bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar – de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta: vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. förslag om statsbudgeten och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2015/16:2512. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 16 läggs fram i kommittémotion 2015/16:2878. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha minskats med 3 på det sätt som framgår av kommittémotion 2015/16:2878. vill minska barngrupperna i förskolan. Småbarnsgrupperna i förskolan är alltför stora. Forskning visar att stora grupper har negativa effekter, framför allt för de yngsta barnen eftersom de är beroende av täta vuxenkontakter som de kan knyta an till. har tidigare haft allmänna råd med tydliga riktmärken för storleken på barngrupperna. Jag vill att dessa riktvärden återinförs i allmänna råd. Riktmärket bör, liksom då, vara 12–17 barn per barngrupp för barn 3–. För en småbarnsavdelning, 1–, bör riktvärdet vara 9–12 barn. Jag anser att ingen småbarnsgrupp ska vara större än 12 barn per grupp. Utgångspunkten för gruppens storlek ska dock alltid vara de enskilda barnens behov. För att detta ska tillgodoses kan det innebära att barngrupperna behöver vara ännu mindre. har länge arbetat för att minska barngrupperna i förskolan och tillsammans med övriga allianspartier finansierat minskade barngrupper i budgeten . Det är glädjande att regeringen delar denna ambition genom att fortsätta med denna viktiga satsning och den utformning som vi föreslog. Jag delar dock inte synen på den finansiering som regeringen föreslår för satsningen utan anser att det är en höjning av taket i maxtaxan , för hushåll med höga inkomster, som delvis ska finansiera satsningen. vill också minska barngruppernas storlek inom fritidsverksamheten. Barngrupperna inom fritis har vuxit kraftigt och personaltätheten minskat avsevärt. har återkommande uppmanat kommunerna att se över gruppstorleken och personaltätheten. föreslår att fritidsverksamheten tillförs 2016 i syfte att minska barngruppernas storlek och –2019. Fritidshemmen ska dels stimulera barns utveckling och lärande, dels erbjuda en meningsfull fritid. För att minska barngrupperna och att öka kvaliteten är det rimligt att höja taket i maxtaxan för hushåll med högst inkomster. Även om det har genomförts många nödvändiga och lyckade reformer står den svenska skolan alltjämt inför stora utmaningar. Elevernas resultat sjunker på de områden som mäts. Jag anser att man behöver återupprätta en utbildningstradition som bygger på tillit och förtroende mellan elever, lärare och föräldrar där skolan förmedlar kunskap och stimulerar elevernas intellektuella utveckling. Alliansen föreslog en utbyggnad av karriärtjänsterna som regeringen tyvärr tar bort. För att stärka läraryrkets status, premiera skickliga lärare och lyfta elevers kunskapsresultat menar jag att fortsatta reformer är nödvändiga. Karriärvägar för lärare är en viktig del i detta. Möjligheterna att göra karriär inom sin yrkesgrupp har betydelse för hur väl skolan lyckas behålla kompetens. Det är viktigt att öka lönespridningen så att en duktig lärare har goda utvecklingsmöjligheter och kan premieras lönemässigt. Jag vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Ska man höja resultaten i skolan ska de skickligaste lärarna finnas på de skolor som har störst utmaningar. vill därför särskilt rikta en del av karriärtjänsterna till utanförskapsområden. Vår förstärkning av reformen innebär ett tillskott med 2016. Behovet av utbildade speciallärare är stort, men det tar innan de första speciallärarna med specialpedagogisk kompetens utexamineras. Jag anser därför att en särskild satsning i form av ett speciallärarlyft bör genomföras för att öka intresset för speciallärarutbildningen. Med vårt speciallärarlyft kommer antalet lärare med speciallärarkompetens öka med 6 000. Speciallärarlyftet ska utformas på samma sätt som Lärarlyftet I, och anslår för detta ändamål 2016–2019. Nyanlända elever ska ges samma möjligheter som andra elever att tillgodogöra sig kunskapskraven i skolan. Många kommer snabbt in i den svenska skolan, men för en del krävs för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Att skolan skyndsamt kan göra en bedömning av elevens kunskaper när han eller hon kommer till skolan, och därigenom snabbt kunna placera eleven i rätt undervisningsgrupp, är en nyckel till att eleven ska kunna tillgodogöra sig undervisningen. Skolan måste också undvika att eleverna blir kvar i s.k. förberedelseklasser, utan bör kunna stödja språkutvecklingen på annat sätt. För att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk föreslår jag därför en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk. Reformen innebär att ca 3 000 lärare får behörighet som lärare i svenska som andraspråk och uppgår till 2016–2019. En god kunskapsutveckling kräver också en bra skolmiljö och elevhälsa. Elever som mår bra lär sig bättre. En väl utvecklad elevhälsovård främjar också det förebyggande arbetet med psykisk ohälsa hos barn och unga. Elevhälsan måste därför rustats långsiktigt för att bättre kunna möta och stödja barn och unga med psykisk ohälsa. föreslår att det införs en elevhälsogaranti så att eleverna kan få kontakt med elevhälsan . avsätter därför totalt 2016–2019 för detta ändamål, dvs. och utöver regeringens föreslagna satsning. Tyvärr händer det alldeles för lite inom området för digital skolutveckling i . Det är oroande. Jag vill därför att ska få i uppdrag att ta fram en nationell strategi för skolans digitalisering. I en sådan strategi bör olika delar ingå, bl.a. hur bättre kunskapsresultat kan nås genom att låta elever använda digitala läromedel i sitt arbete, vilken kompetens som krävs för att varje skola ska kunna utveckla den digitala infrastrukturen på skolan och vilka nya typer av kunskaper rektorer och andra skolledare behöver för att leda digitaliserade skolor. har en viktig roll för att möta behovet av yrkes- och vidareutbildning hos enskilda. Fler personer kommer i arbete med rätt kompetens. Alliansregeringen initierade denna reform som fallit väl ut där en hög andel av de som gått ut fått arbete. Det kan handla om en yrkesutbildning efter gymnasienivån eller att bygga på en tidigare yrkeskunskap. Målet är att det ska finnas yrkesutbildade personer som svarar mot efterfrågan på arbetsmarknaden. För att stärka tillgången på kvalificerad arbetskraft inom områden där det bedöms behövas ökar anslagen med 2016, vilket motsvarar 2 500 nya utbildningsplatser. Åren därpå anslås medel för motsvarande 6 000 platser. