bet · H301SkU1 · 2015-12-15 00:00:00 — På grund av myndigheternas olika karaktär och verksamheternas omfattning presenteras indikatorerna och bedömningsgrunderna i sitt sammanhang för respektive delområde. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som används för samlad analys och slutsatser för utgiftsområdet är – total uppbörd och indrivet belopp – antal kontakter via telefon och e-post – Svenskt kvalitetsindex rankning – uttalande från . Utöver detta redovisar regeringen resultatindikatorer och bedömningsgrunder som syftar till god resursanvändning för var och en av myndigheterna. Nedan följer en sammanställning, där samma indikator som för utgiftsområdet i stort markeras med (UO). – total resursförbrukning (anslag) – uttalande från (). För del uppger regeringen i budgetpropositionen att målet för utgiftsområdet ska uppnås genom att 1. eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag. Resultatindikatorer och bedömnings-grunder för verksamheten som syftar till detta är – total uppbörd (UO) – uppbördsförlustens storlek (UO) – skattefelets utveckling (UO) – användning av elektroniska tjänster och att det är enkelt att göra rätt från början – andel medborgare och företag som instämmer i att det är lätt att göra rätt för sig med skatterna – andel revisioner som resulterar i ändring – antal rättsliga externa ställningstaganden – andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring. 2. brottslighet inom skatteområdet förebyggs och bekämpas. Resultat-indikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till detta är – antal dagar som brottsutredningar gjorts (UO) – antal inkomna brottsutredningar – antal avslutade brottsutredningar – antal beslag. 3. medborgare och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till detta är – antal kontakter via telefon och e-post (UO) – andel medborgare och företag som instämmer i att det är lätt att få information av – Svenskt kvalitetsindex rankning (UO) – andel medborgare och företag som instämmer i att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift. För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter, liksom efterlevnaden av in- och utförselrestriktioner säkerställs rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag med beaktande av behovet av enkla tullför-faranden. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till detta är – total uppbörd (UO) – uppbördsfelets storlek (UO) – skattefelets utveckling (UO) – antal kontroller vid klarering – antal kontroller i efterhand. att säkerhet i leveranskedjan främjas. att brottslighet inom tullområdet förebyggs och bekämpas. Resultat-indikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till detta är – samhällsnyttovärde narkotika (UO) – samhällsnyttovärde alkohol och tobak (UO) – antal utslagna eller allvarligt störda kriminella nätverk – antal inledda förundersökningar avseende tullrelaterad ekonomisk brottslighet – antal fysiska kontroller. att medborgare och företagare har förtroende för verksamhet. Kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet är – Svenskt kvalitetsindex rankning (UO) – antal kontakter via telefon och e-post (UO) – antal kurser och informationsträffar. För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället, motverka företeelser som kan leda till överskuldsättning samt underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verk-samheten som syftar till att upprätthålla en god betalningsvilja och motverka överskuldsättning är – indrivet belopp (UO) – antal allmänna och enskilda mål – antal ansökningar om betalningsförelägganden och handräckning – antal ansökningar om skuldsanering – antal ärenden om konkurstillsyn – antal timmar brottsbekämpning (UO) – totalt belopp betalningssäkringar. medborgare och företag har förtroende för verksamhet. Kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig och ha förtroende för verksamhet är – Svenskt kvalitetsindex rankning (UO) – antal kontakter via telefon och e-post (UO). 4 Regeringens redovisning av resultat samt slutsatser Regeringens samlade bedömning är att samtliga myndigheters måluppfyllelse är god och att myndigheterna i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. De informations- och kunskapsinsatser samt kontrollåtgärder som genomfördes av myndigheterna bedömer regeringen har bidragit till att minimera eller begränsa skattefelet, dvs. skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. Regeringen finner det dock otillfredsställande att skattefelets utveckling inte kan bedömas tydligare. Inom utgiftsområdet är användningen av elektroniska lösningar hög, vilket har bidragit till ökad enhetlighet, kvalitet och effektivitet. Vidare innebär användning av elektroniska lösningar förenklingar för medborgare och företag i att fullfölja sina skyldigheter. För att förbättra arbetet med att återta brottsvinster bidrog , och i arbetet med att ta fram en strategi för hur det gemensamma samverkansarbetet skulle genomföras de kommande tre åren. Regeringens samlade bedömning är att insatserna för att bekämpa brottslighet har bidragit till att upprätthålla systemen. Vidare redovisar regeringen bl.a. följande resultat under myndighetsavsnitten: betalades det in i skatt. Det är en ökning med jämfört med , vilket motsvarar . Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var nettouppbörden ca högre än 2013. Uppbördens förändring beror enligt regeringen främst på förhållanden som ligger utanför inflytande, t.ex. förändringar av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. Uppbördsförlusten, dvs. fastställda skatter som inte har betalats till , uppgick till ca , vilket motsvarar . minskade den nedlagda tiden inom beskattningsområdet som avsåg kontrollverksamhet . Minskat antal revisioner förklaras av en förskjutning från revisioner till skrivbordskontroller. Kontrollverk-samheten innefattar andra utredningsformer än revisioner, och eftersträvar att använda den mest effektiva formen i det enskilda ärendet. Enkätundersökningar som genomförde 2014 visar en fortsatt positiv utveckling av medborgares och företags uppfattning om förekomsten av skattefusk och svartarbete. En minskad andel av medborgarna instämmer i påståendet att de känner någon eller några som skattefuskar. Av männen instämmer i påståendet att de känner någon som skattefuskar, och andelen kvinnor som instämmer är . Skillnaden mellan könen är statistiskt säkerställd. Av totala kostnader avser brottsbekämpning. Nedlagda resurser har minskat men inte i den omfattning som ärendemängden har förändrats. Resurser har inte kunnat ställas om eller disponeras för andra uppgifter. För att åtgärda detta och öka produktiviteten i verksamheten beslutade att koncentrera skattebrottsenheterna från 15 orter till 8 orter fr.o.m. årsskiftet. Förändringen innebär en samlad ledning för skattebrottsenheterna från , och bedömningen är att resurser därmed kan användas mer effektivt. Fler privatpersoner och företag valde att elektroniskt lämna inkomst- respektive skattedeklaration . Även användningen av elektroniska tjänster bland privatpersoner med näringsverksamhet ökade, men användargraden är fortsatt låg. För att möta användarnas behov mobilanpassades flera e-tjänster . Indikatorerna visar emellertid att felen ökar något. Det ökade behovet av att rätta formella fel i fråga om mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter förklaras av att möjligheten att redovisa mervärdesskatt i inkomst-deklarationen upphörde , vilket får genomslag i beslut fattade . Förändringen påverkar ca 400 000 personer. betyg i svenskt kvalitetsindex har ökat och ligger på en stabilt hög nivå. Ett indexvärde över genomsnittet (index 63,2) visar att förtroendet för är högt. Den medborgarundersökning som genomfördes visar att förtroendet för ökar. En större andel av medborgarna och företagen uppgav att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift. Sammanfattning av regeringens analys av resultat Regeringen delar bedömning att de åtgärder som vidtagits har bidragit till att minska skattefelet jämfört med hur stort det skulle ha varit utan åtgärderna. Regeringen behöver dock mer precision i uttalanden om skattefelets utveckling och har som ett led i detta förtydligat skrivningar i regleringsbrev. Genom att följer skattefelets utveckling kan brister och områden med hög risk identifieras och lämpliga åtgärder vidtas. Regeringen följer det pågående arbetet med att utveckla möjligheterna att med större precision bedöma skattefelets utveckling. Det är viktigt att skattereglerna följs och att resurserna i kontroll-verksamheten koncentreras till områden där det är högst risk för fel och fusk. Att åtta av tio genomförda kontroller leder till en ändring tyder på att urvalet har hög precision. Regeringen noterar dock att kontrollresurserna har minskat . Att upprätthålla kontrollnivåerna är av vikt för den upplevda risken för att bli upptäckt vid skattefusk. Regeringen gör bedömningen att bedriver ett positivt och långsiktigt arbete med att stärka medborgarnas och företagens förtroende för myndigheten. säkerställde ca , vilket är en ökning jämfört med . Mervärdesskatt utgör av den uppbörd tagit in, följt av tullmedel som motsvarar av den totala uppbörden. Jämfört med föregående år har tullmedlen ökat, och