bet · H201AU7 · 2015-04-10 00:00:00 — Man höjer taket i a-kassan så att den person som har tjänat mer och har en god lön när han eller hon har arbetat kommer att få mer i bidragshöjning . Detta kommer att göra att många människor får mer pengar i a-kassa än vad vissa andra får för att gå till jobbet. Det kommer alltså inte att löna sig att arbeta. Det finns egentligen bara ett ord för detta, och det är höginkomsttagarsocialism. Det är socialism till dem som har det bättre och är väletablerade på arbetsmarknaden. De ska få högre bidrag, och det ska finansieras genom högre skatter på jobb och företagande så att de som har det tuffast på arbetsmarknaden kommer att få det tuffare att hitta ett jobb eftersom de jobben kommer att bli färre när skatterna höjs. Jag tror att vi alla i den här är överens om att ska ha världens bästa välfärd. Vi är överens om att trygghetssystemen ska finnas där och att de ska trygga människors försörjning. Alla människor har rätt att kräva en bra välfärd för sig själva, men människor måste vid sidan av att kräva sin rätt också göra sin plikt. Man måste göra rätt för sig. Vi måste ha en politik som tar utgångspunkt i att människor gör rätt för sig. Annars kommer vi att få ett samhälle som går tillbaka till det som vi hade tidigare: ett bidragssamhälle. Man kan inte bygga ett samhälles framtid på en bidragspolitik. Och det är, herr talman, den stora kärnan i den politik som den nya regeringen går fram med. Det är höjda skatter för att betala för kraftigt utbyggda bidragssystem. Jag vill börja med att säga att det finns de som har eller mer av sin lön vid arbetslöshet. Kanske inte redan vid en lön på 30 000 eller vid 35 000 eller 40 000 , men de tillhör de fackföreningar som organiserar arbetstagare som har det ekonomiska utrymmet för att lösa en extra försäkring. Vi har alltså en orättvis, ojämlik arbetslöshetsförsäkring i . Det vill jag ha sagt. I betänkandet behandlas regeringens skrivelse avseende om effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa men också motioner från den allmänna motionstiden gällande a-kassa. utgångspunkt är att arbetslöshetsförsäkringen är så pass central att den bör betraktas som en del av det grundläggande socialförsäkringssystemet. Den bör också i sin helhet vara finansierad via skattesystemet. Den finansieringsavgift som medlemmarna betalar till a-kassan pendlar . är a-kassan i huvudsak finansierad via statsbudgeten. Och vill att även den så kallade finansieringsavgiften samt övriga administrativa avgifter utöver själva arbetslöshetsavgiften avskaffas och tas över av staten. vill således att arbetslöshetsförsäkringen blir allmän och obligatorisk, inte bara på finansieringssidan - alla som arbetar är redan med och finansierar indirekt via arbetsgivaravgifterna - utan den ska bli allmän och obligatorisk även på förmånssidan, om man klarar kvalificeringskraven vilka vi anser ska kvarstå. fick av de arbetslösa som hade a-kassa ut av lönen. En höjning av taket i a-kassan har varit påkallad . Och det är oerhört viktigt att höjningen sker för att a-kassan ska bli den omställningsförsäkring som den en gång var tänkt att vara. Vi sverigedemokrater föreslog därför i vår budgetmotion en höjning till per dag, och skulle den minskas till per dag. Den av regeringen i går aviserade höjningen i samband med vårbudgetpropositionen är därför välkommen, även om den är på en något lägre nivå. Det har tidigare framförts kritik mot att vi sverigedemokrater röstade mot regeringens budget och då stoppade den föreslagna höjningen. Låt mig därför vara extra tydlig: Om det hade varit möjligt för oss sverigedemokrater att bryta ut vissa välkomna satsningar, till exempel höjd a-kassa, sänkning av pensionärsskatten och andra reformer som går i linje med vår egen politik, men rösta ned regeringens som helhet tillväxtfientliga, landsbygdsfientliga och företagsfientliga budget hade vi gjort det. Men den möjligheten hade vi inte. Trots att arbetslöshetsavgiften har slopats förekommer det variationer