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. värnar akademins autonomi. Universiteten ska ha ett brett utbildningsutbud och bedriva statsfinansierad forskning där man är nationellt och internationellt ledande. Högskolorna ska ha ett smalare och vassare utbud av grundutbildning och ha en forskningsanknytning i samarbete med universiteten. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö och studiesocial trygghet. Kristdemokratisk högskolepolitik har därför sin grund i kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet. Studenten ska stå i centrum för utbildning och bildning. Den högre utbildningen måste tillvarata intresserade talanger för att hålla konkurrenskraftigt. vill att anslagen till tillväxtfrämjande forskning och innovation prioriteras. Genom en tydlig nyttogörandeaspekt kring anslagen för forskning kommer att kunna återta förlorad mark och bli världsledande inom forskning som traditionellt sett varit ledande inom. Därigenom kan vi också bibehålla den kvalitet som kännetecknar stora delar av svenskt deltagande inom det europeiska forskningssamarbetet. Det är viktigt att harmonisera med de ramprogram som utformas inom det europeiska samarbetet, där stor vikt läggs på att förvandla vetenskapliga framgångar och genombrott till nya produkter och tjänster som i sin tur leder till ökad tillväxt för och EU. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 16: 1.Riksdagen godkänner att tidigare ställningstagande om att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat inte längre ska gälla (avsnitt 9.5.3). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2023 (se avsnitt 10.1.5). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (se avsnitt 10.1.6). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (se avsnitt 10.1.7). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020 (se avsnitt 10.1.10). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 10.1.13). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2021 (avsnitt 10.1.14). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017 (se avsnitt 10.1.16). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (se avsnitt 10.1.17). 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017 (se avsnitt 10.1.18) 11.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om delägarskap i och att –2019 besluta om ett årligt kapitaltillskott på högst (avsnitt 10.2.16). 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2021 (avsnitt 10.2.64). 13.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 17 2017–2025 (avsnitt 10.3.1). 14.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2018 besluta om svenskt medlemskap i () enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur och att besluta om en medlemsavgift på högst (avsnitt 10.3.1). 15.Riksdagen bemyndigar regeringen att på bolagsstämma i rösta för att bolagets köpeskillingsfordran på European Spallation Source utdelas till aktieägarna, den svenska och den danska staten, och att i anslutning till stämman besluta att den svenska delen av fordran lämnas som bidrag till Eurpoean Spallation Source (avsnitt 10.3.1). 16.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (avsnitt 10.3.1). 17.Riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier, som uppgår till högst och gäller som längt , för överbryggningslån till European Spallation Source för konstruktionen av den Europeiska spallationskällan (ESS) (avsnitt 10.3.1). 18.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2021 (avsnitt 10.3.2). 19.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2034 (avsnitt 10.3.4). 20.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2021 (avsnitt 10.3.6). 21.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet (avsnitt 10.3.13). 22.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 4:1 Internationella program besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019 (avsnitt 10.4.1). 23.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:65 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell rekommendation om maximalt 15 barn per grupp i förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:88 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera skolmaten till mer lokalproducerad och lagad på plats och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:89 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av lärarutbildningar ska ske där staten äger rätt att ge bindande direktiv och även dra in studentpengen som en sista åtgärd och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:90 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorer ska rekryteras bland erfarna och kunniga lärare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:91 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillfälligt bistå landsbygdsskolor i trångmål med statliga pengar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:92 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur vi ska utveckla lärarutbildningen, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:93 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa stimulansbidrag för digital kompetensutveckling av skolans personal och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för hur it kan och ska bli en naturlig del av lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:122 