bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Betänkandet har kompletterats med ytterligare underlag i fråga om de praktiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenser som behövs för ett ställningstagande om förslagen i vissa angivna delar i betänkandet ska genomföras. Förslagen bereds i . Regeringen anför även att domstolarnas hantering av tvistemål kan moderniseras ytterligare. Regeringen avser att i en proposition lämna förslag om att tingsrätten i större utsträckning ska kunna avgöra tvistemål med en domare om det med hänsyn till målets omfattning och svårighetsgrad är tillräckligt. På detta sätt får tingsrätterna möjligheter till en bättre och mer effektiv handläggning av tvistemål utan att kravet på rättssäkerhet åsidosätts. I proposition 2015/16:39 En modernare rättegång II som behandlas i lämnas förslag som syftar till att effektivisera och förbättra domstolsprocessen. Det övergripande syftet med förslagen är att i större utsträckning kunna anpassa handläggningen av mål och ärenden till förhållandena i det enskilda fallet, särskilt genom att tekniken med ljud- och bildupptagningar utnyttjas fullt ut. Vidare torde propositionen Ökad endomarbehörighet i tvistemål som aviserats kunna bidra till kortare handläggningstider. I motion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C FP, KD) yrkande 15 pekas på behovet av att korta handläggningstiderna för tvistemål. Motionärerna anför att det är viktigt att fortsätta arbetet för att ytterligare korta handläggningstiderna i syfte att skapa en modernare rättegång i allmän domstol som uppfyller kraven på en rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning. Utskottet har förståelse för motionärernas uppfattning att det är viktigt att handläggningstiderna i tvistemål hålls så korta som möjligt. Detta får dock inte, som motionärerna också anför, ske på bekostnad av kraven på en rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning. Mot bakgrund av de förslag som lämnas i proposition 2015/16:39 En modernare rättegång II och som förväntas lämnas i den aviserade propositionen Ökad endomarbehörighet i tvistemål anser utskottet dock inte att det är nödvändigt med något initiativ från utskottets sida med anledning av motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta analysera Kriminalvårdens kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om geografisk placering av häkten. Jämför reservation 14 (S, MP, V). Målen för Kriminalvårdens verksamhetsområde är att påföljderna ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Verksamhetsområdet omfattar verksamhet inom frivården, anstalter samt Kriminalvårdens transportverksamhet för såväl nationella som internationella transporter. Kriminalvården har fr.o.m. (s. 46) en ny organisation. Syftet med omorganisationen har varit att stärka myndighetens förmåga att organisera, styra, följa upp och prognosticera verksamheten. har myndigheten bl.a. arbetat med att genomföra den nya ledningsstruktur, styr- och uppföljningsmodell samt budgetfördelningsmodell som beslutades föregående år. Regeringen konstaterar att antalet intagna i anstalt och antalet frivårdsklienter fortsatte att minska 2014. har medelbeläggningen i anstalt liksom medelantalet frivårdsklienter minskat . var medelbeläggningen i anstalt 3 874 (män och kvinnor). Frivården hade i genomsnitt 12 120 klienter (män och kvinnor). Antalet direktavvikelser från anstalter i den lägsta säkerhetsklassen fortsatte att minska 2014 från tidigare års låga nivåer. Från anstalter i de högre säkerhetsklasserna genomfördes dock sex rymningar . Det är en mycket tydlig ökning i förhållande till de föregående fem åren då antalet rymningar varierade med mellan noll och två stycken. Samtliga rymningar skedde från anstalter i säkerhetsklass 2. rapporterades drygt 150 allvarliga händelser i anstalt. I förhållande till medelbeläggningen är detta i nivå med föregående år. Inom frivården har i stället en ökning av antalet rapporterade allvarliga händelser noterats och rapporterades drygt 30. Detta beror enligt Kriminalvården troligen på en ökad anmälningsbenägenhet till följd av genomförandet av myndighetens incidentrapporteringssystem i frivården. Enligt visar omfattande kontroller att förekomsten av droger på anstalter är mycket låg. I motion 2015/16:2648 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 begärs en analys av hur Kriminalvårdens kostnader för anstalt, häkte, frivård respektive transporttjänst har utvecklats . I yrkande 2 efterfrågas en analys av utvecklingen av kostnaderna för lokalförsörjningen samt en bedömning av om den nuvarande häktes- och anstaltsorganisationen tillgodoser verksamhetens behov och lever upp till krav på flexibilitet och kostnadseffektivitet. I yrkande 3 begärs att en