bet · H201JuU26 · 2015-05-20 00:00:00 — Genom propositionen om vissa ändringar i vapenlagen föreslås huvudsakligen, som tidigare talare har pekat på, att den fysiska märkning av vapen och vapendelar som är tänkt att ske vid import till från annat EU-land ska tas bort. Det ska alltså inte längre finnas någon märkning på vapen importerade från EU-länder där det framgår vilket år och från vilket land vapnet är importerat. Grundorsaken till att denna proposition kommit till är att FN:s vapenprotokoll numera är en del av , vilket gör att EU-länderna ska betraktas som en part och att de då ska kunna kräva märkning endast av vapen från tredjeland. Det är en sorts EU-harmonisering där man i första hand har beaktat fördelar - om det nu finns några sådana - utifrån ett EU-perspektiv. Som alltid vid anpassningar till ett alltmer överstatligt EU finns det nationella värden som går förlorade. Just slopandet av införselmärkningar på vapen vid import från ett annat EU-land är något som föranlett en viss oro hos och kritik från bland annat , och . Det anses försvåra möjligheterna att spåra ett vapens historia eller på annat sätt agera mot omärkta vapen. har från början tagit sin utgångspunkt i den oron och den kritiken. Att försvåra möjligheterna att spåra vapen och förhindra att exempelvis från början legala vapen hamnar i fel händer är inte ett pris som har velat betala för drömmen om ett alltmer gränsfritt utan några inre kontroller. Vi har redan sett biverkningar av den drömmen som är så stora att EU-glorian hamnar på sned. Vi vet att den allra största delen av de vapen som hamnar i händerna på kriminella i har sitt ursprung i eller har rest genom . Det är fortsatt viktig information som vill att brottsutredande myndigheter ska ha tillgång till. Men är då införselmärkning vid import av vapen ett effektivt och ändamålsenligt sätt att administrera kontroll och spårbarhet av vapen? Tyvärr kan vi konstatera att införselmärkningen har fungerat extremt dåligt. Det råder delade meningar både i och mellan olika EU-länder om när och hur ett vapen ska märkas. En del menar att det räcker med en märkning vid första importland medan andra menar att en ny märkning ska ske vid varje importland, vilket skulle generera en stor mängd olika märkningar på ett enskilt vapen som har en importrik historia. har de allra flesta vapen ingen märkning alls då det inte har funnits något samlat grepp för att införselmärka befintliga importvapen. Ett samlat grepp saknas också, som jag har anfört, också för kommande importvapen. Kravet på märkning är helt klart ett misslyckande ur flera aspekter. Dels skapar det stora kostnader för vapenhandlare, dels för att det kan förstöra vapnets estetiska värde. Man har dessutom haft en lite överbyråkratisk utgångspunkt i att fysiskt dubbelmärka vapen med olika märkningar. Det borde gå att hitta ett enklare sätt att utifrån befintlig märkning av vapen göra det mer lättillgängligt, till exempel genom digitalisering, vilket har anförts i tillkännagivandena. Därför är vi positivt inställda till de tillkännagivanden som tar sin utgångspunkt i att vapenhandlare slipper göra nya märkningar på sina vapen och att brottsbekämpande myndigheter får snabbare och mer lättillgängliga data över importvapen. Tillkännagivandena syftar till att skapa en fortsatt spårbarhet för vapen som det handlas med inom EU genom att det införs ett digitalt vapenhandlarregister som är integrerat med polisens vapenregister. Regeringen bör se till att det införs ett digitaliserat arkivsystem för vapendeklaration i syfte att underlätta för vapenhandlare att deklarera permanent in- och utförsel av vapen till och från . För tydlighetens skull avslutar jag med att säga att vi står bakom utskottets förslag till beslut. Också jag gläds åt att vi har en bred enighet i justitieutskottet vad gäller att prioritera arbetet mot illegala vapen. Det är en viktig fråga inte bara när det gäller den grova organiserade brottsligheten och de skjutningar vi haft i . Det är också en viktig fråga när det gäller bekämpningen av terrorism. Vi talar ofta om underrättelseverksamhet och Säpos kunskaper och förmåga, men lika viktigt är det att vi försvårar för de människor som vill orsaka förstörelse att få tillgång till verktyg för detta. Här är