bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — behöver också minska sina utsläpp av fosfor och kväve enligt utsläppsbetinget i aktionsplanen för (Baltic Sea Action Plan, BSAP). Utskottet anser att det är viktigt med tydliga indikatorer som inriktas på resultat av statliga insatser mot övergödning. Det är också önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt, och därför är det en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen. Utskottet noterar att regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 och 23 delvis ger olika bilder av resultat och behov av åtgärder när det gäller övergödning. En möjlighet att göra resultatredovisningen till tydligare är att redovisa tidsserier med resultat för olika områden. Utskottet ser fram emot att ta del av en tydligare resultatredovisning. Biologisk mångfald i rinnande vatten Utskottet genomförde 2011 en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att man bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. Utskottet delar regeringens uppfattning att åtgärdstakten behöver öka. Mot denna bakgrund vill utskottet återigen understryka att det är viktigt att förstärka insatserna för restaurering av vattendrag. Resultatet av de insatser som görs behöver också följas upp. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft redovisades och analyserades en rad olika problem. Utskottet konstaterar att lämnade sitt slutbetänkande I vått och torrt: förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Det är enligt utskottets mening positivt att utredningen har remitterats och beredning pågår inom . Utskottet har bl.a. påpekat att miljömål för vattendragen inte har nåtts, och utskottet uppmärksammade att det fanns flera olika målkonflikter som inte fick förlama det fortsatta utvecklingsarbetet. Det är därför viktigt med en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de inblandade aktörerna och att myndigheterna samarbetar. Utskottet anser därför att det är positivt att Havs- och vattenmyndigheten och gemensamt har presenterat en nationell strategi för vattenkraften. Utskottet utgår från att såväl regeringens aviserade förslag på grundval av betänkande som andra initiativ inom området leder till att åtgärdstakten ökar så att miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag kan nås. Utskottet vill återigen betona att det är synnerligen angeläget att åtgärda de problem som uppmärksammas i utskottets rapport om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Utskottet ser fram emot att regeringen återkommer med förslag till i frågan. Utskottet välkomnar regeringens redovisning av uppföljningen av handlingsplanen för en giftfri vardag. Det är positivt att regeringen redovisar insatser och resultat av anslagsförstärkningen både i och inom EU-samarbetet. För att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö behövs ett uthålligt arbete med åtgärder som genomförs på såväl nationell nivå som inom EU och på global nivå. Utskottet anser att det är glädjande att det finns ett långsiktigt perspektiv på satsningen genom att insatsen fortsätter och att resurser aviseras . Utskottet konstaterar att regeringen i hög grad har tagit fasta på vad utskottet har anfört, t.ex. att satsningen har utvärderats. Vidare har både insatser och konkreta resultat redovisats till när det gäller tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Utskottet anser dock att det är önskvärt att rapporteringen till kompletteras med regeringens bedömning av uppnådda resultat i förhållande till mål och kostnader. Utskottet anser att det är väsentligt att arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö fortsätter. Det behövs en kraftsamling för att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö eftersom det är ett av de allra svåraste miljökvalitetsmålen att uppnå. Utskottet ser fram emot att ta del av regeringens förutsedda redovisningar av hur arbetet för att nå miljökvalitetsmålet fortlöper. Utskottet anser också att det är positivt att regeringen redovisar åtgärder som har vidtagits när det gäller kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel. beslutade efter förslag från ett enigt utskott om två tillkännagivanden om dels kvicksilver, dels bromerade flamskyddsmedel. De innebär att regeringen inom EU ska verka för att både kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel fasas ut. Utskottet noterar regeringens redovisning av insatser för att fasa ut kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel. Utskottet har i sin löpande uppföljning följt frågan om regeringens redovisning och åtgärder när det gäller satsningen på hållbara städer. Bakgrunden var främst en fördjupad uppföljning som utskottet tidigare hade genomfört. Projektet är slutfört. Resultatet har utvärderats och erfarenheter har spridits. har ansvar för de aktiviteter som kvarstår, och information om genomförda insatser finns i en projektdatabas på webbplats. På grundval av att satsningen på hållbara städer är slutförd föreslår utskottet att det avslutar den årliga uppföljningen av satsningen. Det är dock betydelsefullt att regeringen fortsätter att redovisa och bedöma de resultat och insatser som uppnås genom statens olika insatser för en hållbar statsutveckling inom olika utgiftsområden. Utskottet konstaterar att regeringen föreslår en kraftig anslagsförstärkning för utgiftsområde 20 som helhet. Några anslag får betydande tillskott enligt förslaget. Utskottet förutsätter att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering av hur medlen används och framför allt vilka resultat som uppnås. Detta är särskilt angeläget för de anslag där betydande förstärkningar föreslås. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning och tillkännager detta för regeringen. Anslag inom utgiftsområde 20 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt inom detta utgiftsområde. Oppositionspartiernas alternativa förslag om anslagsfördelning och övriga motionsförslag avslås. Jämför reservation 1 (SD) och särskilda yttrandena 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . För att ge förutsättningar att hantera föreslagna satsningar inom miljöområdet förstärktes anslaget med i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99). Anslaget föreslås ökas med ytterligare . