bet · H201KU20del3 · 2015-01-01 00:00:00 — Det finns andra möjligheter att uppnå målet om CCS-tekniken inte materialiseras, vilket den inte verkar göra just , nämligen förstås genom avyttring och försäljning. Då får man ned utsläppen för del också. (MP): Hur fungerar det med EU:s 2020-mål, som regeringen också har ställt sig bakom? : 2020-målet innebär att man ska sänka koldioxidutsläppen till 2020. Det målet med luft mellan kroppen och ribban genom att målsättning var att gå ned . (S): Herr ordförande! Jag tackar för att vi får besök av . Vi har fått material – ursprungligen är det väl från , men det har också naturligtvis kommit från – om förberedelser inför den brandenburgske ministern besök . Vi har fått in frågor som man har ställt från medarbetarstaben till och så vidare. Vad innehöll samtalet med den brandenburgske ministern? Vilken var hans ståndpunkt i frågan om brunkol, och vilken var din ståndpunkt, ? : Jag kan inte svara på den frågan, då jag inte var med under det mötet. Inför mötet hade jag en diskussion med ordföranden , om jag inte minns fel, där han informerade om att mötet skulle äga rum. Efteråt har jag för mig att jag talade med igen, och då berättade han att det är en väldigt splittrad bild i . Opinionen i är mer och mer mot kolkraft, medan lokala politiska konstellationer och även politiken på riksnivå har en viss annan uppfattning. Det var alltså svårt att navigera i det tyska landskapet. Men vad som diskuterades under mötet vet jag inte, för jag var inte med. (S): Hade du någon annan kontakt med den politiska nivån, antingen delstatligt i Brandenburg eller på förbundsregeringsnivå, som statsråd? : Nej, aldrig. Ordföranden: är det tur, och det är jag som kommer att ställa ett par frågor. Vi hade för någon vecka sedan utfrågning med nuvarande och tidigare styrelseordförande. Då beskrev nuvarande styrelseordförande situationen så att har tre specifika problem utöver de allmänna problem som energibranschen har. Ett av dem är att har Hur skulle du analysera situation? Vilka problem ser du att har, och hur har de uppkommit? : Herr ordförande! Jag tror att man kan säga så här: sitter i ett problem i och med att man har stora koltillgångar i . Man har upplevt ett kraftigt fallande energipris. Man har fått bakslag med CCS-tekniken, vilken man satsade hårt på. Man har också haft tekniska problem med de här verken. Om man ska göra en liten historisk exposé kan man notera att 1999, plus minus , var i princip utsläpp av koldioxid noll. var utsläppen ungefär . Där gick marschen in i kolkraftssamhället. Varför blev det så? Jo, när man inledde den strategin var inte växthusgaserna på agendan på samma sätt som de är , vilket jag tror är grundorsaken till detta. Det fanns också en stor tro på CCS-tekniken där var världsledande, vill jag påstå. Men sedan fattade beslut om att inte tillåta den här tekniken. Det var ett ordentligt bakslag, och det var där som marschen började. har utsläppen över tiden faktiskt minskat. Vill man veta mer eller lära hur sig hur tankegångarna gick måste det vara bättre att fråga dem som var ansvariga , det vill säga den socialdemokratiska regeringen. Inom parentes kan jag säga att min efterträdare på finansmarknadsministerposten, Per , var politiskt sakkunnig i , så vill man veta hur det gick till på nära håll kan man fråga honom om hur argumenten och strategierna var för att gå in i kolkraftsträsket. Ordföranden: här handlar ju mycket om i vilken utsträckning som regeringen borde ha engagerat sig mer i verksamhet och intervenerat. Skulle du kunna utveckla lite mer hur du ser på relationen mellan verkställande ledning, styrelse och ägare i just den här specifika frågan? : Till att börja med var det ett väldigt gott samarbete mellan ägaren, styrelsen och verkställande ledning som jag var ansvarig. Vi gjorde några saker som ändrade bolaget. Det ena var att vi såg till att avkastningsmålen sänktes ganska rejält. De var ju på eget kapital när vi började. Det tyckte jag var alldeles för högt