detta förklaras främst av att värdet på importen av vissa varor har ökat. Den nya unionstullkodexen ska börja tillämpas , och förberedelsearbetet är omfattande. Syftet med förändringen är att modernisera tullhanteringen, öka säkerhetsnivån vid EU:s yttre gräns och underlätta för näringslivet. En viktig förändring är att all tullhantering ska ske elektroniskt. har för genomförandet av unionstullkodexen tilldelats tillfälliga medel vid höständringsbudgeten och i budgetpropositionen om sammanlagt . Arbetet med it-projekten pågår och följer EU:s gemensamma tidsplan. har prioriterat de områden som saknar elektronisk kommunikation. påbörjades arbete med analyser för flera större utvecklingsprojekt i programmet. Prioriteringen mot att öka kontrollerna i det tyngre godsflödet fortsatte även . Såväl skannrar som narkotikasökhundar är effektiva hjälpmedel vid kontroller av dolda utrymmen i fordon. Parallellt har myndigheten även valt att behålla föregående års kontrollnivåer i post- och kurirflödet. Det sistnämnda har bedömts som angeläget dels för att distributionskanalen ökar i betydelse vad gäller narkotika, dels för att det inte sällan är ungdomar som frekvent beställer substanser över internet i små försändelser. Antalet fysiska kontroller har fortsatt att minska framför allt till följd av den fortsatta prioriteringen mot det tyngre godsflödet, men även för att myndigheten arbetade med att minska ärendebalanserna i brottsutredningsverksamheten. I Svenskt kvalitetsindex mätning av förtroende för myndigheter 2014 blev den myndighet som de svarande företagen och privatpersonerna var mest nöjda med bland de 14 myndigheter som ingick i undersökningen. Sammanfattning av regeringens analys av resultat Det är viktigt att reglerna om in- och utförsel följs och att resurserna i kontrollverksamheten koncentreras till de områden som har högst risk för fel och fusk. Genom att följer skattefelets utveckling kan brister och områden med hög risk identifieras och lämpliga åtgärder vidtas. Det är otillfredsställande att arbete med att utveckla modellen för bedömning av skattefelets utveckling ännu inte är klar. Regeringens bedömning är att på ett positivt sätt arbetar med att stärka medborgarnas och näringslivets förtroende för myndigheten. Det är viktigt att myndigheten fortsätter att vara lyhörd för de brister som identifierats i undersökningar och i dialoger och att lämpliga åtgärder vidtas. drev myndigheten in nästan varav ca drevs in till staten (allmänna mål) och ca till privata borgenärer (enskilda mål). Totalt blev ca 1,2 miljoner mål fullbetalda, vilket är en ökning om jämfört med . Enskilda händelser som påverkat indrivet belopp är för allmänna mål en avräkning av överskjutande skatt om ca och för två enskilda mål en exekutiv försäljning av två fastigheter som inbringat ca . Vid utgången av 2014 fanns sammanlagt cirka en halv miljon gäldenärer med skuld i register. Antalet barn som är gäldenärer i register fortsätter att minska. har antalet minskat och uppgick efter gallring till 770 stycken. Antalet ansökningar om skuldsanering fortsätter att öka. Av antalet inkomna ansökningar utgjorde män av de sökande. av ansökningarna från män beviljades och av ansökningar från kvinnor beviljades. Sammantaget beviljades av ansökningarna om skuldsanering. En skuldsanering pågår i normalfallet . Svenskt kvalitetsindex inom samhällsservice visar att privatpersoners förtroende för är stabilt sedan föregående år. Någon kundundersökning genomfördes inte . I stället arbetar myndigheten vidare med att ta hand om de förbättringsområden som identifierades . De åtgärder som identifierades som viktigast att förbättra var information om nästa steg i handläggningen och verksamhetens snabbhet. Sammanfattning av regeringens analys av resultat En viktig utgångspunkt för att förebygga överskuldsättning är kunskap. Myndighetens stärkande och aktiverande arbetssätt är betydelsefullt för att på minska antalet överskuldsatta i samhället. På kort sikt har det bidragit till att antalet skuldsaneringsansökningar har ökat. Regeringens bedömning är att myndighetens förebyggande arbete är av stor betydelse. Det är viktigt att resurserna fördelas så att långa handläggningstider undviks. 