givetvis illegala vapen en fråga vi måste arbeta med, både nationellt och inom Europeiska unionen. Precis som flera har sagt är detta inte det bästa direktiv vi fått tillsänt oss från EU. Låt mig reflektera lite över problematiken som ibland uppstår när det inom Europeiska unionen diskuteras förslag som sägs handla om den fria marknaden eller förenklandet för företag men som också får implikationer för brottsligheten. redogjorde justitieminister i utskottet för det arbete som han har gjort för att få andra medlemsländer att inse konsekvenserna av förslaget om enmansbolag som kommissionen har lagt fram. Det har hela vägen beretts som ett förslag om företagande men har stora konsekvenser för den organiserade brottsligheten. Jag känner att det är lite på samma tema här. Jag ska dock inte överdriva de negativa konsekvenserna med tanke på att det också införs krav inom alla EU-länder att märka vapen på liknande sätt som gäller i . Jag välkomnar de tillkännagivanden som vi gemensamt ställer oss bakom. Det finns fler frågor som regeringen behöver arbeta vidare med. Inrikesminister har engagerat sig i frågan om deaktiverade vapen och talat mycket om behoven av att agera även där inom Europeiska unionen. Det är en viktig fråga där jag ser fram emot att också finna bred enighet. Jag är givetvis nöjd över att även lyssnar på våra förslag och ställer upp på dem. Jag reagerade dock på att SUP-bolagen, något som inte existerar , kom upp på tapeten i en vapendebatt. Det handlar om regelförenklingar för att starta företag. Jag hoppas att syfte inte var att koppla ihop illegal vapenhandel med normalt företagande. Jag förstod inte kopplingen, så jag skulle vilja att klargör att hon ser positivt på företagare och företagande och inte betraktar dem som potentiellt kriminella. Givetvis är det viktigt att vi har bra regler som gör det enkelt för människor att bedriva företagsverksamhet på olika sätt. Med jämförelsen ville jag peka på att vi alltid i alla sammanhang, oavsett om vi talar frihandel eller företagande inom EU, måste ha med det brottsbekämpande och brottsförebyggande perspektivet. kan åtgärder, såsom SUP-bolagen eller möjligtvis denna propositions bakomliggande direktiv, leda till att det också blir avsevärt mycket enklare för organiserad brottslighet att bedriva sin verksamhet, vilket vi givetvis är eniga om att vi inte vill. Därför är det viktigt att vi bevakar och för in detta perspektiv. SUP-bolagen är en aktuell fråga, som kommer att behandlas i , där det är tydligt att man helt har bortsett från dessa möjliga konsekvenser. Jag har förstått att vi är eniga om att det är viktigt att man kommer till rätta med detta så att man kan förenkla för företagande utan att öppna för ekonomisk brottslighet. Anledningen till att jag begärde replik var att jag blev lite förvånad över kopplingen. Vi diskuterar det stora problemet med illegala vapen, och vi lägger fram förslag just för att vi har ett brottsbekämpande fokus. Det ska vi givetvis alltid ha, men vi får vara försiktiga med att koppla ihop vanligt sunt företagande som skapar jobb med kriminell verksamhet. Vi måste vara noggranna med orden. Låt oss fortsätta att samarbeta på det brottsbekämpande området. En del av det är att emellanåt titta på påföljder, vilket vi till exempel gör när vi inför hårdare straff för olaga vapeninnehav, sexualbrott och kanske inbrottsstöld. Jag upplever inte att jag likställde företagande och brottslighet. Det jag sa var att det förslag som debatteras om en ny företagsform faktiskt underlättar bedrivandet av grov organiserad ekonomisk brottslighet. Det är vi alla väl medvetna om sedan remissinstanserna , , , med flera har avstyrkt förslaget av just detta skäl. Syftet att underlätta för företagande är gott, men konsekvenserna kan bli ödesdigra. Förslaget motiveras enbart utifrån den fria rörligheten och inte utifrån att stävja brottslighet. Här har vi i justitieutskottet en viktig roll att i alla sammanhang, i såväl som i Europeiska unionen, påminna våra kamrater som jobbar med andra frågor, till exempel fri rörlighet eller företagande, att samhället hänger ihop och att man inte ska skapa system som underlättar för kriminalitet. Det gäller även när syftena är goda. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.)