betänkandet bereds i . Vi konstaterar att utredningen kommit fram till att de nuvarande straffskalorna för egendomsbrott är tillräckligt vida för att täcka även omfattande och systematisk brottslighet, men att de inte utnyttjas i den utsträckning som lagstiftaren avsett och som skulle vara möjlig. Detsamma gäller enligt utredningen den förhöjda straffskala som får tillämpas vid flera brott. Enligt vår uppfattning bör inte ta något initiativ till skärpning av straffen. Vi är inte heller beredda att ställa oss bakom förslaget om en översyn av bedrägeribrottet utan anser att beredningen av betänkandet bör avvaktas. Något tillkännagivande till regeringen bör därmed inte göras. Identitetsstöld, punkt 31 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: 2014/15:1617 av (KD), 2014/15:2413 av Finn m.fl. (M) och 2014/15:2969 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. Vi anser att det är angeläget att identitetsstöld kriminaliseras. har lagt fram förslag om bl.a. identitetsstölder (SOU 2013:85). Betänkandet bereds i , och justitie- och migrationsministern uttalade i en interpellationsdebatt att regeringen avser att lägga fram ett förslag till kriminalisering (ip. 2014/15:193). En proposition är enligt propositionsförteckning för /15 planerad till . Någon anledning för att nu göra ett tillkännagivande i frågan finns därmed inte. Systematiska fakturabedrägerier, punkt 33 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: 2014/15:843 av m.fl. (M), 2014/15:2969 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 och 2014/15:2972 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. Vi anser att det är mycket angeläget att det straffrättsliga skyddet mot systematiska fakturabedrägerier stärks. överlämnade betänkande SOU 2013:85 till regeringen. I betänkandet lämnas bl.a. förslag på en ny straffbestämmelse som tar sikte på systematiska fakturabedrägerier, grovt fordringsbedrägeri. Utredningens förslag har remitterats, och många remissinstanser är positiva till förslagen. Remissinstanserna lämnar emellertid också en rad synpunkter som noga måste övervägas i den fortsatta beredningen. Eftersom det således pågår ett arbete i i frågan saknas det anledning för att ta något initiativ. Djurplågeri, punkt 34 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:2926 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:2926 av m.fl. (SD) yrkande 2. Maximistraffet för djurplågeri har aldrig dömts ut, trots att det finns exempel på fall där tortyrliknande metoder använts. Det absolut vanligaste straffet för djurplågeri är dagsböter. Vi anser att straffen bör skärpas så att brottslighetens allvar tydliggörs. För att möjliggöra detta förordar vi införandet av brottsrubriceringen ”grovt djurplågeri” med en strängare straffskala än vad som gäller för brott av normalgraden. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Hot mot förtroendevalda, punkt 35 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2014/15:183 av och (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:336 av och (M) och 2014/15:2326 av (FP). har ett speciellt skydd för exempelvis poliser, tulltjänstemän, ordningsvakter, väktare och trafiktjänstemän. Skyddet regleras i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet, och skyddsintresset rör personer som fullgör myndighetsutövning. har i en dom förklarat att de kategorier som avses är befattningshavare som utövar funktioner som är viktiga för det allmänna. beskriver även en gärning mot en tjänsteman som ett artbrott med en stark presumtion för fängelse eftersom befattningshavare som utövar funktioner som är viktiga för det allmänna inte ska hindras att utöva dessa effektivt och opartiskt. Detta skydd täcker emellertid inte folkvalda politiker. Vi menar dock att folkvalda politiker på samma sätt som poliser, väktare och trafiktjänstemän utför viktiga funktioner för samhället och att de därmed bör omfattas av det extra skydd som lagen ger för tjänstemän. Deras uppgifter är centrala i det demokratiska systemet, och hot eller våld mot dessa måste anses vara minst lika allvarligt som hot mot tjänstemän. Vi anser därför att politiker som är folkvalda till kommunerna, landstingen, regionerna eller ska omfattas av skyddet i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Hot mot förtroendevalda, punkt 35 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2326 av (FP), 2014/15:336 av och (M) och 2014/15:183 av och (M) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 36. Demokratin bygger på att människor kan, vill och vågar engagera sig. Ett angrepp mot en förtroendevald, oavsett om det sker genom hot eller våld, är också ett angrepp mot demokratin. Var femte förtroendevald i och kommunfullmäktige utsattes för hot, trakasserier och våld i samband med sina politiska uppdrag, visar Brottsförebyggande rådets rapporter. Detta påverkar det politiska engagemanget. Mer än var tionde förtroendevald har därför undvikit att engagera sig i eller uttala sig i en specifik fråga på grund av att de redan är utsatta eller är rädda för att bli utsatta. gav en utredare i uppdrag att genomföra en kartläggning av domar för brott mot politiskt förtroendevalda (Ju2014/235/P). Enligt utredningen saknas fokus på att gärningen inte enbart riktats mot den förtroendevalde som enskild person, utan även mot det demokratiska system som han eller hon företräder. Detta är enligt min uppfattning allvarligt. Det krävs en straffskärpning när det gäller våld, hot och trakasserier mot förtroendevalda. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser vad jag nu anfört. Drogen kat, punkt 37 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 35. är narkotikaklassat i , men smugglingen av drogen har ökat markant . Enligt uppgift har den ökade användningen av kat i fått till följd att bönder i nu skiftar gröda från kaffe till kat. I leder katmissbruket till svåra integrationsproblem inom vissa befolkningsgrupper. Trots detta tillämpas bestämmelserna om grov narkotikasmuggling först vid en insmugglad mängd på kat. Enligt vår mening bör bestämmelserna om grov narkotikasmuggling tillämpas när det är fråga är om kat eller mer. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Skärpta straff för vissa allvarliga våldsbrott, punkt 45 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: 2014/15:289 av (M), 2014/15:1758 av (M), 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7 och 2014/15:2972 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. I betänkandet Straffskalorna för allvarliga våldsbrott (SOU 2014:18) föreslås att straffen för en rad allvarliga våldsbrott skärps. Betänkandet bereds i . Denna beredning bör inte föregripas. bör därför inte göra något tillkännagivande i frågan. Skärpta straff för vissa brott som särskilt drabbar kvinnor, punkt 46 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 11. Vissa typer av brottskategorier utmärker sig som särskilt knutna till kvinnovåld. Sexualbrott, olaga förföljelse och fridskränkningsbrott riktar sig oftast mot kvinnor. Detta visar också att dessa brott utgör betydande komponenter i kvinnovåldets struktur. Även brottens natur vittnar om detta: våld i nära relationer, förföljelse, våldtäkter och sexuellt ofredande. Att motverka dessa brott är en viktig del i arbetet med att motverka kvinnovåld och öka kvinnors trygghet. Vi vill kraftigt skärpa straffen för dessa mycket integritetskränkande brott. Straffen bör skärpas så att de både upplevs som avskräckande och skyddar samhället. I kombination med övriga åtgärder – t.ex. kameraövervakning – är skärpta straff en nyckel till ett tryggare samhälle. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet, punkt 48 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: 2014/15:1904 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Frågan om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet behandlas i betänkande Nya påföljder (SOU 2012:34). Betänkandet bereds i . Denna beredning bör inte föregripas. bör därför inte göra något tillkännagivande i frågan. Kumulationsprincip vid vissa grova brott, punkt 49 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 23. Som framgår av betänkandet ställer vi oss bakom utskottets tillkännagivande om att skärpa reglerna om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet. Effekten av en sådan lagskärpning skulle bli att den s.k. straffrabatten minskas, vilket vi ser som ett positivt första steg mot en strängare syn på flerfaldig brottslighet. Vi anser emellertid dessutom att det i vissa fall finns ett behov av att frångå reglerna om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet. Har en person begått flera grova våldsbrott och sedan blir ställd inför rätta ska kumulationsprincipen kunna användas, vilket innebär att våldsbrottslingen får sina straff adderade på varandra. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Brott av sexuell karaktär mot arbetstagare, punkt 50 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 10. Vi anser att samhället skarpare måste markera att alla former av sexuella trakasserier på arbetsplatser är oacceptabla. Vi anser därför att bestämmelserna i 29 kap. 2 § om vilka omständigheter som ska anses som försvårande bör kompletteras i följande avseende. Det ska anses som försvårande om en gärningsman begått ett brott av sexuell karaktär, t.ex. sexuellt ofredande eller grövre, om offret drabbats inom ramen för sin yrkesutövning. Visserligen kan det ses som en försvårande omständighet om någon missbrukar sin tjänsteutövning. Dagens reglering har dock sin utgångspunkt i gärningsmannens befattning och inte offrets.