bedömning utifrån en internationell jämförelse ska göras av om Kriminalvårdens resurser används på ett kostnadseffektivt sätt. I motion 2015/16:2083 av (M) begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett häkte i . Motionären anför att är det enda län i som inte har ett häkte. I motion 2015/16:394 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett häkte i . Enligt motionären tar transporterna till och från länets enda häkte i onödigt mycket resurser i anspråk. I Kriminalvårdens regleringsbrev framgår att Kriminalvården har ett pågående uppdrag att med stöd av och i samverkan med , , och samordna och utveckla prognos- och analysarbetet för att förbättra myndigheternas möjligheter att bedöma sin framtida verksamhetsvolym. Brottsförebyggande rådets bidrag ska syfta till att analysmetoden genomgående håller hög kvalitet. Utgångspunkten är att prognosmodellen ska ge en gemensam och rättvisande bild av flödet i alla brottmålsprocessens centrala delar. Myndigheterna ska lämna en gemensam årlig rapport i samband med budgetunderlagen. Rapporten ska innehålla en analys av tidigare lämnade prognoser i förhållande till det faktiska utfallet. Kriminalvården har informerat om att man har ett tillfälligt häkte i . Vidare har Kriminalvården informerat om att man arbetar med en strategisk plan över häkten och anstalter i som beräknas vara klar före utgången av 2015. Något ytterligare besked om häktet i har Kriminalvården inte möjlighet att lämna innan den strategiska planen är klar. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motioner med för-slag på var kriminalvårdsverksamhet, såsom häkten, bör lokaliseras, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1 s. 38). Utskottet höll då fast vid sin uppfattning att detta är angelägenheter som Kriminalvården bör avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Den förra regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera kostnadseffektiviteten inom kriminalvården samt föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet kan utvecklas och förstärkas, bl.a. genom nya former för samverkan med andra myndigheter och aktörer. • redovisa hur kriminalvårdens kostnader för anstalt, häkte, frivård respektive transporttjänst har utvecklats (för tiden behövde kostnaderna redovisas endast översiktligt) • analysera om fördelningen av kostnaderna är ändamålsenlig och avspeglar regeringens prioriteringar • analysera utvecklingen av kostnaderna för lokalförsörjningen samt bedöma om den nuvarande häktes- och anstaltsorganisationen tillgodoser verksamhetens behov och lever upp till regeringens krav på flexibilitet och kostnadseffektivitet • utifrån en internationell jämförelse bedöma om kriminalvårdens resurser används på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen beslutade att avsluta utredningen innan den slutfört sitt arbete. Som ett resultat av stora kostnadsökningar , bl.a. på lokalförsörjningsområdet, tog den förra regeringen initiativ till en rad effektivitetsgranskningar av kriminalvården. Dessa visade på brister i den interna styrningen och kontrollen, varvid mycket arbete inriktades på att åstadkomma en verksamhet som bedrivs inom givna ekonomiska ramar samt att förbättra den interna styrningen och kontrollen. Kriminalvården har på eget initiativ arbetat med att utveckla och effektivisera organisationen. som en rad åtgärder har vidtagits för att åstadkomma en bättre styrning och kontroll har förutsättningarna för verksamheten sett över förändrats genom en delvis ändrad klientsammansättning. Bland annat har en utvidgad användning av intensivövervakning med elektronisk kontroll inneburit att andelen klienter i anstalt med längre strafftider har ökat. Förändringar i brottsstruktur och strafftider påverkar givetvis förutsättningarna för att bedriva en ändamålsenlig verksamhet, inte minst på det återfallsförebyggande området. Vidare aktualiserar det frågan om hur kostnaderna mellan verksamhetens olika delar bör fördelas. Mot bakgrund av de stora tillskott som tillförts kriminalvården samt de delvis ändrade förutsättningar som hänger samman med förändringar i klientsammansättningen finns det enligt utskottet skäl att göra en samlad analys av kostnadsutvecklingen inom kriminalvårdens olika verksamheter. En sådan analys bör bl.a. ta sikte på om fördelningen av kostnaderna mellan anstalt och frivård är ändamålsenlig och återspeglar regeringens prioriteringar. Samma sak gäller för fördelningen av kostnader för säkerhetsinstallationer och lokaler i relation till kostnaderna för klientverksamheten. För att få en uppfattning om kostnadseffektiviteten i kriminalvården krävs att det finns ett adekvat jämförelsematerial. påverkas kostnadseffektiviteten i verksamheten av förhållanden i omvärlden som ligger utanför