av flera skäl. Avkastningsmålet hade legat på den nivån . Med en kraftigt fallande inflationstakt var det orimligt högt, enligt min uppfattning, med ett sådant mål, så det sänktes till på arbetande kapital, vilket med samma måttstock innebär från till . Det var alltså en radikal sänkning av avkastningsmålet. Detta möjliggjorde för att ägna sig åt investeringar som inte var lika lönsamma som tidigare och ändå uppnå regeringens avkastningsmål. Det andra var att vi på bred front för alla de drygt 50 bolag som staten äger arbetade med hållbarhetsmål. Dessa mål inkorporerades också i . Det hölls även en extra bolagsstämma som fastslog detta 2012. innebar dels att man skulle ha nått , dels att man skulle investera mer i förnybar energi än vad konkurrenterna gjorde. Det var alltså ett relativt mål och ett absolut mål. Men återigen: Med detta sagt är det enda rimliga, enligt min uppfattning, att ägaren inte ska stipulera vilka investeringsbeslut som ett bolag ska fatta, utan det måste man låta den verkställande ledningen och styrelsen göra. Ägarens roll är att kontrollera att de fastställda målen har uppnåtts och se till att styrelsen fungerar, att styrelsens ordförande leder styrelsearbetet på ett bra sätt. Ordföranden: Om man skulle överföra den här diskussionen från specifikt till alla statliga bolag, skulle det ha varit praktiskt möjligt för regeringen att ha styrt de statliga bolagen generellt på den detaljnivå som här diskuteras? : Nej, det gjorde vi inte av flera olika skäl. För det första är staten ägare av 50 bolag. När det gäller de största bolagen – , , Posten, SJ och – är det rimligt att ägaren tar ett större ansvar. Där hade vi satt upp kvartalsvisa formaliserade möten. Sedan hade min statssekreterare och i vissa fall även jag mycket frekventa kontakter med styrelsens ordförande i . Det kunde handla om en gång . Har man en så stor portfölj som staten har är det rimliga och enda sättet, enligt min uppfattning, att sätta upp väldigt tydliga mål, ha en god måluppfyllelse och se till att hållbarhetsarbetet sätts högt på agendan, inte för att man gör det för att vara snäll, utan man gör det för att tillse att bolaget ger avkastning på lång sikt. Det är min absoluta övertygelse att om man inte har ordning på hållbarhetsfrågorna, kommer man inte heller att ha ordning på sin mer pekuniära verksamhet. Ska vi se till att skattebetalarna ska få så mycket valuta för pengarna som möjligt måste hållbarhetsarbetet vara prioriterat på en hög nivå. Ordföranden: Jag har en avrundande fråga. Var ligger ansvaret som du ser det för att aktualisera en fråga för diskussion vid ett ägarsamråd? Är det bolaget som ska lyfta frågan eller är det ägaren som ska ta upp den? : Det beror lite vad det handlar om, om det är frågor av väldigt stor dignitet. En sådan fråga var till exempel flytten av och verksamhet. Där är det naturligt att bolaget kommer till ägaren och berättar att man nu ska utvidga gruvan, och det betyder att man måste flytta en del av staden . Då måste man hitta en form för kompensation till de som bor där. Det är en typisk fråga där bolagen kommer till ägaren och igångsätter en ägardialog. Sedan kan det vara så att ägaren, staten, bestämmer sig för att man vill göra andra saker med bolaget, till exempel att inkorporera hållbarhetsmål i bolagsordningen. Då kan ägaren gå till bolaget och säga att man vill göra det, och sedan har bolaget en ny bolagsstämma och så vidare. Det beror alltså lite på vad det handlar om. Men om det i någon mening rör bolagets drift, väldigt kraftiga investeringar eller nya typer av verksamheter, då är det förstås rimligt att bolaget kommer till ägaren. Ägaren har inte den kunskapen eller informationen. (SD): Tack, , för att du kom hit . Jag har tre frågor. Den första är väldigt grundläggande: När ett statligt bolag som åtar sig uppdrag för ett annat lands räkning, är det då de svenska reglerna som fortfarande gäller? Eller träffar man ett avtal med den andra statens motsvarighet till det som är anpassat