bet · H201FöU110 · 2015-01-01 00:00:00 — Vi har framför allt en övning, ACE, i norra delen av vårt land senare i vår. Det är viktigt att den genomförs. Det är också viktigt att vi deltar inom partnerskapet för Nato, att vi jobbar aktivt inom Nordefco och att vi arbetar aktivt med den svensk-finska dimensionen och det svensk-finska projektet. Den här helheten i kombination med att öka vår egen militära förmåga är en samlad strategi för att anpassa oss till den tid som vi nu lever i. Det är bara den som blundar för verkligheten som inte ser att det har skett en avgörande och radikal förändring. Överbefälhavaren: Jag håller med i varje del. Och jag vill lägga till att den ryska militära reformen fortsätter, vilket jag har sagt . Beväpnings- programmet följer i detalj det som en gång sattes upp, och går till och med fortare i vissa avseenden. Det gäller alla stridskraftsslag, inklusive kärnvapen- trupperna. Man bygger ordentlig militär förmåga. Det kan vi konstatera när vi tittar på de övningar som vi har sett på och över . Man har där ett offensivare och aggressivare uppträdande. Det signalerar också att man har en sänkt tröskel för att använda sin militära arm. Jag vill understryka att det arbete som vi nu håller på med, på egen hand för att kunna hantera den dagliga verksamheten med incidentberedskap och så vidare men också då vi planerar och övar tillsammans – övar till exempel och med resurser – är delar som är oerhört viktiga signalmässigt för att fullfölja det som vi själva gör. Varje nation väljer naturligtvis själv sitt sätt att försvara sig. (M): Jag har en fråga till försvarsministern. Jag besökte i går flygplatsen i där man lastade det plan som gick till med utrustning från MSB och personal. Det var en snabb och effektiv pålast- ning. Det var glädjande att se att det fungerade så bra. fanns det en politisk vilja hos vissa partier att lägga ned den flygplatsen. ser vi hur strategiskt viktiga de lokala och regionala flyg- platserna är. Är det på det sättet att de regionala flygplatserna, med tanke på det ändrade säkerhetsläget, måste ha större tyngd och inte vara föremål för regionala beslut på samma sätt som tidigare? FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 Försvarsministern: Det är en intressant fråga, men den hanteras inte i propo- sitionen. Däremot avsätts ökade medel till spridning av flygplan, skydd av flygbaser och även användande av eventuella krigsbaser. Det är vad proposi- tionen handlar om, inte om de civila flygplatsernas användande. Men jag tycker att frågan är berättigad. (SD): Jag har en fråga om det civila försvaret till försvarsmi- nistern. Det civila försvaret ingår i totalförsvaret, och under var det mycket omfattande. har det nästan avvecklats helt. I Försvarsbered- ningens arbete och i inriktningspropositionen sägs det att det civila försvaret ska återtas. Men det finns inga konkreta skisser för hur. Finns det något kon- kret att redovisa i det här läget? Försvarsministern: för frågan! Vi markerar tydligt att det arbetet måste inledas . Den signalen måste också bli tydlig för myndigheterna, och upp- giften måste tas på allvar. Det här kommer att ta lite tid eftersom avvecklingen var ganska rejäl. Det finns ett stort förmågeåtertag som måste göras i så fall. Men det måste också göras på ett sätt som passar vår tid och den försvarsor- ganisation som vi har . Vi börjar alltså från ett ganska lågt läge. Propositionen innehåller dock en väldigt tydlig signal om att planeringsar- betet måste påbörjas. Sedan får vi successivt se vilka åtgärder vi måste vidta på olika sätt. (C): Jag vill ställa en fråga till försvarsministern om det sä- kerhetspolitiska läget i vårt och i . ber EU om stöd för att implementera Minsköverenskommelsen men har också tidigare diskuterat missioner för fredsfrämjande insatser. Ser försvarsministern att det finns ut- rymme för att göra en sådan insats om skarpt läge skulle inträffa i den delen? Försvarsministern: har som princip att vi tar ställning till den typen av frå- gor utifrån FN-förfrågningar och beslut i säkerhetsrådet. Man kan naturligtvis också gå enskilda regeringars initiativ och förfrågningar till mötes om man utgår från den internationella folkrätten. Som läget ser ut har vi ingen sådan planering över huvud taget. Det som är klart gällande internationella insatser är det som är beslutat i och som finns inom ramen för det som Försvarsmakten har avsatt resurser för. Det närmaste beslut som vi har att fatta är om deltagande med 35 personer – det kan gå upp