kriminalvårdens kontroll. Exempelvis påverkar brottsutvecklingen och effektiviteten hos rättskedjans myndigheter i övrigt på ett avgörande sätt förutsättningarna för verksamheten. Det kan också finnas ett värde i att komplettera jämförelser med en internationell utblick. Vi menar därför att det behövs en jämförelse av kriminalvårdens kostnadsutveckling med den i andra länder. Sammanfattningsvis bör regeringen således låta analysera hur kriminalvårdens kostnader för anstalt, häkte, frivård respektive transporttjänst har utvecklats låta analysera utvecklingen av kostnaderna för lokalförsörjningen samt bedöma om den nuvarande häktes- och anstaltsorganisationen tillgodoser verksamhetens behov och lever upp till krav på flexibilitet och kostnadseffektivitet utifrån en internationell jämförelse bedöma om kriminalvårdens resurser används på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det utskottet anför om att låta analysera Kriminalvårdens kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:2648 av m.fl. (M, C, FP, KD). Utskottet står fast vid sin uppfattning att frågor om var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras är angelägenheter som Kriminalvården bör avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Motionerna 2015/16:394 (FP) och 2015/16:2083 (M) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att kartlägga förekomsten av hedersrelaterat förtryck, om att införa brottskoder för olika slags brott och om att samla in statistik över olika händelser riktade mot asylboenden. Jämför reservationerna 15 (V) och 16 (M). Regeringen anför (s. 14) att den ställer höga krav på att verksamheten inom rättsväsendet ska baseras på kunskap. Välutvecklade strukturer för uppföljning, utvärdering och omvärldsbevakning är grundläggande för det kunskapsbaserade arbetet. Därtill är det viktigt att myndigheterna har förmåga att omsätta och tillämpa kunskaperna i det praktiska arbetet. Det är även angeläget att medarbetarnas kompetens och kunskap tas till vara och utgör en central del av utvecklingsarbetet. I detta sammanhang har även (Brå) en central roll som centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet. Regeringen anför (s. 36) att Brå har en viktig roll att stödja och utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet i landet. har myndighetens inriktning för detta arbete varit att fortsätta stimulera och stödja kunskapsbaserade arbetssätt och strukturer för samverkan inom olika områden. betonades särskilt samverkan för att förebygga återfall i brott och samverkan mellan polis och kommun. När det gäller samverkan mellan polis och kommun genomförde Brå stödjande insatser inför inrättande av den nya . I motion 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att Brå bör ges i uppdrag att kartlägga omfattningen av hedersrelaterat förtryck. Motionärerna pekar på att den nationella samordnaren av arbetet mot våld i nära relationer konstaterar i sitt betänkande att det saknas en samlad bild av hur utbrett hedersrelaterat förtryck är. Den nationella samordnaren föreslår att regeringen ger Brå i uppdrag att genomföra kartläggningen. Kartläggningen ska ta hänsyn till att såväl flickor och pojkar som kvinnor och män, inklusive hbtq-personer, utsätts för förtryck i hederns namn. I motion 2015/16:2336 av m.fl. (M) yrkande 3 efterfrågas en särskild brottskod för vålds- och sexualbrott mot personer med funktionsnedsättning. I motion 2015/16: 2458 av (C) yrkande 1 begärs att polisen omgående bör införa och begagna sig av en särskild brottskod för brott som bedöms ha koppling till djurrättsrelaterad brottslighet. I motion 2015/16:1146 av (MP) efterfrågas statistik över olika händelser kring flyktingförläggningar och asylboenden. Motionären anför att brott mot flyktingförläggningar visserligen ingår i Brås hatbrottsstatistik, men de särredovisas inte. Motionärerna vill åtgärda bristen på statistik och föreslår att statistik samlas in om händelser kring och mot flyktingförläggningar och asylboenden. (Brå) ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i . Utöver detta ansvarar Brå dessutom för statistiken över anmälda hatbrott och för den nationella trygghetsundersökningen (NTU). Kriminalstatistiken indelas i statistikområdena anmälda brott, handlagda brott, personer misstänkta för brott, personer lagförda för brott, kriminalvård och återfall i brott. Brå gör eller vid behov, i samråd med , , och , översyner av brottskoderna. Enligt information från Brå har man inte några planer på att införa någon särskild brottskod för hatbrott eller djurrättsbrott. Man har inte heller fått in något specifikt förslag som rör vålds- och sexualbrott mot personer med funktionsnedsättningar inför årets revidering av brottskoderna. Enligt Brå särredovisas platskategorin