mellan landets 28 olika självständiga arbetslöshetskassor. De har inte minst separata administrationer, vilket leder till olika tolkningar och tillämpningar av regelverk. Det finns även en variation gällande handläggningstider. Och många arbetslöshetskassor är sena med sina utbetalningar. menar att reformen av försäkringskassorna 2005 i huvudsak har varit positiv och att den bör tjäna som exempel för reformen av arbetslöshetskassorna. Att låta ta över arbetslöshetsförsäkringen skulle vara ytterligare ett steg för att konsolidera socialförsäkringssystemet. Att fortsätta hålla arbetslöshetsförsäkringen separerad från skapar onödig byråkrati och risk för att människor faller mellan stolarna. När det gäller den så kallade 100-dagarsregeln, där vi har motionerat om en återgång i regelverket, har Parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslagit att reglerna ska återgå till tidigare regler, i enlighet med vår motion. Vi har därför valt att inte reservera oss utan inväntar regeringens kommande proposition på området. Vi sverigedemokrater har dessutom en motion om återgång från begränsningen för deltidsarbetslösa . har Parlamentariska socialförsäkringsutredningen i sitt slutbetänkande föreslagit en begränsning för deltidsarbetslösa, vilket vi välkomnar och stöder. Vi tycker helt enkelt att det är en bättre lösning, då det löser de problem som tidigare fanns med försäkringen avseende deltidsarbetslösa. Slutligen står vi bakom samtliga av våra reservationer och det särskilda yttrandet men väljer för tids vinnande att yrka bifall bara till vår reservation 2. Jag ska passa på att yrka bifall till och reservation. Det glömde jag att göra under mitt anförande. är inte bara ett nationalistiskt parti; det är också i stor utsträckning ett socialistiskt parti. När det gäller den ekonomiska politiken, med avseende på den klassiska höger- och vänsterpolitiska konflikten, skulle jag sammanfatta det som att står en bra bit till vänster om Socialdemokraterna. Den fråga som har varit den tydligaste höger-vänster-konfliktfrågan under får man nog lov att säga rör huruvida vi ska ha en generös bidragspolitik eller inte. Och här går fram med mer offensiva bidragshöjningar än till och med föreslår. Vi har en situation i med utanförskapsområden med hög arbetslöshet och högt utanförskap. Det är ofta invandrartäta områden med människor som har kommit till och som har svårt att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden - själva nerven i politik. Vi vet alla att vill minska invandringen. De vill inte att fler människor ska komma till . Men hur hanterar man de problem som finns här och ? Jo, lösning är att chockhöja bidragen, att göra det väsentligt mycket mindre lönsamt att arbeta och att göra så att trösklarna in på arbetsmarknaden blir högre. Hur tänkte ni , ? Det är ganska enkelt, . Vi prioriterar olika. I vår statsbudget prioriterade vi annorlunda för ett antal miljarder än bland annat och andra partier, både på högersidan och vänstersidan, gjorde. Jag vill påpeka att vi är ett socialkonservativt parti. Du kan slå upp socialkonservatismen på . Då ser du varför vi vill ha bra villkor för företagande som vi vill ha en bra välfärd. Jag tycker att just a-kassan är en central del i den svenska välfärden. Det är inte rimligt, , att man, som , inte har ekonomiskt utrymme för att lösa en extra försäkring via sin fackförening bara för att man råkar arbeta inom ett låglöneyrke. Vid arbetslöshet kan man då inte få av lönen tillbaka och får kanske gå från hus och hem på grund av att man blir arbetslös. Det är inte rimligt. Man ska få en rimlig möjlighet att inte behöva tänka på något annat än att söka och få ett arbete. Om det är utanförskapsområdena som är problemet förstår jag att ni inte kan finansiera några satsningar på välfärd i , . Ni ska nämligen, precis som regeringen, finansiera runt 360 000 ytterligare asylsökande under den här mandatperioden plus anhöriginvandrare plus bostäder och andra centrala samhällsfunktioner för