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behovet av nattöppen förskola ska tillgodoses om behov föreligger och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:160 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra matkvaliteten i den svenska förskolan genom främst införandet av tillagningskök och användandet av närodlade råvaror och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:161 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat samarbete mellan näringslivet och gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av teknikcollege och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:164 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ungdomar som inte blivit anställningsbara genom sitt första gymnasieval en andra chans genom att erbjuda två terminers gymnasiestudier samt en termin betald praktik och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:166 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att akademiker med naturvetenskaplig examen ska erbjudas två terminers betald pedagogisk utbildning för att bli behöriga gymnasielärare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:168 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge lärare på högskolan möjlighet att undervisa i gymnasiet och att staten går in med medel för detta, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:169 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa produktivitetsavdraget inom högskoleväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:170 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra lärarutbildningen där varje lärare ska ha en examen i de ämnen hon undervisar i, samt om att utreda lärarutbildningen i övrigt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortbilda lärare enligt ett certifieringssystem och på två nivåer, en basnivå samt en mer avancerad nivå, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en utbildningstrappa där tydliga krav ställs på att agera både för lärarkollegor och andra skolor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en tydlig individuell lönetrappa som följer ansvar och utbildningsnivå, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:476 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell rekommendation om maximalt 15 barn per grupp i förskolan och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra matkvaliteten i den svenska förskolan genom främst införandet av tillagningskök och användandet av närodlade råvaror och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behovet av nattöppen förskola ska tillgodoses om behov föreligger och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1110 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anordnarbidraget för lärlingsutbildning inte ska sänkas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningen till de företag som tar emot lärlingar inte ska sänkas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1277 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa Nationella sekretariatet för genusforskning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1443 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en satsning på att kraftigt öka antalet hjälpande och stödjande personal i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1468 av m.fl. (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett stöd för att motverka ordningsproblem och göra förebyggande insatser för att verka för studiero och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1644 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslå extra medel till informationsteknik, kärnfysik och andra liknande forskningsinitiativ och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslagen till den högre utbildningen i enlighet med vad föreslår i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1847 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra lärarutbildningen där varje lärare ska ha en examen i de ämnen han eller hon undervisar i, samt om att utreda lärarutbildningen i övrigt, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortbilda lärare enligt ett certifieringssystem och på två nivåer, en basnivå samt en mer avancerad nivå, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en utbildningstrappa där tydliga krav ställs på att agera både för lärarkollegor och för andra skolor och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en tydlig individuell lönetrappa som följer ansvar och utbildningsnivå, och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa stimulansbidrag för digital kompetensutveckling av skolans personal och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för hur it ska bli en naturlig del av lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorer ska rekryteras bland erfarna och kunniga lärare och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolan bör utveckla ett nära samarbete med det lokala näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att värna landsbygdsskolorna, inte minst de bygdeskolor som fortfarande finns kvar, och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en satsning på fler vuxna i skolan och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett systematiskt samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en matreform i den svenska och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska genomföras en satsning på studievägledning och yrkesvägledning i den svenska skolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1998 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka statsbidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2133 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera idrotten inom ramen för fritidshemmens verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2138 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på idrott på fritis och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade anslag till elevhälsovården och tillkännager detta för regeringen.