till 120 – som utbildare och rådgivare i alliansen i . Men när det gäller finns det inte med något . (V): Jag har en fråga till försvarsministern angående helikop- ter 14. Vikten av att blir operativ enligt nu gällande planering framhålls. Men vad är plan B om detta icke skulle ske? Det finns ju en lite trist historia i fråga om . Finns det någon gräns för hur stort tålamod man kan ha när det gäller helikopterleveransen? Försvarsministern: Det här är en lång och sorglig historia, och man kan natur- ligtvis ägna mycket kraft åt att recensera vad som var klokt och inte. Jag kan bara konstatera att mycket pengar har lagts ned på det här. Om man ska avbryta BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING leveransen ska man ha klart för sig att det är miljarder av ganska stora mått som går förlorade rakt av. Om man avbryter ett sådant projekt måste man också skaffa ett alternativ, och det kommer också att kosta ett antal miljarder. Dessutom är det en leveranstid på det också. Och när det gäller det alternativ som återstår kommer vi kanske att konkurrera med andra länder och stå i kö. Det är alltså inte ett helt enkelt beslut att ta att avveckla helikopter 14-pro- jektet. Det är planerat att det ska komma inom den här inriktningsbeslutspe- rioden. Det här är en av de frågor som vi följer noga och som vi återkommande för diskussioner med FN om. Men med tanke på alla pengar som har lagts ned vill vi nog hålla ut ytterligare. Jag ser framför mig att det kommer att lösa sig , även om jag har många kritiska synpunkter på historien i detta projekt. Ordföranden: Det finns också andra projekt som dras med bekymmer. Ett av dem har varit vår nya artilleripjäs, haubitsen . I vårpropositionen kom- mer regeringen att begära bemyndigande för att fortsätta anskaff- ningen. Men regeringen kan inte redovisa hur det materiella åtagandet ökar för eller vilka kostnader detta medför. Man vill att först ska ta ställning till om vi ska gå vidare eller inte, och sedan ska man redovisa kost- naderna. Det blir lite som att köpa grisen i säcken. Är detta en rimlig ordning, för- svarsministern? Försvarsministern: Jag skulle vilja att som är handläggare på Försvarsdepartementet i detta ärende och som har exakt detaljkunskap svarar på frågan. , Försvarsdepartementet: Jag ska försöka reda ut denna oreda så gott jag kan. finns det inte någonstans, inte i propositionen eller i något tidigare regeringsbeslut, någon ekonomisk ram för projektet. Däremot finns det ett fastslaget antal på 24 till och 24 till . väljer att hoppa av, och det mandat som Försvarsmakten har för att anskaffa de 24 svenska pjäserna är satt till 24 och villkorat att det finns ett norskt samarbete. Den tolkning som har gjort är att Försvarsmakten i nulä- get saknar ett fullt giltigt mandat för att gå vidare med anskaffningen av de 24 pjäserna, i och med att har aviserat sitt avhopp. I ljuset av det har vi sett oss nödgade att få mandat för att fortsätta den svenska anskaffningen. Rege- ringskansliets bedömning är alltså att även den anskaffningen vilar på lite svajig grund utan ett sådant mandat. Huvudinriktningen för hanteringen av de 24 norska pjäserna, som de har valt att avstå från, är att de ska försäljas till tredje part. Om det lyckas är Re- geringskansliets bedömning att det inte bör uppstå någon fördyring i systemet för svensk del. Om en sådan försäljning uteblir kan det naturligtvis uppstå en fördyring för . Då har vi plötsligt 24 överblivna pjäser att hantera. kan helt enkelt inte överblicka hur stor den fördyringen FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 blir, annat än att vi vågar påstå att den bör vara relativt begränsad och hanter- lig. Utöver fördyringen kommer vi till frågan om vad vi gör om en försäljning uteblir. Det kan vi inte heller överblicka . Vi kan bara konstatera att Försvarsmakten inte har uttryckt behov av eller har ekonomi för att för- bandssätta ytterligare 24 artilleripjäser. Men vi får som sagt se vad som händer med ett eventuellt utökat materiellt åtagande. Sammanfattningsvis har vi sett oss nödgade att be om bemyndi- gande för att säkra leveranserna av de 24 svenska pjäserna och får tyvärr leva med eller redovisa osäkerheten när det gäller fördyring och vad vi eventuellt gör om vi sitter med ytterligare 24 stycken. Överbefälhavaren: Jag vill understryka att vi är helt överens om mandatet med koppling till . Det krävs att ett nytt mandat fattas för hur vi ska gå vi- dare. I vårt arbete med underlaget för detta har vi också, precis som