dessa. Jag förstår att det utrymmet inte finns. Vi har prioriterat annorlunda. Därför har vi det utrymmet. Men vår höjning innebär ändå inte att vi kommer upp i siffrorna när det gäller . Jag vill påpeka att det alltså inte är tillräckligt för att ens nå upp till sifforna . Jag bortser från att trixar med siffror och försöker att måla upp en bild av att det är väsentligt många fler flyktingar som kommer till än var det är. Vi ska inte gå in i en diskussion om det. Det kan vi göra vid något annat tillfälle. ska vi diskutera a-kassan. Jag kan konstatera att inte har några svar på frågan hur han ska bryta det utanförskap som finns. Hans enda svar är: Låt oss höja a-kassan, men inte så mycket som Socialdemokraterna nu gör, utan han vill göra den höjningen gånger två - en nästan dubbelt så stor höjning. Det ska verkligen inte löna sig att arbeta. Och kom nu inte och påstå att detta är någonting som gynnar de mest utsatta i samhället! De som har lägst löner når inte upp till taket. Det är bara de som har så pass höga löner att de slår i taket som får mer i a-kassa genom att taket höjs. Du föreslår inte att man ska höja ersättningsgraden, utan du föreslår att man ska höja taket. Det skulle innebära att en arbetslös advokat kommer att tjäna mer på att vara arbetslös än vad en ung tjej som precis har fått sitt första jobb som servitris på ett fik skulle göra. Samhället sänder i så fall den väldigt tydliga signalen att det inte lönar sig att arbeta. Forskningen och de rationella argumenten är mycket tydliga. Om man har generösa bidragssystem kommer människor att fastna i utanförskap. Det vill förstärka. Ni står alltså till vänster om Socialdemokraterna och nästan till vänster om i den här frågan. Det är intressant att det utanförskap som ni säger er vilja bekämpa kommer ni att permanenta och förvärra. syn på arbetslösa och deras vilja och förmåga att söka och få ett arbete lämnar rätt mycket övrigt att önska. Jag har jobbat inom handeln av mitt liv, både som butikschef och som handlare. I stort sett alla som jobbar heltid inom handeln kommer inte upp i 80 procents a-kassa vid arbetslöshet. Det är ett låglöneyrke. Jobbar du som undersköterska eller busschaufför kommer du inte upp i . Det är dessa yrkeskategorier som vi nu diskuterar. Vi pratar inte om de högavlönade. Du behöver inte vara högavlönad för att inte få i a-kassa. Det är så det ser ut. Det är bara de högavlönade som får 80 procents a-kassa, därför att de har råd och det finansiella utrymmet att lösa en privat försäkring via sin fackförening. Den orättvisan vill vi jämna ut. När det gäller utanförskapsområden vill ni utsätta arbetslösa ungdomar och arbetslösa människor som kommer från andra länder som inte kommer in på svensk arbetsmarknad för ytterligare konkurrens om de få arbetstillfällen som finns i där det inte krävs specialkompetens och hög utbildning. Ni vill fortsätta med massinvandringspolitiken, och det är den absolut största anledningen till att människor från andra länder inte kommer ut ur utanförskapet. Genom att inte fortsätta med den politiken skapar vi ett ekonomiskt utrymme för att ta bort den allmänna löneavgiften i företag med upp till nio anställda. Det ger betydligt mer pengar för företagen än er ungdomsrabatt. Det skapar utrymme för ytterligare en heltidsanställd för de företag som har upp till nio anställda. Det är så man skapar möjligheter för jobb, utveckling och nyföretagande, inte genom att bränna pengar på saker som inte leder till någon utveckling, som bara får samhället att stagnera. Framför allt får de som redan befinner sig i utanförskap inte någon som helst möjlighet att ta sig därifrån. Det är vad ni gör. Era satsningar på asylpolitiken skapar just detta utanförskap. Vi lever i en föränderlig värld. Vissa vill också hävda att den förändras snabbare än vad den någonsin har gjort. Med globalisering, digitalisering och automatisering ställs både samhället och vi politiker inför nya utmaningar som jag är helt säker på att vi kan klara av att