efter det landets lagar och regler? Och i vilken utsträckning kan man i så fall förhandla och kompromissa med de direktiv som bolaget har med sig hemifrån? : När startar verksamheter i andra länder, då lyder man under den lagstiftning som finns i de länderna. Så gäller det förstås också i . I beslutar man själv om sin energipolitik, hur mycket brunkol som man vill bryta och så vidare. Sedan är en operatör bland andra operatörer i . Däremot ingår den delen i , så i någon mening finns det en koppling till . Men i formell mening är det så att verksamheten i lyder under tysk lag. När det blir kontroversiella frågor, som med kolfrågan, då förs det diskussioner mellan bolaget och tyska företrädare, vilket också skedde när delstatspresidenten – eller vem det nu var – var här och träffade . (SD): Med tanke på att är just ett statligt bolag, förekom det någon kontakt mellan svenska och tyska staten för att förmedla till exempel ägardirektiven innan verksamheten inleddes? : Nej, det gjorde det inte. Om jag inte minns fel var närvarande vid det besök som pratade om. Men det är nog enda gången, tror jag, som regeringen i någon bred mening hade kontakt med de tyska myndigheterna. Det här skedde via bolagets verkställande ledning och dess styrelse. (SD): En avslutande fråga: Hade den någon möjlighet att stoppa ansökan om tillstånd till att öppna nya dagbrott, eller var detta en förutsättning för att skulle få uppdraget i ? : Ägaren kan göra vad man vill. Man kan upprätta en ny bolagsordning eller ändra företagets inriktning. Men i praktiken är detta en orimlig ordning. Den rimliga ordningen är att får ett avkastningskrav, som vi sänkte från . fick också restriktioner när det gäller hållbarhetsmålen, det vill sänka koldioxidutsläppen och investera mer i förnybart än sina konkurrenter. Detta är en rimlig ordning. Övriga typer av kommersiella överväganden måste bolagets styrelse och ledning ansvara för. (C): Fördes det några diskussioner inom regeringen när det gäller kolverksamhet? Var det aktuellt att råda att avyttra kolverksamheten i ? Gjordes det några sådana bedömningar som statsråd? : Såvitt jag vet fördes det aldrig några sådana diskussioner. Jag föredrog aldrig engagemang i för regeringen. Jag utgår därför ifrån att ingen annan gjorde det heller. Så svaret på den frågan är nej. (V): Jag blir lite förvirrad. Du sa tidigare att du visste att bolaget arbetade väldigt aktivt för att sänka utsläppen. diskuterades inte kolverksamheten i på hållbarhetsmötena. Jag får inte ihop det. Om man nu har bestämt sig för att man verkligen ska sänka utsläppen av koldioxid, borde man då inte följa upp hur utvecklingen ser ut på den mest koldioxidsläppande delen av bolaget? Det låter jättekonstigt. Jag kanske har missuppfattat det, men kan du förklara hur det här är möjligt? : Det viktiga för ägaren var att tillse att det mål som bolaget hade satt upp om i utsläpp upprätthålls, och att man tar det på största allvar. Detta diskuterades varje gång som vi hade kvartalsmöte med . Den punkten var högt upp på agendan. Sedan hur denna mix av verksamhet ska anpassas för att man ska uppnå detta mål är inte en fråga för ägaren. Det är en fråga för styrelseledningen. (V): Hur gick diskussionen om att målen uppnåddes om det inte diskuterades hur det skulle gå till? Jag kan förstå om man inte går in och talar om hur det ska ske, men inte att man – när det är fråga om ett så viktigt mål och man har en så tydligt uttalad ambition – inte på något sätt lyfter frågan om hur detta ska gå till. : Frågan var uppe till diskussion. När CCS-tekniken blev möjlig då var det, enligt min uppfattning, styrelsens och ledningens uppfattning att för att uppnå målet kommer det att krävas avyttringar av innehavet i . (FP): Jag hade tänkt fråga om det är möjligt att detaljstyra de femtiotalet hel- och delägda statliga bolagen med ungefär 400 miljarder i omsättning och 170 000 anställda, och den frågan har jag redan fått svar på. Skånberg (KD): Siffran nämndes som målsättning för