ger uttryck för, tittat på att det inte ska ge en kostnadsfördyring för Försvars- makten. Den är inte med i planeringen . Det är en viktig utgångspunkt att ha med sig. Allt som vi gör gemensamt för att lyckas försälja de andra 24 pjäserna är att betrakta som en hjälp i det arbetet. Det borde alltså vara vårt fokus. Jag vill också göra ett tillägg när det gäller . Även om det inte är en trivsam historik är det ett projekt som har följts mycket noggrant som jag har suttit som ÖB, tillsammans med generaldirektören på För- svarets materielverk. Vi har varit inne och vänt i frågan två gånger och över- vägt möjligheter och för- och nackdelar med att avbryta projektet. Vi har tittat på när det kommer att leverera operativ effekt, på vilka alternativ vi har och till vilken kostnadsbild. Om jag minns rätt var det . Det har lett till, precis som statsrådet gav uttryck för, att vi ska fullfölja. Som det ser ut just nu kommer de individer som också ska bära helikopter- buren sonar att börja införas . kom- mer vi alltså att kunna börja flyga även med den kapaciteten. Till dess tittar vi på möjligheter för hur vi, med hjälp av andra länder, kan få den kapaciteten i vår övnings- och träningsverksamhet. Det är där vi står just . (KD): Jag undrar bara om det under analysarbetet har ska- pats klarhet kring de uppgifter som fanns om en nödsignal från en skadad ubåt på svenskt vatten och en radiokommunikation mellan en ubåt och ryska baser i . Det var en hel del medieuppgifter om det, så det vore intressant att få det klarlagt – liksom om det än så länge under det här året finns några kända kränkningar i luften eller i vattnet. Överbefälhavaren: I samband med att den informationen kom upp gick För- svarsmakten tillbaka till sin krigsdagbok, och samma sak gjordes när det gäller . Man gick igenom alla sändningsföljder och utbyten som hade skett mellan operativa ledare på respektive sida. Vi har ingen sådan information, och därför har vi dragit slutsatsen att vi inte har belägg för att det har förekommit. Det är vi överens om, alltså GD, FRA och jag, när vi har kollat BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING Jag kan bara komma till en enda slutsats, nämligen att det inte fanns då. Det kommer någon annanstans ifrån. Vi har inga rapporter om ytterligare kränkningar. Det finns incidentrappor- ter eller preliminära incidentrapporter som fortsatt analyseras, och det gäller undervattenssidan. När det gäller flygsidan har vi en misstänkt kränkning av fyra tyska Tornado inom ramen för en lufttankningsövning. Den analysen pågår just nu för att föra ihop radardata och se huruvida det har skett eller ej, men inga ryssar heller. Ordföranden: Då återstår bara för mig att lämna över ordet till vice ordförande . Vice ordföranden: för det, herr ordförande! Vi har faktiskt tre frågestäl- lare kvar, men eftersom vi fördelar frågorna efter parti och de tre frågeställarna tillhör det största partiet får de tyvärr inte ställa sina frågor om folkförankring, frivillighet, stridsvagnar och civilt försvar. Tack och lov har vi en väldig tur, för vi träffar försvarsministern och ÖB ofta. Ni kommer till vårt utskott, och ni får svara på våra frågor . Försvarsministern kanske även får lite inter- pellationer i dessa frågor i stället. Vi har förstått att vi går en spännande tid till mötes, både när det gäller Försvarsgruppen som ska övervaka det som händer och när det gäller de utredningar vi står inför och ska tillsätta. Samarbeten – fast inte alli- ansfriheten – ska utvärderas, och då när det gäller personalen. Hur kommer det att se ut med en form av plikt även för kvinnor? Jag tror att vi kommer att följa detta med stort intresse. Vi har också märkt att vi i den försvarspolitiska inriktningen har tre stora nya saker vi vill satsa på: basplattan, och ubåt. Det är bra vägar som vi tillsammans i står bakom till tre fjärdedelar. Vi har också förstått att säkerheten byggs tillsammans med andra, och det kommer att hända mycket med de samarbeten vi kommer att utveckla. Det gäller speciellt sam- arbetet med , men också andra länder där vi tar kliv. Jag vill tacka så hemskt mycket. Tack, försvarsministern, för att du finns här hos oss och svarar på frågor! Tack så hemskt mycket, ÖB, för att du också är här och svarar på frågor! Tack även till kollegor i för att ni har suttit här, och till alla andra som finns här inne i salen. Tack även till er tv- tittare! Jag är säker på att detta nu kommer att snurra i tv:n så att vi kan ta del av de svar vi har fått. Tryck: , 2015