lösa. Men då måste vi också ha en mer modern arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknaden ser annorlunda ut jämfört med vad den gjorde tidigare. Vi ser en alltmer tilltagande problematik med insider och outsider på arbetsmarknaden. De befintliga systemen - men också regeringens politik - är en bidragande orsak till att arbetsmarknaden tudelas. Trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden är höga . De måste sänkas så att fler människor kommer in och så att det blir lättare att byta arbete. Många människor vill byta arbete, och många gör det mitt i livet på ett helt annat sätt än vad de gjorde tidigare. En undersökning som tog fram och som presenterades visade att var fjärde person vantrivs på sin arbetsplats. låser dagens arbetsrätt i in människor genom de så kallade turordningsreglerna där det gäller sist in först ut. Människor som vill testa ett nytt arbete eller byta arbetsplats hamnar sist på turordningslistan. Om det företag som man har bytt till behöver säga upp personal hamnar man sist på turordningslistan, och därmed sägs man upp först. Detta är ett problem . Några av de stora utmaningarna är tudelningen, den låga rörligheten på arbetsmarknaden och de höga trösklarna. Vi i vill se en arbetsmarknad som är mer flexibel och modern och som är anpassad efter hur samhället faktiskt ser ut . Därför vill vi att det ska vara en allmän arbetslöshetsförsäkring med hög ersättning i början och en lite snabbare avtrappning. Vi vill ha mer flexibla turordningsregler eller arbetsrätt med fler stödjande insatser. Vi vill också ha en jobbfixarpeng för att arbetsmarknaden ska fungera på ett bättre sätt och för att det ska bli en bättre matchning. Vårt fokus ligger på omställningen. Trygghet på arbetsmarknaden är vetskapen om att om man blir arbetslös ska det finnas ett annat jobb att få, och då kommer man tillbaka snabbt på arbetsmarknaden. Det finns ett problem med en ökad långtidsarbetslöshet. har fyra av fem nya jobb skapats i små, växande företag. Det är de som har varit jobbmotor i den svenska ekonomin. För att fler människor ska få chans att komma in på arbetsmarknaden är det den absoluta kärnan i politiken. Vi måste skapa förutsättningar för de svenska småföretagen att växa och utvecklas genom att göra det billigare och enklare att anställa. Då kan människor gå från ett utanförskap till ett innanförskap. Det är inte vi politiker som skapar jobben. Vi kan skapa förutsättningarna, men jobben skapas av de små och växande företagen. Det förslag som lades på bord i går från regeringen med den höjda a-kassan och arbetslöshetsförsäkringen, och som utskottet i det här betänkandet stöder, är en politik som vi inte ställer oss bakom. Förslaget innebär en ensidig höjning av ersättningsnivåerna. pekade i går på att detta skulle öka arbetslösheten. Vi vill se en annan politik med en flexibel arbetsmarknad. Ett annat problem med det förslag som regeringen presenterade i går och som vi diskuterar är att den höjda a-kassan och arbetslöshetsförsäkringen finansieras med högre skatt på jobb och företagande i hela landet, vilket kommer att leda till en ökad arbetslöshet med fler människor som hamnar i utanförskap. Det är fel väg att gå. För att klara de utmaningar som vi står inför med globaliseringen, automatiseringen och digitaliseringen behövs det en modern, flexibel och trygg arbetsmarknad. Arbetslöshetsförsäkringen måste sättas in i ett sammanhang när vi diskuterar arbetsmarknadspolitiken. Vi kan inte ensidigt prata om a-kassa och arbetslöshetsförsäkring utan att diskutera övriga delar, alltså flexibiliteten och möjligheten att på ett enkelt sätt byta arbete mitt i livet. Det är helt avgörande för att vi ska få fler människor i arbete och för att fler människor ska känna sig trygga. Det är också anledningen till vårt ställningstagande, och med dessa ord vill jag yrka bifall till vår reservation 4. I övrigt ställer vi oss bakom utskottets förslag i betänkandet. Vi behandlar motioner från den allmänna motionstiden