asylboende. ingick den i kategorin övriga platser. Av anmälningarna med främlingsfientliga/rasistiska hatbrottsmotiv så begicks på ett asylboende 2014. Det framgår dock inte av statistiken huruvida det anmälda hatbrottet har varit riktat mot asylboendet (och i så fall vilken typ av brott det rör sig om) eller om det rör något som har skett på asylboendet (och vilken brottstyp det då rör sig om). Kategorin speglar alltså flera olika typer av brott och relationer så den kan inte tolkas som attacker mot asylboenden. I betänkandet från Nationella samordnaren mot våld i nära relationer, Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49) anförs att hedersrelaterat våld och förtryck är den del av området våld i nära relationer där samhället har haft svårast att enas kring vad som bör göras. Samordnaren föreslår att Brå ska kartlägga hedersrelaterat våld och förtryck på nationell nivå. Kartläggningen ska ta hänsyn till att såväl flickor och pojkar som kvinnor och män, inklusive hbtq-personer, utsätts för förtryck i hederskontext. Utredaren föreslår även att Brå ges i uppdrag att undersöka om brottskodning för våldsbrott mot personer med funktionsnedsättning kan införas. Enligt information från bereds betänkandet i . I förra årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1 s. 40) behandlades och avstyrktes ett motionsyrkande om att statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden bör samlas in. Utskottet anförde att det alltjämt hade förståelse för synpunkterna att det kan vara värdefullt med statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden men stod fast vid sin tidigare inställning att något tillkännagivande inte behövdes. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). I samma betänkande behandlades även ett motionsyrkande om att införa en egen brottskod för brottslighet kopplad till s.k. djurrättsaktivism. Utskottet anförde att det såg allvarligt på brottsligheten men ansåg det inte nödvändigt med något initiativ från sida för att sådan brottslighet ska få en egen brottskod. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Utskottet noterar att Nationella samordnaren mot våld i nära relationer i betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49) föreslår att Brå ska kartlägga hedersrelaterat våld och förtryck på nationell nivå. Betänkandet bereds i och utskottet anser att denna beredning inte bör föregripas. Motion 2015/16:959 (V) yrkande 9 avstyrks därför. När det gäller det som efterfrågas i motion 2015/16:2336 (M) yrkande 3 om att Brå även bör undersöka om en särskild brottskod för vissa vålds- och sexualbrott bör införas, omfattas även detta av förslagen av Nationella samordnaren mot våld i nära relationer, betänkande SOU 2014:49. Utskottet anser emellertid att beredningen i inte heller här bör föregripas. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottet ser alltjämt allvarligt på brottslighet som är kopplad till s.k. djurrättsaktivism men står fast vid att det inte är nödvändigt med något initiativ från sida för att en sådan brottslighet ska få en egen brottskod. Motion 2015/16:2458 (C) yrkande 1 bör därför avslås. Utskottet har tagit reda på att platskategorin asylboende numera särredovisas men inte på ett sådant sätt att det framgår om brottet varit riktat mot boendet eller rört något som skett på boendet. Utskottet har förståelse för synpunkten att det även kan vara värdefullt med statistik över olika händelser riktade mot själva asylboendena. Utskottet står dock fast vid att något tillkännagivande om detta till regeringen inte behövs. Motion 2015/16:1146 (MP) avstyrks därför. Prioritering av arbetet mot olika slags brott Utskottets förslag i korthet avslår ett flertal motionsyrkanden om prioritering av arbetet mot olika slags brott. Jämför reservationerna 17 (L), 18 (KD), 19 (M), 20 (M, C) och 21 (KD). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4) att ska vara ett tryggt land att leva i. Det bästa sättet att minska det lidande som brottslighet leder till är att förhindra att brott begås. Regeringen anför vidare att det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det demokratiska samhället, som grov organiserad brottslighet och terrorism. ska de personer som drabbas av brott få stöd och skydd. I propositionen framhåller regeringen arbetet mot vissa brottstyper som särskilt angeläget. Arbetet mot hatbrott är enligt regeringen en prioriterad fråga (s. 23 och 40). Det finns människor i vårt samhälle som lever med en ständig oro för att utsättas för brott på grund av vilka de är, hur de ser ut eller vad de tror på. Hatbrott handlar om bristande respekt för människors lika värde och kan aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. Förutom den kränkning som den enskilda individen