en minskning av koldioxidutsläpp. Skulle före detta statsrådet vilja utveckla hur man kom fram till det beslutet och hur han försökte att implementera det? : Det här beslutet togs – om jag inte minns fel – 2009 eller 2010. Det var innan jag blev statsråd. Detta togs sedan in i bolagsordningen genom en ny bolagsstämma 2012. Exakt hur man kom fram till kan jag inte svara på. Detta var dock ett beslut av bolagets styrelse, och det formaliserades som mål 2012. Man hade en stor förhoppning om att den så kallade CCS-tekniken skulle bidra till att uppnå detta mål. Det blev förstås en stor besvikelse i när sa nej. Då är det min uppfattning att bolagets styrelse gjorde bedömningen att – man kan säkert energieffektivisera och göra saker och ting bättre – det för att uppnå detta mål kommer att krävas avyttringar. Annars kommer det inte att uppnås. Alla partier har haft möjlighet att ställa frågor i den första rundan. Vi går vidare för att se om det finns ytterligare frågor. (MP): Herr ordförande! Jag vill prata om detaljstyrning. Efter inköpen av VEAG i har på olika sätt anmärkt på att det är mycket kol i portföljen. Det har anmärkts på styrningen, på att man borde följa ägardirektivet bättre och på att regeringen borde ta mer ansvar. Även har gjort en rad olika granskningar. De kommer också med en granskning där de tittar på styrningen, på hur man ser på miljömålen och på hur man ser på målkonflikter. Det här handlar på något sätt om ett stort vägval. Man öppnar gång på gång för att inte bara forska på mer kolkraft, vilket man gör fortfarande, utan man investerar i ny kolkraft. Man begär att få öppna nya fabriker, och man begär att få öppna nya gruvor. Och man hoppas sedan kunna lämna över det här till någon annan ledning. Hur mycket tuggmotstånd upplever du att ni har varit egentligen? har ju krävt mer. : Herr ordförande! Vägvalet för gjordes ungefär 1999/2000. Då gick man från utsläpp till utsläpp . Det var detta vägval som gjorde. Detta var marschen in i kolkraftssamhället. fram till har de utsläppen minskat. Och de ska minska ännu mer, med . Det här är det stora vägval som gjorde. sitter man där man sitter. Och har man ett svårt problem. Man ska värna skattebetalarnas pengar på bästa sätt, men man ska också ta det miljöansvar som är rimligt. Det kan finnas olika ambitioner för vilket miljöansvar ska ha. Jag tycker personligen att det är ganska rimliga mål som har satts upp för , det vill säga att sänka utsläppen av koldioxid till 2020 efter denna olyckliga – vill jag påstå – marsch in i kolkraftssamhället. Man ska också investera mer än konkurrenterna i förnyelsebart. I termer av tuggmotstånd var detta ett ordentligt tuggmotstånd; frågan togs upp på alla kvartalsmöten, högt upp på agendan. Min uppfattning är dock att det inte behövdes särskilt mycket tuggmotstånd, utan ledningen och styrelsen var väl medvetna om ägarens förväntningar och krav på bolaget. Och det fanns aldrig några diskussioner från ledningens eller styrelsens sida om att målen skulle mjukas upp eller förlängas. Det var väldigt tydligt i bolaget att man ska ned till 2020, och man ska investera mer än sina konkurrenter i förnyelsebart. (MP): Jag sitter bara med totala utsläpp . var utsläppen , och 2013 var de . Jag vill bara påpeka det. Men när det gäller vägvalet ökar man fortfarande koldioxidutsläppen trots att man säger att man ska minska. Jag kan se att det är bra att det kläms åt hårdare. Men det här tuggmotståndet har inte skapats. : Jag tror att vi talar om lite olika saker. Målet är inte att sänka koldioxidutsläppen under ett visst år, eller eller . Målet är att 2020 ska det vara nere på . Detta tar bolaget på största allvar, och det har också ägaren gjort. Ägaren följer upp detta vid varje kvartalsmöte – i alla fall då jag var ansvarig. Och bolaget har, enligt min uppfattning, aldrig fronderat detta mål. Tvärtom, bolaget tar det på största allvar. Om inte tror mig får hon väl fråga verkställande direktören, ordföranden eller expert och deltagande i