rörande a-kassan. Årets betänkande skiljer sig lite grann från de senaste årens genom att det framför allt är färre motioner. Det beror på två saker. Dels berörs flera frågor av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen, vars förslag väntar på vidarebehandling, dels har de partier som var i regeringsställning och metodiskt försämrade arbetslöshetsförsäkringen inte motionerat om vidare ändringar. Däremot har vi, som lovat att återupprätta en värdig försäkring, redan börjat det arbetet genom förslag i budgetpropositionen. A-kassan, arbetslöshetsförsäkringen, är ett av de system som betyder allra mest för ett anständigt och dynamiskt arbetsliv. Det är ett system som , eller under får vi tyvärr säga, aktivt har urholkats och misskötts av högerpartierna. Försämringarna i a-kassan var ett paradnummer i regeringen så kallade jobbpolitik. Arbetslösheten skulle pressas tillbaka genom att livet gjordes svårare för den som var eller blev arbetslös. Vi var många som visste hur det skulle gå. Vi är ännu fler som ser hur det har gått. Hade man velat betygsätta den utsparkade regeringens politik med samma iver som den själv önskade betygsätta allt yngre barn skulle det ha blivit idel toppbetyg när det kom till att försämra inkomsttryggheten för de arbetslösa, försvåra inträdet till försäkringen och försvaga solidariteten, men givetvis underkänt i arbetslöshetsbekämpning och i byggandet av en starkare och rymligare arbetsmarknad. Det är upplysande, om än ganska plågsamt, att gå tillbaka och se hur försämringarna motiverades till exempel i den hoppfullt betitlade propositionen En arbetslöshetsförsäkring för arbete, framlagd . Där finns de närmast monomana referenserna till att, som det heter, stärka arbetslinjen. Där kan man också finna skrivningar som: "En stor del av den kritik mot förslagen som framkommit består i bl.a. att beredningstiden varit för kort och att konsekvenserna av förslagen inte utretts tillräckligt. Regeringen har viss förståelse för denna kritik men menar att förslagen i sina huvuddrag varit kända men också att det brådskar att få folk ur en långvarig arbetslöshet." Så ironiskt då att det efter all denna ekonomiska bestraffning av de arbetslösa är just långtidsarbetslösheten som ökat mest. Högerns angrepp på arbetslöshetsförsäkringen har byggt på enkla teorier. Om arbetslösheten fungerar som i den ortodoxa läsningen av nationalekonomins heliga skrifter - vi hörde en representant som närmast lät som sista dagars heliga i det avseendet - alltså som ett individuellt val mellan arbete och fritid, ja, då gäller det att göra denna fritid mer smärtsam för den arbetslöse. Det är det som eufemistiskt beskrivs som drivkrafter för arbete. Problemet är att det inte är så i verkligheten. Arbetslösheten är ett samhälleligt fenomen. Avgörande är den samlade efterfrågan på arbetskraft, och förutsättningarna på den lokala arbetsmarknaden spelar roll. Individens kontaktnät och sociala position spelar roll. Matchningen mellan de arbetslösas utbildningsprofil och växlande kompetenskrav i arbetslivet spelar roll. Inget av det förändras av en lägre a-kassa eller en a-kassa som det är svårare att kvalificera sig till. Men det finns andra saker som förändras ordentligt om man försämrar a-kassan. Förtroendet för denna viktiga samhälleliga försäkring eroderar. Det är facit för alliansregeringen. Vi kan inte heller säga att representanterna för dessa partier ska förlåtas för att de inte visste vad de gjorde. Att få ut människor från ett välfungerande rättighetsbaserat försäkringssystem och ut i otrygghet har varit en fullständigt medveten strategi, även om man naturligtvis oftast har argumenterat med glättigare pr-ord. Minns vad dåvarande statsministern sa om folk som förlorar a-kassan: "Det som händer är att människor hittar andra grunder för sin försörjning." Och sedan preciserade han: "Man får stöd och hjälp av sina föräldrar, sin partner eller på annat sätt." Med andra ord: tillbaka till ökat beroende, ut i kommunalt försörjningsstöd