bet · H301UU8 · 2015-11-13 00:00:00 — I utrikesrådets slutsatser om klimatdiplomati uppmanas den höga representanten och kommissionen att återrapportera till rådet om resultatet av klimatmötet i , och dess följder för inriktningen på unionens fortsatta klimatdiplomati. Utskottet utgår från att och EU även i fortsättningen är ledande i det internationella klimatarbetet och förutsätter att och EU även efter klimatmötet i aktivt säkerställer att klimatfrågan står högt upp på den utrikespolitiska dagordningen och tas upp inom ramen för alla relevanta internationella och bilaterala samarbeten. Klimatförändringarnas konsekvenser för fred och säkerhet har berörts bl.a. inom ramen för FN. På begäran av generalförsamlingen utarbetade generalsekreteraren 2009 en rapport om klimatförändringarnas möjliga konsekvenser för fred och säkerhet. uppmärksammade frågan om klimatförändringarnas möjliga effekter på fred och säkerhet i ett ordförandeskapsuttalande. Länken mellan klimatförändringar och global säkerhet debatterades i säkerhetsrådet . Utskottet är väl medvetet om att det finns en risk att klimatförändringar underblåser eller bidrar till att skapa nya konflikter, och framhåller att det främsta medlet för att undvika en ökad konfliktnivå till följd av klimatförändringar är att verka för ett globalt klimatavtal som både begränsar utsläppen av växthusgaser och innehåller ett långsiktigt och kvalitativt mål om en anpassning till klimatförändringarnas effekter. Utskottet konstaterar att detta också är regeringens position inför klimatmötet i . De globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna utgör ett av de allvarligaste hoten mot människors säkerhet och levnadsvillkor runt om i världen. bottnar en stor andel av världens konflikter i miljörelaterade faktorer, och den snabba befolkningstillväxten i kombination med klimatförändringar riskerar att leda till ytterligare spänningar med nya konflikter och ökade flyktingströmmar som följd. Koncentrationen av växthusgaser i atmosfären stiger. Det är därför angeläget att världens länder tillsammans anstränger sig för att begränsa utsläppen och temperaturökningen till en så låg nivå som möjligt. Klimatförändringarna slår ofta särskilt hårt mot fattiga länder som varken har särskilt stor skuld till klimatförändringarna eller möjligheter att anpassa sig till kraftigt förändrade livsvillkor. Klimatförändringarna påverkar våra ekosystem i grunden och våra livsvillkor. Detta innebär bl.a. förändrade förutsättningar för livsmedelsproduktionen och tillgången till färskvatten. Klimatförändringar leder till förändrade livsvillkor, vilket i sin tur riskerar att leda till eller förstärka säkerhetspolitiska risker och konflikter. Utifrån ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det viktigt med bra klimatscenarier. Ett framgångsrikt klimatanpassningsarbete är avgörande för att förebygga konflikter och uppkomsten av stora ofrivilliga migrationsströmmar. Sambandet mellan klimatförändringar och konflikter är starkt. Klimatförändringar riskerar att leda till allvarliga bristsituationer, vilket i sin tur riskerar att leda till konflikter och stora migrationsströmmar. Utskottet upprepar vad det angav i betänkande 2013/14:UU12 om att ska vara en tydlig röst för att bryta fossilberoendet. Utskottet understryker att omställningen från fossila till förnybara energikällor är central för att minimera den globala uppvärmningen och framhåller vikten av att subventioner på fossil energi avskaffas. Utskottet har inhämtat att har för avsikt att även i fortsättningen verka för en global utfasning av subventioner av fossila bränslen samt att stärka arbetet för att öka utvecklingsländernas tillgång till förnybar energi och förnybart producerad el för en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet noterar även att är aktivt i bl.a. vängruppen Friends of Fossil Fuel Subsidy Reform som syftar till att främja utfasningen av fossilbränslesubventioner. Utskottet noterar att i sina slutsatser från tog ställning för att bygga upp en energiunion inom EU, med utgångspunkt i en framåtblickande klimatpolicy. Utskottet noterar också att utrikesrådet antog slutsatser om den externa dimensionen av energiunionen, med fokus på en handlingsplan för EU:s energidiplomati. Utskottet noterar vidare att det av slutsatserna bl.a. framgår att EU inom ramen för partnerskap och dialog på energiområdet ska främja hållbara energislag och energieffektivisering samt att energidiplomatin ska samordnas med unionens handlingsplan för klimatdiplomati. Utskottet välkomnar antagandet av FN:s nya global mål för hållbar utveckling och konstaterar att grunden därmed är lagd för att skapa ett universellt ramverk för hållbar utveckling där den sista byggstenen utgörs av ett framgångsrikt