5 Utskottets analys av resultatredovisningen Regeringen ger inledningsvis en övergripande resultatredovisning för hela utgiftsområdet, varefter man ger en detaljerad resultatredovisning samt bedömning av resultatet under respektive myndighetsavsnitt. Detta förefaller rimligt eftersom utgiftsområdet i stort utgörs av anslagen till tre myndigheter. Resultatuppföljningen blir därmed också mer detaljerad och huvudsakligen inriktad på myndighetsstyrning. Huruvida myndigheterna säkerställer finansieringen av den offentliga sektorn mäts bl.a. genom nyckeltal som uppbördsförluster, dvs. fastställda skatter som inte har betalats till myndigheten. Detta framstår som en intuitivt bra indikator på hur effektivt säkerställer att beslutade skatter betalas in. Detta värde framstår också som lågt – av beslutade skatter var obetalade 2014. Målet att myndigheterna ska bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv kan på grund av sin höga abstraktionsnivå vara svårt att knyta till en mätbar resultatindikator. Detta fångas emellertid genom de förtroendemätningar som gjorts, och som redovisar privatpersoners och företags bild av kontakterna med myndigheterna samt det arbete som de utför. Och här kan regeringen redovisa ett samlat högt förtroende för de tre myndigheterna. Den tid som lade ned inom beskattningsområdet som avsåg kontrollverksamhet minskade . Ett minskat antal revisioner förklarar med en förskjutning från revisioner till skrivbordskontroller. Kontrollverksamheten innefattar andra utrednings-former än revisioner, och eftersträvar att använda den mest effektiva formen i det enskilda ärendet. Regeringen noterar i redovisningen kontrollresursernas minskning och påtalar kontrollnivåernas betydelse för den upplevda risken att bli upptäckt vid skattefusk. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att har haft synpunkter på val av effektivaste åtgärd, bl.a. att har saknat kunskap om ifall arbetssättet har lett till ökad effektivitet och att revisionsresurserna inte alltid funnits tillgängliga när revision bedöms vara den effektivaste åtgärden (RiR 2012:13 Skattekontroll av företag). Denna synpunkt kunde regeringen ha återkopplat till antingen i årets eller i föregående års resultatredovisningar. Utskottet tycker att det vore tydligare om redovisningen innehöll kommentarer eller uppgifter från regeringen som gjorde det möjligt att bedöma om synpunkter fortfarande var en giltig beskrivning av kontrollverksamhet. Öppen utfrågning om , och framtida verksamhet och regionala närvaro Tid: , –12.00 Lokal: Andrakammarsalen, De statliga myndigheterna är de viktigaste verktygen för att förverkliga den politik som riksdag och regering beslutar om. Myndigheterna har en central roll när det gäller att bygga ett samhälle med goda och likvärdiga förutsättningar för medborgare och företag i hela . Myndigheternas egen utveckling och förmåga att verka effektivt är också helt beroende av deras kontakter med medborgare och företag runt om i landet. Frågor om resurser till , och verksamhet är skatteutskottets ansvar. Utskottet ägnar därför dessa myndigheter stor uppmärksamhet och följer noga verksamheten och de planer myndigheterna har . En öppen utfrågning om dessa tre centrala statliga myndigheters framtida verksamhet och regionala närvaro i olika delar är ett nytt sätt att lyfta fram kunskap inför beslut i närtid och om framtiden. vill också ge möjlighet för andra intressenter som berörs av myndigheternas arbete att ta del av viktiga framtidsfrågor direkt från myndigheternas ledningar och har därför tagit detta nya initiativ. , vikarierande rikskronofogde, , projektledare, Kommuner och Landsting , f.d. landshövding i län, f.d. vd Per Åsling (C), ordförande (S), vice ordförande Šestrajčić (V) Ordföranden: Som ordförande i skatteutskottet vill jag hälsa välkommen till hearingen, som är lite ovanlig till sin karaktär. En offentlig utfrågning på det här sättet känns väldigt spännande. Jag heter , är centerpartist och kommer från . Vid min sida har jag som är kanslichef vid skatteutskottet och , som är vice ordförande. Jag vill också inledningsvis hälsa våra inbjudna medverkande välkomna: som är generaldirektör för , som är generaltulldirektör, och som är vikarierande rikskronofogde. Därutöver kommer , som finns på Kommuner och Landsting – SKL – att medverka, liksom , som har ett förflutet inom både privat och offentlig sektor. Bland annat har han varit vd för och landshövding i . Jag vill givetvis också hälsa alla er här i salen välkomna. Det är mycket trevligt att så många har hörsammat inbjudan. Jag vill även hälsa alla som följer utfrågningen via media välkommen att lyssna – sänder utfrågningen direkt. tycker att myndigheterna inom vårt utgiftsområde, det vill säga utgiftsområde 3, förtjänar uppmärksamhet och engagemang från . Det är just dessa myndigheter – , och – som för vår del är centrala delar i arbetet. En öppen utfrågning är ett nytt sätt att lyfta fram myndigheterna både nu och . De statliga myndigheterna är viktiga verktyg för att förverkliga