styrelsen. ställa någon mer fråga? (S): Nej, jag har inga fler frågor. Ordföranden: Det finns inga ytterligare frågor runt bordet. Men jag funderade på en sak, . Vi fick höra från att såg diskussionen om brunkolsverksamheten som en del av den löpande verksamheten i . Gör du någon annan bedömning? : Både ja och nej. Brunkolsverksamheten, eller kolgruveverksamheten, i är förstås en del av den löpande verksamheten. Men om man vill göra ytterligare investeringar eller kraftiga avyttringar är frågan av en sådan natur att den ska upp till styrelsen i bolaget. Då kan man inte säga att det är löpande drift. Det kan nog vara en mix av löpande drift och strategiska frågor. Utskottet har inte några fler frågor. Vi ber att få tacka och hälsa honom välkommen tillbaka. Vi ajournerar sammanträdet då utfrågningen med infrastrukturministern börjar. Granskningsärende 19 Regeringens frysning av projekt Ordföranden: ska nu ha en utfrågning med statsrådet i ärende G19 Regeringens frysning av projekt . Statsrådet får möjlighet att inleda. Därefter följer frågor från ledamöterna, först från anmälande parti och därefter från partierna i storleksordning. Jag hälsar varmt välkommen till utskottet och överlämnar åt henne att hålla sin inledning och presentera sin medarbetare. : Herr ordförande! Vid min sida har jag , expeditionschef på . Ledamöter av utskottet! Jag tackar för det här tillfället att beskriva min syn på regeringens beslut om uppdraget till att frysa projekt och att få svara på utskottets frågor om beslutet. Innan jag går in på de konkreta frågeställningarna i ärendet vill jag bara kort redogöra för bakgrunden till regeringens beslut. Som ni säkert känner till är Förbifart en ny sträckning för E4 väster om mellan i och Häggvik i . Leden binder samman de norra och södra länsdelarna. Projektet omfattar en ny väg som är , varav går i tunnel. har beräknat investeringen till penningvärde, vilket är ungefär 31,5 miljarder prisnivå. Av avtal om medfinansiering i framgår att finansiering om fördelas på statliga anslag om och trängselskattemedel om . Jag vill dock börja ännu lite tidigare. Den dåvarande regeringen beslutade att tillsätta en särskild förhandlingsman för infrastruktur. Till förhandlingsman utsågs tidigare finansborgarrådet i . Uppdraget gällde att genomföra förhandlingar om infrastruktur med syftet att ta fram en samlad trafiklösning för en bättre miljö och tillväxt i landet och i . nåddes en uppgörelse mellan statens förhandlingsman och företrädare för , även kallad Stockholmsförhandlingen. Det förtjänar dock att påpekas att varken Socialdemokraterna eller i och i kunde ställa sig bakom överenskommelsens resultat när det gällde fördelningen av trängselskattemedel. Efter valet blev det maktskifte i , och det stod tidigt klart vilka som skulle styra kommunen. Det var Socialdemokraterna och tillsammans med och Feministiskt initiativ som fick majoritet i . 2014/15:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR Det stod också klart att detta styre i enlighet med Stockholmsöverenskommelsen inte stod bakom överenskommelsen när det gällde finansieringen. Den nya majoriteten presenterade sin plattform för . Där framgick att kommer att begära förhandlingar med och staten i syfte att omförhandla trängselskattesystemet. Regeringen har bedömt att det är av stor vikt att ha en regional förankring bakom det stora infrastrukturprojekt som E4 Förbifart utgör. Att som nytillträdd regering ha som sin första åtgärd att bortse från den uttalade viljan hos en ny majoritet i när det gäller finansieringen av ett infrastrukturobjekt i den här storleken kan få konsekvenser för kommande objekt. Framför oss har vi viktiga investeringar av stort nationellt intresse, till exempel höghastighetsjärnväg och bostadsbyggande. Där måste stat, kommuner och landsting samarbeta för största möjliga samhällsnytta. Det var mot den bakgrunden som regeringen fattade beslutet att ge i uppdrag att frysa produktionen i projekt fram till . Med det beslutet gavs tid till