bet · H301TU6 · 2015-12-16 00:00:00 — Postfrågor och grundläggande betaltjänster I betänkandet behandlar utskottet 14 motionsyrkanden om postfrågor och grundläggande betaltjänster från den allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtliga yrkanden med hänvisning till gällande regelverk och pågående arbete som regeringen och de berörda myndigheterna bedriver i aktuella frågor i syfte att säkerställa att statsmakternas målsättningar på områdena uppnås. Utskottets uppfattning är att det är av stor betydelse för hushållen och näringslivet att de har tillgång till en välfungerande postservice liksom att det finns en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. I sammanhanget vill utskottet också betona vikten av att landsbygdens förutsättningar särskilt beaktas i fråga om utdelning och tillgång till service. Även grundläggande betaltjänster är av central betydelse för samhället, och utskottet följer det pågående arbetet med att säkerställa tillgången till dessa, bl.a. utvecklingen av nya elektroniska betaltjänstlösningar för inte minst glesbygdens behov. I betänkandet finns fem reservationer (M, C, L, KD, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Postservice, punkt 1 (SD) 2.Postservice, punkt 1 (V) 3.Arbetsmiljön för postanställda, punkt 2 (V) 4.Samdistribution, punkt 4 (M, C, L, KD) 5.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:85 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2015/16:1919 av (M). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2015/16:85 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 3 (V) 2015/16:1489 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2015/16:2945 av m.fl. (SD). 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 28 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2015/16:1099 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2392 av (S) och 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 5 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 14 motionsyrkanden om postfrågor och grundläggande betaltjänster med utgångspunkt i 10 motioner från allmänna motionstiden . En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. Generaldirektör från () informerade utskottet om bl.a. vissa aktuella frågor på postområdet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om postservice. Utskottet anser att en välfungerande postservice har en central funktion i samhället och att det i sammanhanget är viktigt att beakta landsbygdens särskilda förutsättningar. Utskottet utgår från att regeringen och PTS fortsätter sin bevakning av samhällets behov av posttjänster och postservice av god kvalitet i hela landet i enlighet med de mål som fastslagit. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Enligt postlagen krävs det tillstånd för att bedriva postverksamhet. Tillstånd att bedriva postverksamhet beviljas av (). Det är också PTS som genom beslut har utsett Postnord att tillhandahålla den s.k. samhällsomfattande posttjänsten. I postlagen anges vilka krav som ingår i den samhällsomfattande posttjänsten och som den tillståndshavare som ålagts att tillhandahålla tjänsten måste uppfylla. Mer detaljerade bestämmelser om den samhällsomfattande posttjänsten finns i postförordningen (2010:1049). Den samhällsomfattande tjänsten innebär vissa minimikrav i fråga om garanterad kvalitet och servicenivå. Det framgår av lagen att varje arbetsdag och minst , utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som tillståndsmyndigheten bedömer utgör skäl för undantag, ska det göras minst en insamling och minst en utdelning av postförsändelser. Vidare anges att expeditions- och inlämningsställena ska ligga så tätt att användarnas behov beaktas. Med expeditions- och inlämningsställen avses i praktiken postombud och företagscenter. Dessutom ska det vara möjligt att skicka brev med utdelning påföljande arbetsdag, s.k. övernattbefordran. Ett kvalitetskrav är att av dessa brev ska komma fram , vilket framgår av postförordningen. Den samhällsomfattande tjänsten innebär också att det ska vara möjligt att försäkra postförsändelser och att enhetliga priser ska tillämpas för enstaka försändelser samt att tjänstevillkoren är allmänt tillgängliga. Postförordningen innehåller också bestämmelser om prissättning som bl.a. reglerar hur mycket portot får höjas för inrikes befordran av enstaka postförsändelser. Med stöd av lagen har PTS också möjlighet att meddela föreskrifter om krav på prissättning och redovisning för den tillståndshavare som tillhandahåller den samhällsomfattande posttjänsten. I kommittémotion 2015/16:85 yrkande 1 efterlyser m.fl. (V) en bättre balans mellan ekonomiska mål och det samhällsuppdrag som Postnord har ålagts