och möjliggöra den politik riksdag och regering beslutar om. Myndigheterna har också en central roll när det gäller att bygga ett samhälle med goda och likvärdiga förutsättningar för medborgare och företag i hela landet. Frågan om statliga myndigheters närvaro är inte en fråga om utjämning och kompensation, utan det är en fråga om en fungerande stat och om att bidra till tillväxt och utveckling i hela landet. Den statliga närvaron handlar inte om att portionera ut arbetstillfällen över landet; i stället handlar den om hur man bygger ett samhälle där hela landet kan bidra till utveckling och tillväxt. Tyvärr har vi sett en process som alltmer leder till statlig frånvaro. Myndigheter avvecklar verksamheter på många orter, och statens samlade närvaro i landet utmanas – med många negativa följder. Processen fortgår dessutom i total avsaknad av ett övergripande och samlat ställningstagande och i allt snabbare takt. Forskning på området visar att statens reträtt från stora delar av sker i högre takt än vad som kan motiveras utifrån förändrade bostadsmönster. Därför kan vi nog säga att staten inte följer ändrade boende- och befolkningsmönster i sin omstrukturering utan snarare leder en process mot centralisering och koncentration. Mot den bakgrunden anordnade en särskild debatt , på initiativ från oss i . Inriktningen i den debatten var just statlig närvaro runt om i hela landet. Vid det tillfället deklarerade civilminister att regeringen kommer att ge Statskontoret ett uppdrag att titta över hur myndighetskartan i ser ut. Det är ett initiativ jag tycker är väldigt positivt. Om jag ska dra min tolkning av detta går det inte att se utredningen på annat sätt än att myndigheterna i rimlighetens namn inte kan annat än utgå från att detta är så nära en stopplag mot centralisering och koncentration det går att komma. Det är också mot bakgrund av den allvarliga situationen utskottet har tagit dagens initiativ. Utskottet vill lyfta fram den statliga närvaron genom att konkret diskutera verksamhet och framtidsplaner hos just de myndigheter jag har nämnt och som sorterar under vårt område, med fokus på decentralisering av verksamhet och den regionala närvaron. Vi ser att statens närvaro är en central politisk fråga som kräver idéer, strategier och samordning från och regeringens sida. Många beslut kan därför inte lämnas över till enskilda generaldirektörer. Dessa har fått för fria tyglar, och det – kopplat till att myndigheterna agerar var för sig, oberoende av varandra – leder till ett försvagat . Det behövs ett betydligt mer samlat grepp, och det är dags för regering och riksdag att ta det och dra i tyglarna. tycker därför att det är hög tid att öka politikens aktivitet när det gäller statens närvaro i hela landet, och det är skälet till att vi sitter här . Med den inledningen vill jag bjuda in generaldirektörerna att göra inledande presentationer av hur de ser på sin roll och på sitt arbete. Först på programmet står . , : Herr ordförande! Jag tackar så mycket för inbjudan till den här hearingen, där jag ska berätta om verksamhet och organisation nu och . Det inkluderar hur vi ser på geografisk närvaro och spridningen av vår service över landet. Våra arbetsuppgifter är fördelade så att vi ägnar av våra totala resurser åt skatteområdet. Det är alltså det absolut dominerande. Men vi har också ansvar för folkbokföringen, vilket står för , och för fastighetstaxering, brottsbekämpning, bouppteckningar, äktenskapsregistret och id-korten. Skatterna är alltså helt dominerande, men även folkbokföringen är rätt omfattande. Vi har verksamhet över hela landet. Vi har 47 skattekontor, och det är på skattekontoren vi bedriver myndighetsutövning. Vi tar normalt inte emot besök på skattekontoren, utan vi fattar myndighetsbeslut – granskar deklarationer och misstänkt skattefusk. Från skattekontoren går vi även ut och tittar på personalliggare, kassaregister och annat. Däremot tar vi som sagt i normalfallet inte emot besök på våra skattekontor. Dessa kontor finns alltså på 47 orter, och det är spritt över hela landet. Vi har servicekontor på 103 orter, tillsammans med och . Det är där vi träffar medborgare och företag. Det innebär att vi tar emot oannonserade, obokade besök för att hjälpa både medborgare och företagare så att det ska bli rätt från början. Det är en mycket omfattande verksamhet, och det är där vi har kontakterna med företagen och medborgarna – på deras initiativ. Det gäller alltså sammanlagt 103 orter över hela landet. De allra mest frekventa kontakterna, vilka därmed ligger i fokus för servicen, sker dock inte via fysiska besök utan via vår webb.