utsätts för kan hatbrott leda till rädsla och otrygghet hos andra människor som tillhör samma grupp. Regeringen lägger därför stor vikt vid arbetet för att motverka hatbrott. Polisen har haft ett uppdrag att utveckla arbetet med att bekämpa hatbrott till vilket också och har bidragit. Rapporten överlämnades till regeringen och regeringen avser att noga följa fortsatta arbete samt följa upp effekten av myndighetens åtgärder. Regeringen anför (s. 23) att människohandel är en allvarlig brottslighet där människor utnyttjas på ett hänsynslöst och cyniskt sätt. har människohandel för andra exploateringssyften än sexuella ändamål blivit vanligare. Hit hör exploatering för tvångsarbete eller för annan verksamhet i en situation som innebär ett nödläge för den utsatte. Rättsväsendet behöver uppmärksamma utvecklingen när det gäller dels människohandel, dels brottslighet som förekommer i samband med människohandel. Regeringen har gett i i uppdrag att fortsätta utveckla samverkan och samordningen mellan myndigheter, civilsamhälle och andra aktörer som bidrar till att bekämpa människohandeln. Det pågår också utredningsarbete för att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel. Trots att lagstiftningen skärptes är antalet fällande domar för sådana brott få. Mot denna bakgrund har en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. utvärdera människohandelsbrottet och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas för att öka det straffrättsliga skyddet mot människohandel. Uppdraget ska redovisas . Regeringen pekar vidare på (s. 18 f.) att den tekniska utvecklingen och framväxten av internet har medfört att hot och andra former av kränkningar av den personliga integriteten har tagit nya former. Många sådana brott begås med hjälp av mobiltelefoner och internet. Inte sällan är det flickor och kvinnor som drabbas av dessa brott genom att de t.ex. blir utsatta för grovt nedsättande kommentarer eller blir uthängda med bild. Regeringen har därför lyft fram arbetet med att stärka rättsväsendets förmåga att ingripa mot hot och kränkningar på nätet som ett jämställdhetsmål. Det omfattar såväl lagstiftningsåtgärder som rättsväsendets arbete. Grov organiserad brottslighet utgör enligt regeringen (s. 19 och 37–38) ett hot mot det demokratiska samhället och är en stor utmaning. Att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten är därför högt prioriterat och regeringens ambition är att arbetet mot denna brottslighet ska intensifieras. Den nationella myndighetssamverkan mot grov organiserad brottslighet som pågått inkluderar tolv myndigheter inom och utanför rättsväsendet. Samverkan är en nyckel i kampen mot den grova organiserade brottsligheten och det är regeringens avsikt att denna satsning ska fortsätta att utvecklas. Vidare pekar regeringen på att myndigheternas samverkan för att bekämpa grov organiserad brottslighet har fått en allt tydligare inriktning mot att bekämpa den mest komplexa kriminaliteten där samverkan mellan myndigheter är avgörande. Regeringen anser att utvecklingen av denna förmåga är positiv och nödvändig. Arbetet bidrar också till att bekämpa den grova organiserade brottslighet som inte omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen. När det gäller arbetet mot terrorism anför regeringen (s. 20) att terrorism är ett hot mot vår säkerhet och mot våra grundläggande fri- och rättigheter. Att bekämpa terrorism måste därför ständigt vara en högt prioriterad fråga. Utgångspunkten i all terrorismbekämpning är att aktivt främja och skydda folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna och efterlevnaden av rättsstatens principer. Arbetet mot terrorism ska ske på ett transparent sätt och det ska finnas ett jämställdhetsperspektiv i arbetet. Regeringen pekar vidare på att den har presenterat en ny strategi mot terrorism som ska vara vägledande för det svenska arbetet mot terrorism såväl nationellt som internationellt (skr. 2014/15:146). Den ska vara inriktande för alla aktörer som kan bidra till terrorismbekämpningen och den sätter ansvar och samverkan i fokus. Strategin delar in arbetet i de tre områdena Förebygga, Förhindra och Försvåra, och har ett särskilt fokus på det förebyggande arbetet. Den behandlar också arbetet med att hantera konsekvenserna av ett terroristattentat om ett sådant ändå genomförs. Regeringen anför vidare (s. 22) att mäns våld mot kvinnor är ett av de yttersta uttrycken för ojämställdheten mellan män och kvinnor. Att förebygga och motverka våld och andra övergrepp mot kvinnor är högt prioriterat av regeringen. Regeringen har vidare satt upp tydliga mål om att andelen personer i befolkningen som blir offer för våld i nära relationer ska minska. Arbetet mot våld i nära relationer omfattar även hbtq-personers utsatthet.