av statsmakterna. Motionärerna framhåller det oförenliga i kraven på att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst av hög kvalitet som företaget ska leverera en avkastning på . En god postservice måste få vara det överordnade målet i sammanhanget även om verksamheten ska drivas på ett ekonomiskt sunt sätt. I samma motion yrkande 3 uppmanar motionärerna regeringen att utarbeta ett förslag till en ny postlag som tar mer hänsyn till det företag som har ålagts att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten och betonar att den nya lagen också ska säkerställa en god postservice i hela landet . m.fl. (V) argumenterar i motion 2015/16:377 yrkande 7 för att Postnord bör få i uppdrag att ge god service av likvärdig kvalitet till alla privatpersoner och företag i hela landet. Motionärerna framhåller att en fungerande postservice är en grundläggande samhällsservice och att många företag är beroende av en välfungerande postservice. Om en sådan service inte finns drabbar det företagandet på landsbygden, vilket kan få negativa konsekvenser för sysselsättningen. (M) yrkar i motion 2015/16:1919 på att regeringen bör ta initiativ till att förbättra utdelningsservicen i glesbygden för att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet. Motionären ser med oro på de försämringar som drabbat hushåll och företag i glesbygden när Postnord har omstrukturerat utdelningsverksamheten, vilket i vissa fall har medfört att invånarna måste köra långa sträckor för att hämta posten. Motionären påpekar att PTS visserligen har utfärdat allmänna råd om postutdelning men att dessa inte är bindande för Postnord. Utskottet vill inledningsvis framhålla den avgörande roll som en välfungerande postservice har i samhället, trots att en allt större del av kommunikationen sker elektroniskt. Även om mängden brev stadigt minskar, ökar paketvolymerna som en följd av inte minst en växande e-handel. Det är utskottets uppfattning att behovet av en postservice av hög kvalitet kommer att kvarstå även om postsektorn genomgår en omfattande förändring som en följd av utvecklingen på det digitala området. Det är därför positivt att postmarknaden lever upp till regelverkets krav på tillförlitlighet och att Postnord enligt PTS och regeringens bedömning fortsätter att tillhandahålla en samhällsomfattande tjänst som motsvarar de höga krav som ställs av staten. Utskottet välkomnar också den utredning som regeringen tillsatte för att granska postlagstiftningen i syfte att se om den motsvarar rådande och framtida behov i ett digitaliserat samhälle. Utskottet anser att det är viktigt att lagstiftningen på området återspeglar de förhållanden som råder på en postmarknad som genomgår stora förändringar och att utredningen också beaktar behovet av att göra eventuella ändringar i regelverket för den sakens skull. Av den redogörelse som PTS generaldirektör lämnade i samband med utskottets sammanträde framkom att den svenska delen av Postnord är ett lönsamt bolag, trots de minskande brevvolymerna. Utskottet välkomnar detta, inte minst eftersom många nationella postoperatörer i går med förlust och måste hantera ännu mer drastiska volymminskningar än de som förekommer i . Enligt utskottets uppfattning gör lönsamheten det enklare för Postnord att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst utan att några statliga stödåtgärder behöver övervägas. Utskottet är införstått med de utmaningar som Postnord brottas med när det gäller utdelningsverksamheten i lands- och glesbygd. Eftersom det handlar om stora geografiska områden med litet befolkningsunderlag, blir postutdelningen förhållandevis kostsam. Situationen kompliceras ytterligare av att annan samhällsservice och infrastruktur försvinner, vilket också påverkar Postnords förutsättningar att erbjuda enskilda och företag nödvändig service. Utskottet anser att när det gäller postservice i glesbygd är samverkan med olika regionala aktörer av avgörande betydelse, och utskottet noterar därför också med tillfredsställelse att PTS inledde en dialog med Postnord om behovet av och förutsättningarna för att utveckla samverkan i postfrågor med huvudsakligen regionala myndigheter. Utskottet värdesätter också det faktum att PTS och har inlett en diskussion om hur arbetet med postfrågor kan utvecklas inom ramen för serviceprogrammen. Utskottet anser sammanfattningsvis att de initiativ som tagits av regeringen och PTS på ett betryggande sätt säkerställer en välfungerande postservice i hela landet liksom att det finns en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet som kommer alla till del. Utskottet utgår från att regeringen och PTS fortsätter sin bevakning av samhällets behov av posttjänster