vars förutsättning är att man redan är fattiggjord! Eller så är det helt enkelt tack och hej, hanka dig fram utan att vara en del av det samhälle där vi har system för att hjälpa varandra vid till exempel arbetslöshet. Det här är inte en historisk exposé, även om jag skulle önska att det var det. Det är bara att gå till dagens betänkande. Trots att samtliga högerpartier i Parlamentariska socialförsäkringsutredningen ställt sig bakom att det i princip vore bra om av de arbetslösa kunde få av tidigare inkomst vid arbetslöshet kan man läsa följande i en reservation från och : "En alltför generös försäkring kan . göra att de ekonomiska drivkrafterna att bryta arbetslösheten blir för svaga." Sedan följer man upp med denna klockartro när man skriver följande om aviserade, och även presenterade, förslag till bättre a-kassa: "Det kommer att leda till färre arbetstillfällen och ett ökat utanförskap. Med över 400 000 arbetslösa i är detta fel väg att gå." Här blottas en världsbild. Vi befinner oss i ett läge när a-kassan för de allra flesta inte längre fungerar som inkomstförsäkring. I hela den industrialiserade världen har nivån i a-kassan sjunkit mest i . Det är av dem som tidigare jobbade heltid som får ut av tidigare lön. blir det fler när taket, som inte har höjts , höjs så att alla med en månadsinkomst på upp till 25 000 blir försäkrade till . Att taket därefter blir per dag i stället för som är också en mycket viktigt förbättring för många människor. Men för och är det alltså alltför generöst att täckas av en anständig försäkring, alltför generöst att kunna planera bättre för en redan tung omställning vid arbetslöshet. För den som får grundbeloppet i försäkringen innebär regeringens och budgetförslag en höjning per dag. Här sitter representanter för partier som tycker att det är alltför generöst. Se gärna de arbetslösa i ögonen och säg till dem att de skulle kämpa för ett jobb med sina maximala före skatt. Men med 8 030 före skatt blir det stopp och belägg. Då lägger de sig på soffan och lever i sus och dus i stället. Så föraktfull, så faktafientlig, så fattig på empati är högerpolitiken och försvaret för den! Och så långt från verkligheten är de partiernas representanter att de inte ens har vett att skämmas! Det är min och bestämda uppfattning att höjningarna som presenterades i budgeten i går bör följas upp med ytterligare förbättringar, allra helst också med en indexering. Det får vi återkomma till i andra sammanhang. Det som kommer att vara det kanske mest angelägna är att förbättra inträdesvillkoren i försäkringen. Det är något som drivit länge och som vi också har utvecklat i den reservation som vi har till Parlamentariska socialförsäkringsutredningen. I dagens betänkande välkomnar utskottet att regeringen i budgetpropositionen aviserar att försäkringen ska ses över för att underlätta för fler att kvalificera sig till den. Det är bra. Vi räknar med att det kommer att ske och har därför ingen reservation på den punkten i just det nu aktuella betänkandet. På en punkt har vi en reservation. Det handlar om villkoren för deltidsarbetslösa, det som brukar kallas deltidsstämpling. Den tidigare regeringen drev 2008 igenom en begränsning av möjligheten att deltidsstämpla. Tanken var att det skulle stimulera fler att arbeta heltid. Resultatet har för många i praktiken blivit att de fått lämna sitt deltidsarbete och i stället ägna sig åt att vara heltidsarbetslösa. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna eftersom de ställde människorna inför en orimlig valsituation efter 75 dagars deltidsarbetslöshet. Frågan hamnade i Parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Där har man föreslagit en ny regel som medger med deltidsarbete inom varje ersättningsperiod. Det vore förstås en förbättring jämfört med dagens situation. Jag vill påpeka att grundproblemet ändå kvarstår. Inom kvinnodominerade branscher med låg lön är det vanligt att arbetsgivare organiserar arbetet utifrån deltidstjänster och timvikariat.