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i kommittémotionerna 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del och 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 16 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Av kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Miljöövervakning är grundläggande för att bedöma miljötillståndet, och dagens svenska miljöövervakning behöver förstärkas kraftigt bl.a. för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. I vårändringsbudgeten förstärktes anslaget med . Anslaget föreslås öka med ytterligare för att förstärka miljöövervakningen, framför allt när det gäller hav och vatten. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2016–2019 för ett utökat stöd till ideella miljöorganisationer. Anslaget får användas till utgifter för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Anslaget får också användas för finansiering av förvärv av verksamhet och aktier i och för utgifter som hänför sig till avveckling av bolaget . För att fleråriga avtal ska kunna tecknas med de aktörer som utför miljöövervakning i program som löper föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2015/16:1935 yrkande 16 i denna del att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . m.fl. (FP) anför i kommittémotion 2015/16:3144 yrkande 1 i denna del att anslaget ska ökas med för att Havs- och vattenmyndigheten ska förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen. avvisas regeringens höjning av samma anslag och anslaget föreslås därför sammanfattningsvis minskas med jämfört med regeringens förslag. 1:3 Åtgärder för värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Bland annat mot bakgrund av regeringens satsningar på områdesskyddet och för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen bedömer regeringen att skötseln och förvaltningen av skyddade områden kraftigt behöver förstärkas. Ökade satsningar behövs också på artbevarande, viltförvaltning, fastighetsförvaltning samt restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. I vårändringsbudgeten förstärktes anslaget med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med ytterligare . Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får vidare särskilt användas till utgifter för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning, för artbevarande och viltförvaltning samt i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. För att fleråriga avtal avseende förvaltning av värdefulla naturområden ska kunna tecknas och för att samverkansavtal mellan statliga myndigheter ska kunna ingås samt för att kunna möjliggöra medfinansiering i större EU-projekt föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2022. I kommittémotionerna 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del och 2015/16:1935 m.fl. (KD) yrkande 16 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del ska anslaget ökas med för att möjliggöra ökade restaureringsinsatser i syfte att bevara den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter. avvisas regeringens höjning av samma anslag och anslaget föreslås därför sammanfattningsvis minskas med jämfört med regeringens förslag. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2015/16:2352 i denna del att många naturreservat inte sköts i enlighet med sina skötselplaner och att det finns en risk att problem med skadedjur kan sprida sig till intilliggande skogsfastigheter. Anslaget bör därför ökas, dock inte lika mycket som enligt regeringens förslag. Vidare bör mindre skyddad skog köpas in. Sammanfattningsvis föreslås därför att anslaget minskas med . Av budgetpropositionen framgår bl.a. att åtgärdsprogram för hotade arter är ett viktigt komplement till de breda naturvårdssatsningar som görs dels genom områdesskydd, dels genom miljöersättningar som uppmuntrar fortsatt hävd av värdefulla odlingslandskapsmiljöer, inklusive kulturarvet i dessa. Fastställda åtgärdsprogram för hotade arter bör genomföras och ytterligare program bör tas fram. Urvalet av arter som får åtgärdsprogram bör ses över. Den föreslagna förstärkningen av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur kommer att bidra till att öka takten i arbetet. De flesta programmen rör landmiljön, och behovet av ytterligare program inom marin och sötvattensmiljö bör särskilt övervägas. Regeringen föreslår en kraftig ökning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur för skydd av värdefulla områden, framför allt skogar och områden. Därutöver ökas också anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket under utgiftsområde 23 för skydd av värdefull skog. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Sanering av förorenade områden . I enlighet med ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) föreslår regeringen att anslaget ökas med . Vidare föreslår regeringen att anslaget höjs med 2016 och 2017 samt med för efterbehandling av mark för bostadsbyggande. Anslaget får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas samt för att ta fram prioriteringsunderlag. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får vidare användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget får användas för efterbehandling av mark för bostadsbyggande. Anslaget får även användas till utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet. För att fleråriga avtal ska kunna tecknas för insatser som rör inventering, undersökningar och åtgärder för att sanera och efterbehandla förorenade områden föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2025. I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås anslaget minska med . Av kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del framgår att anslaget föreslås ökas med jämfört för ökad sanering av områden som kan användas till bostadsbyggande och av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. Det är en mer preciserad användning av medlen under anslaget jämfört med regeringens förslag, och jämfört med regeringens förslag föreslås anslaget alltså öka med . I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 16 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Av kommittémotion 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 6 jämförd med partimotion 2015/16:2512 av m.fl. (KD) följer att anslaget bör höjas med jämfört med för att genom sanering av tidigare förorenade områden frigöra mark för bebyggelse. Sammanfattningsvis innebär detta att anslaget föreslås minska med jämfört med regeringens förslag. Enligt kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del är sanering av förorenade områden ett miljömål som anses svårt att uppnå som det är ett miljömål som det finns goda möjligheter att påverka. Anslaget föreslås därför öka med . I motion 2015/16:556 av (S) framhålls