och postservice av god kvalitet i hela landet i enlighet med de mål som fastslagit. Mot bakgrund av vad som anförs ovan avstyrks motionerna 2015/16:85 (V) yrkandena 1 och 3, 2015/16:377 (V) yrkande 7 och 2015/16:1919 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om arbetsförhållandena för de anställda hos Postnord. Utskottet hänvisar till gällande regelverk för arbetsmiljöfrågor och att det är uppgift att bevaka de anställdas arbetsförhållanden samt att Postnord i egenskap av arbetsgivare är skyldig att tillämpa myndighetens föreskrifter. Jämför reservation 3 (V). I kommittémotion 2015/16:85 yrkande 2 understryker m.fl. (V) att det är angeläget att staten som har ett ägarintresse i Postnord tar sitt ansvar för att säkerställa bra arbetsförhållanden för anställda genom att minska antalet otrygga anställningar och utnyttjandet av bemanningsföretag. De anställdas missnöje beror enligt motionärerna på för högt ställda avkastningskrav som brevvolymerna stadigt minskar. I sista hand blir det personalen som får betala priset genom försämrade arbetsförhållanden. Utskottet vill inledningsvis påminna om att frågor som rör arbetsmiljöförhållanden regleras i arbetsmiljölagstiftningen och i föreskrifter. Genom arbetsgivaransvaret är således Postnord precis som andra brevbefordringsföretag skyldigt att beakta de anställdas arbetsförhållanden. Detta underströks också av statsrådet i ett svar på en skriftlig fråga (2014/15:232) med anledning av det s.k. postuppropet. I svaret betonade statsrådet att enligt statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande ska bolag med statligt ägande som Postnord agera långsiktigt, effektivt och lönsamt. Statsrådet tillade också att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande, vilket bl.a. innefattar arbetstagares villkor, och i övrigt agera på så sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Utskottet bedömer således att det finns lämpliga riktlinjer och regelverk för att värna de anställdas arbetsmiljö och att är den myndighet som säkerställer detta i sin tillsynsverksamhet. Med hänsyn till vad som sagts ovan avstyrker utskottet motion 2015/16:85 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konkurrensförhållanden på postområdet. Utskottet påminner om att PTS har en konkurrensfrämjande roll på postområdet och att myndigheten i sin tillsynsverksamhet ska säkerställa att Postnords prissättning är kostnadsbaserad i syfte att bl.a. motverka korssubventionering. Utskottet påminner om att är den myndighet som i övrigt prövar konkurrensfrågor och missbruk av dominerande ställning och att även har förbundit sig att tillämpa i fråga om konkurrens på postområdet. I motion 2015/16:1489 yrkande 1 vill m.fl. (M) uppmärksamma att det på en konkurrensutsatt marknad är av central betydelse att Postnord inte får otillbörlig kostnadstäckning av verksamhet som finansieras inom ramen för samhällsuppdraget. Motionärerna framhåller att Postnord är den helt dominerande aktören på marknaden långt efter det att brevmonopolet upphörde. Till detta kommer som en konsekvens av företagets samhällsuppdrag att Postnord är den enda operatör som har ett rikstäckande distributionsnät, vilket ur konkurrenssynpunkt utgör en fördel i förhållande till övriga operatörer. Motionärerna ser en risk i att Postnord utnyttjar resurser inom samhällsuppdraget för att finansiera tjänster som tillhandahålls inom andra verksamhetsområden där det råder en verklig konkurrens, t.ex. marknaden för oadresserad direktreklam. Därför bör regeringen, som företräder ett ägarintresse, mer aktivt säkerställa att sådan otillbörlig kostnadstäckning inte förekommer. Vidare uttrycker motionärerna oro för de signaler de fått om att Postnord avser att ge sig in i nya marknader som ligger utanför kärnverksamheten. Detta hotar att snedvrida konkurrensen inom stora delar av tjänstesektorn, i synnerhet som Postnord alltid kan stödja sig på sitt samhällsuppdrag. Motionärerna efterlyser därför i yrkande 2 nya ägardirektiv som tydligare reglerar vilka verksamheter bolaget ska ägna sig åt. I yrkande 3 föreslås att regeringen bör överväga att dela upp Postnord i separata bolag för att förhindra otillbörlig samverkan inom koncernen. Motionärerna anser att en sådan åtgärd skulle gynna en mer öppen prissättning och göra det lättare för privata aktörer att konkurrera på lika villkor, en åtgärd som skulle öppna vägen för en mer välfungerande marknad med bättre och billigare tjänster, något som i förlängningen gynnar konsumenterna. m.fl. (SD) yrkar i motion 2015/16:2945 på att postväsendet i ska återregleras. Även om brevvolymerna stadigt minskar anser motionärerna att postväsendet är en central nationell angelägenhet