förhandlingar om eventuella omfördelningar av resurser från den del av överskottet från trängselskatten i som skulle tilldelas projektet. Det var viktigt att få en regional förankring i frågan rörande finansieringen. En sådan förhandling ansågs nödvändig för att säkerställa att offentliga medel kommer till användning på bästa sätt i ett långsiktigt perspektiv, vilket är förenligt med budgetlagen. Regeringen hade för avsikt att kalla in en förhandlingsperson som skulle verka som statens representant i förhandlingarna, förutsatt att och hemställde till regeringen om sådana förhandlingar. En förutsättning för att förhandlingar skulle komma till stånd var alltså att både och var intresserade av en omförhandling. Det är viktigt att nämna att var majoritetsförhållandena i oklara. Inte förrän beslutade om en ny politisk organisation. Jag kan konstatera att en frysning av projektet var det bästa alternativet. Jag vill också påminna om att när alliansregeringen tillträdde 2006 valde man att genom ändringar i dåvarande regleringsbrev stoppa järnvägsprojektet i för att senare återuppta det. Precis som Förbifart är en nationell angelägenhet för hela landet. Inför regeringsbeslutet inhämtades underlag från som beskriver konsekvenserna av ett eventuellt stopp i verksamheten i projektet fram till . I underlaget beskrivs konsekvenser, både monetära och , av ett sådant stopp utifrån ett antal scenarier. I underlaget finns även en nulägesbeskrivning av arbetet i projektet, inklusive vilka pågående kontrakt respektive planerade upphandlingar av kontrakt som fanns . inkom till ett brev från företrädare för de fyra allianspartierna i . De klargjorde i brevet att de inte var intresserade av att riva upp tidigare ingångna överenskommelser. Eftersom brevet inte var något besked från utan ett ställningstagande från Alliansen uppmanade regeringen i ett brev av både och att lämna ett formellt besked. inkom en hemställan från om att inleda förhandlingar. anordnades ett möte där jag deltog tillsammans med representanter för och . Vid mötet diskuterades bland annat frågan om projekt . hade då formerat sig i fullmäktige, och representanter tydliggjorde på mötet att de inte var intresserade av att inleda någon förhandling om projektet. Eftersom en förhandling alltså inte var aktuell uppdrog regeringen åt att återuppta produktionen av projektet. Låt mig avslutningsvis säga några ord om det som ändå är kärnfrågan i utskottets granskning, nämligen hur regeringens agerande förhåller sig till budgetlagens bestämmelser om att hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Det har florerat en del olika siffror på vad regeringens beslut om frysning av projekt har kostat. Innan beslutet om frysning fattades hade vi utifrån det underlag från som jag tidigare nämnde uppgifter på att kostnaden kunde ligga i intervallet 65–. , när fått mer tid att räkna på detta, fick vi ett muntligt besked att kostnaden skulle landa på 170–. Det innebär att de , eller , som har nämnts i medierna inte är en siffra som har fått från . uppger att kostnaden för frysningen kommer att hamna på 147–. Den exakta siffran kan vi få först när alla förhandlingar med leverantörerna är klara. Fördyringen kommer att belasta projektet. Således kommer inga andra infrastrukturprojekt att påverkas. Det är heller inte onormalt med vissa kostnadsosäkerheter åt båda håll i projekt av den här storleken, utan det är något som man normalt räknar med. Jag vill passa på att sätta de aktuella siffrorna i relation till den totala kostnaden för projekt . Den totala kostnaden för projektet är beräknad till priser. Detta innebär att den högsta kostnaden för fördyringen som har beräknat, det vill säga , utgör av den totala kostnaden för Vidare motsvarar dessa ungefär 30 dagars trängselskatteuttag. Som jag nämnde tidigare ansågs en regionalt förankrad fördelning av trängselskattemedel vara nödvändig för att säkerställa att offentliga medel kommer till användning på bästa sätt i ett långsiktigt perspektiv.