behovet av att utvärdera hur de förstärkta resurserna för marksanering används. Av motion 2015/16:613 av (S) framgår att bristen på sanering av förorenade områden bl.a. utgör ett hinder för exploatering av mark för bostäder och arbetstillfällen. Det bör därför säkerställas att de områden som ska saneras väljs ut genom en noggrann process. I motion 2015/16:3137 av Per Åsling och (båda C) efterfrågas en handlingsplan för inventering och finansiering av marksanering av nedlagda drivmedelsstationer. lämnade ett förslag på etappmål för efterbehandling av förorenade områden (se bet. 2014/15:MJU1). Enligt uppgift från Miljö- och bereds förslaget fortfarande inom . beslutade en nationell plan för fördelning av statliga bidrag för efterbehandling (rapport 6617). Den nationella planen anger att fördelning av bidrag från anslaget Sanering och återställning av förorenade områden ska göras så att efterbehandlingsåtgärder genomförs vid de mest prioriterade förorenade områdena i landet. Avsikten är enligt planen att bidrag ska gå till de åtgärdsobjekt som ger mest miljönytta, som efterbehandlingstakten i ökar och tekniken kan utvecklas. Vidare har ett regeringsuppdrag att utreda förutsättningar och om möjligt föreslå nya finansieringsformer för kostnadseffektiv efterbehandling av områden där den ansvarige saknar betalningsförmåga för en efterbehandling. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Miljöforskning. Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . För att avtal om fleråriga miljöforskningsprojekt ska kunna tecknas föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen. I vårändringsbudgeten förstärktes anslaget med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med ytterligare . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för prövning av bekämpningsmedel . Anslaget får användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till verksamheter som främjar handlingsplanen för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet. Anslaget får också användas för utgifter för att täcka eventuellt underskott i prövningsverksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (SERP) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget får slutligen också användas för utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (F) yrkande 1 i denna del anslås ytterligare till anslaget för att öka marknadstillsynen av konsumentprodukter med särskilt fokus på produkter riktade mot barn. För att finansiera detta avvisas regeringens förslag till generell ökning av samma anslag. Vidare föreslås att den s.k. PLO-uppräkningen –2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår, vilket påverkar anslaget. Sammanfattningsvis innebär detta att anslaget föreslås minska med jämfört med regeringens förslag. 1:7 Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 eftersom försäljningen av elbilar och laddhybrider har varit högre än förväntat. I höständringsbudgeten (prop. 2015/16:2) föreslår regeringen att anslaget ökas med för samma ändamål. Anslaget får användas för utgifter för supermiljöbilspremien, dvs. utgifter för bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en ny supermiljöbil. I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget förstärks med . I samma motion yrkande 2 framhålls att anslaget bör öka till totalt , eftersom supermiljöbilspremien behövs i väntan på att ett bonus–malus-system, dvs. ett system som innebär att mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt, kan träda i kraft. Enligt kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget minska med , eftersom motionärerna är skeptiska till konceptet att vissa fordon upphöjs till s.k. supermiljöbilar och därmed berättigar till statliga subventioner. Det anförs vidare att ur ett rent koldioxidperspektiv är detta ett ineffektivt sätt att arbeta och att den totala ”koldioxidbelastningen” dessutom kan vara extremt svår att uppskatta. Även i kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) anförs i yrkande 1 i denna del att anslaget bör minska med . Enligt motionärerna ska förorenaren betala och det är rimligt att miljöbilsbonusen i stället utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan, dvs. att bilar som inte skulle vara berättigade till en miljöbilspremie enligt det gällande regelverket får en förhöjd fordonsskatt med . I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 16 i denna del att anslaget minskas med . Det anförs vidare att har drivit frågan om att införa ett s.k. bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt och att motionärerna därför är mycket positiva till att regeringen tillsatt en statlig samordnare med uppdrag att utforma ett sådant system. Enligt kommittémotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 24 bör regeringen se över förutsättningarna att förlänga supermiljöbilspremien fram till dess att ett bonus–malus-system för personbilar införs. Det framhålls att skyndsamt vill införa ett självfinansierat bonus–malus-system för att skapa incitament för konsumenter att välja en miljöbil i stället för en klimatbelastande bil. Även i kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8 framhålls att ett system som premierar klimatsmarta bilar i förhållande till fordon med större utsläpp, ett s.k. bonus–malus-system, är ett styrmedel i rätt riktning. Utredningen på väg (SOU 2013:84) lämnade ett flertal förslag till åtgärder för att underlätta omställningen av vägtrafiken från fossilt till förnybart. Regeringen har analyserat förslagen och redan gått vidare med flera av dem, såsom en utredning om bonus–malus-system för lätta fordon (dir. Fi 2015:05). I propositionen anförs att regeringens ambition är att systemet träder i kraft . Det anförs vidare att supermiljöbilspremien förlängdes och att det nu tillförs ytterligare medel. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för meteorologiska och hydrologiska instituts () förvaltningsutgifter. Enligt kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med mot bakgrund av att PLO-uppräkningen –2018 bör justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Klimatanpassning. Anslaget får användas för utgifter för klimat-anpassning såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser samt utredningar för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar föreslås vidare att regeringen bör bemyndigas att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Bemyndigandet föreslås minska med jämfört med . I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med .