och att det ur samhällsekonomisk synpunkt är mer rationellt att låta en aktör ha ensamrätt till postutdelningen i landet eftersom det finns stordriftsfördelar i detta. Därmed skulle det bli lättare att nå effektivitet och upprätthålla en god servicenivå till ett rimligt pris. Även ur miljösynpunkt anser motionärerna att det inte är försvarbart att ha konkurrerande aktörer med egna fordonsflottor för postutdelning till samma kundgrupp. Den svenska postlagstiftningen återspeglar till stor del de målsättningar på området som fastställts i och rådets direktiv /6/EG om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster. Sedan det ursprungliga direktivet har den marknadssektor inom vilken medlemsstaterna fått ha monopol på brevbefordran gradvis och i omgångar minskat, och fr.o.m. ska alla postmarknader inom EU vara öppna för konkurrens. Detta innebär att inget medlemsland får upprätthålla ett monopol på någon del av den nationella postmarknaden. Utskottet påminner om att det är som prövar frågor om konkurrens och eventuellt missbruk av dominerande ställning. På postområdet har dock PTS en konkurrensfrämjande roll, vilket framgår av myndighetens instruktion (2007:951). Utskottet inser att det ur en konkurrenssynpunkt kan vara en fördel att ha ett rikstäckande distributionsnät som samhällsuppdraget förutsätter, men utskottet vill understryka att Postnord inte kompenseras för utgifter med anledning av den samhällsomfattande tjänsten och att PTS tillsynsverksamhet till stor del är inriktad mot hur Postnord prissätter de produkter och tjänster företaget tillhandahåller kunderna. Det övergripande syftet med tillsynen är att förhindra korssubventionering mellan tjänster, något som annars riskerar att snedvrida konkurrensen på marknaden. Utskottet hänvisar i sammanhanget till de ingående krav i fråga om kalkylering och redovisning som återfinns i Postnords tillståndsvillkor från (dnr 15-8920) i syfte att göra det lättare för PTS att kontrollera att priserna för de tjänster som ingår i den samhällsomfattande posttjänsten är rimliga, icke-diskriminerande och kostnadsorienterade. För redovisning av priser och villkor för de tjänster som ingår i den samhällsomfattande posttjänsten är Postnord skyldigt att göra dessa tillgängliga för alla och därmed göra det enklare för kunderna att jämföra tjänster och priser. Utskottets sammanfattande bedömning är att de gällande regelverken, både det nationella och det EU-rättsliga, samt de berörda myndigheternas insatser är tillräckliga för att säkerställa rättvisa konkurrensförhållanden på postmarknaden. Mot bakgrund av vad som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2015/16:1489 (M) yrkandena 1–3 och 2015/16:2945 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samdistribution med hänvisning till pågående utredningsarbete. Det är enligt utskottets mening angeläget att utdelningen av både post och dagstidningar fungerar även i landets mer glesbefolkade områden. Samdistribution kan vara ett sätt att uppnå en mer kostnadseffektiv utdelning och därmed långsiktigt trygga servicen i gles- och landsbygden. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:3059 yrkande 28 efterlyser m.fl. (M, C, FP, KD) konkreta förslag om nödvändiga lagändringar för att införa samdistribution av post och tidningar, något som är särskilt viktigt på landsbygden. Motionärerna anför som skäl för förslaget att samdistribution av post och tidningar skulle skapa bättre förutsättningar för att upprätthålla servicenivån på landsbygden trots vikande volymer för både tidningar och brev. bedöms vara mer tidskänslig bör tidningsdistributionen få vara styrande. Motionärerna pekar också på att samdistribution underlättar tillgängligheten som den även erbjuder miljö- och samhällsekonomiska vinster. Även m.fl. (C) uppmärksammar i kommittémotion 2015/16:3208 yrkande 5 behovet av samdistribution för en förbättrad post- och tidningsutdelning i hela landet. Denna utdelningstekniska lösning anser motionärerna vara en viktig åtgärd för att förbättra servicen för befolkningen som samdistribution är ekonomiskt rationell och bättre för miljön eftersom antalet transporter kan hållas nere. Posttjänster utgör en viktig del i den grundläggande service som behövs för att skapa attraktiva miljöer för näringslivets utveckling och för hushållens möjligheter att både skicka och ta emot brev och paket. Detta gäller inte minst på landsbygden som i många avseenden har drabbats negativt av pågående samhällsförändringar med en tilltagande avfolkning och ett minskande utbud av samhällsservice. Till denna service räknas utdelning av dagstidningar och postförsändelser som är kostsam i glesbefolkade områden med stora geografiska avstånd, särskilt som antalet brev minskar kontinuerligt liksom tidningsupplagorna. Samdistribution skulle kunna vara ett sätt att uppnå en mer kostnadseffektiv utdelning och därmed göra det enklare att upprätthålla en central servicefunktion i aktuella områden även på . Det är mot denna bakgrund som tidigare tillkännagivande till regeringen om förnyade försök med samdistribution av post och dagstidningar ska ses (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195). Utskottet finner det därför positivt att regeringen i kommittédirektivet (dir. 2015:87) till den pågående översynen av postlagen särskilt anger att utredaren ska analysera effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur samdistribution skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens. Utskottet finner inga skäl att föregripa det pågående utredningsarbetet och avstyrker därför motionerna 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 28 och 2015/16:3208 (C) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kontanthantering och grundläggande betaltjänster. Utskottet hänvisar bl.a. till länsstyrelsernas uppdrag att bevaka och säkerställa tillgång till betaltjänster på regional nivå och noterar också pågående arbete med att utveckla nya elektroniska betaltjänstlösningar för inte minst glesbygdens behov. Jämför reservation 5 (V). Målet för politiken för grundläggande betaltjänster är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Med grundläggande betaltjänster avses möjlighet till kontantuttag, betalningsförmedling och hantering av dagskassor. I motion 2015/16:1099 yrkande 2 föreslår m.fl. (M) att regeringen bör se över möjligheten att undanta mindre butiker från framtida krav på sluten kontanthantering. Även om motionärerna ser fördelarna med sluten kontanthantering, inte minst ur säkerhetssynpunkt, påpekar de att en sådan lösning medför betydande investeringskostnader för den enskilda företagaren. För små och medelstora näringsidkare, särskilt på landsbygden, kan dessa kostnader inverka negativt på förutsättningarna att bedriva en lönsam verksamhet och i förlängningen tvinga t.ex. en lanthandel att upphöra. Därför finns det enligt motionärerna skäl för att undanta dessa kategorier från ett krav på sluten kontanthantering. (S) anför i motion 2015/16:2392 att regeringen bör överväga möjligheten att säkerställa tillgången till kontanter för alla i samhället. Motionären ser med oro på det faktum att många i samhället upplever svårigheter med att få tillgång till kontanter och nämner som exempel bristen på uttagsautomater på landsbygden och bankernas strävan att minska kontanthanteringen. En åtgärd som motionären föreslår i syfte att trygga tillgången till kontanter är att komplettera pågående utredningsverksamhet inom med tilläggsdirektiv i denna fråga. Även m.fl. (KD) uppmärksammar i kommittémotion 2015/16:3147 yrkande 19 situationen på landsbygden, särskilt på små orter med högt besökstryck vissa delar av året. Motionärerna yrkar på att tillgång till finansiella tjänster som betalning eller uttag med kort och kontanthantering måste inkluderas i offentlig och kommersiell service på landsbygden. För landsbygdens utveckling måste det exempelvis finnas tillräckligt med uttagsautomater och möjlighet att betala med kort. I likhet med tidigare tillfällen när utskottet behandlat ämnet råder det stor enighet om att det är viktigt att alla i samhället har tillgång till grundläggande betaltjänster. Det är också utskottets uppfattning att det i första hand är marknaden som ska tillgodose behovet och att staten endast träder in för att säkerställa servicen i de fall marknaden inte kan göra det. Utskottet påminner om att varje länsstyrelse enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion och bevakningsuppdraget i regleringsbrevet ska göra en bedömning av huruvida samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett på regional nivå. Utskottet konstaterar att de grundläggande betaltjänsterna påverkas av en snabb teknik- och strukturförändring i samhället. I allt större utsträckning väljer också befolkningen elektroniska betalningsmedel framför att betala med kontanter. Även bankerna har minskat kontanthanteringen på kontoren, och i som har i uppgift att sammanställa årsrapporteringen till angav i rapporten att antalet bankkontor som hanterar kontanter har minskat från 1 415 stycken 2011 till 694 stycken . Utöver det har 154 bankkontor stängts. Enligt länsstyrelsernas uppfattning kommer det att finnas människor som upplever problem med att utföra betaltjänster, inte minst äldre och personer med funktionsnedsättning, och i vissa geografiska områden kommer det att finnas behov av särskilda lösningar.