klimatmöte i . Utskottet har en positiv inställning till att målen är tillämpliga även i och till att – som framgår av regeringsdeklarationen – ska ta en ledande roll i genomförandet av de globala hållbarhetsmålen. Utskottet noterar i detta sammanhang att den har tagit initiativ till en högnivågrupp med nio ledare från olika delar av världen för att säkerhetsställa att de 17 globala målen och 2030-agendan genomförs på alla nivåer i samhället. Utskottet noterar vidare att det i regeringsdeklarationen anförs att ska gå före med en samstämmig politik som tar hänsyn till fattiga människors perspektiv, mänskliga rättigheter och planetens gränser, och att regeringen har aviserat en nystart för Politiken om Global Utveckling, som ska redovisas för i en skrivelse . Utskottet framhåller att det svenska biståndet är ett centralt instrument för förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer, och konstaterar att detta är ett delmål i den biståndspolitiska plattformen. Utskottet noterar att den förutvarande regeringen antog en resultatstrategi för globala insatser för en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling för perioden –2017. Verksamheten inom ramen för strategin syftar till att bidra till en global miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling som i sin tur bidrar till att tillgodose fattiga människors behov av livsmedel, energi och rent vatten. Detta uppnås bl.a. genom begränsad klimatpåverkan och genom att öka fattiga människors anpassning till och motståndskraft mot negativ miljöpåverkan och klimatförändringar. Utskottet noterar också att det i budgetpropositionen framgår att regeringen vill lägga större tonvikt på bl.a. miljö och klimat inom biståndet samt att det är regeringens ambition att utvecklingssamarbetet ska bidra till att den globala agendan för hållbar utveckling uppnås. I en skrivelse till avser regeringen att presentera ett nytt biståndspolitiskt policyramverk som har den globala hållbarhetsagendan som utgångspunkt. Budgetpropositionen i denna del hanteras av utskottet inom ramen för betänkande 2015/16:UU2. Miljö, klimat och en grön ekonomi är framträdande teman även inom EU:s bistånd. I EU:s biståndspolicy Agenda for Change föreskrivs att EU:s utvecklingssamarbete ska främja en grön ekonomi. Detta välkomnas av utskottet. När det gäller faktiska biståndsinsatser på miljö- och klimatområdet kan utskottet konstatera att bl.a. stöder flera multilaterala fonder som är kopplade till klimatkonventionen eller dess protokoll. I samband med en givarkonferens utfäste till den s.k. Gröna klimatfonden –2018. är därmed den största givaren per capita till fonden, vars syfte är att finansiera insatser för utsläppsbegränsningar och anpassningsåtgärder i utvecklingsländer. är även en betydande givare till Globala miljöfaciliteten, de minst utvecklade ländernas fond och Anpassningsfonden. Utskottet har inhämtat att det pågående arbetet med att integrera ett miljö- och klimatperspektiv i allt utvecklingssamarbete fortsätter, bl.a. genom att Sida på regeringens uppdrag ska öka integrationen av miljö- och klimatfrågor i sin verksamhet. Vad gäller klimatpolitiska styrmedel konstaterar utskottet att denna kategori av frågor har hanterats av bl.a. miljö- och jordbruksutskottet i exempelvis betänkande 2014/15:MJU13. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2014/15:2321 (C) yrkande 5, partimotion 2015/16:2174 (M) yrkande 5 och kommittémotion (M) 2015/16:2971 yrkande 20. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i motioner som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att det yrkande som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuellt för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionen. Internationellt klimat- och hållbarhetsarbete m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2321 av (C) yrkande 5 och 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 20. Ett ohållbart utnyttjande av världens ekosystem håller på att dramatiskt försämra livsmöjligheterna och uttömma oersättliga naturvärden för kommande generationer. Miljön och klimatet utgör därför den kanske allvarligaste utmaning som världen står inför. En hög ambitionsnivå i de internationella FN-förhandlingarna samt bindande avtal är avgörande för att klimatmålen ska nås. Det finns dock en stor risk för att ambitionsnivån inom ramen för FN-förhandlingarna blir för låg i förhållande till vad som behöver göras för att nå tvågradersmålet. Därför måste arbeta i parallella spår för att länder, kommuner och företag vidtar klimatåtgärder som går utöver det som bestäms av . Detta arbete inbegriper en utrikespolitik som med ett stort mått av ansvarskännande antar utmaningen om att tvågradersmålet ska uppnås, och att jordens fattiga får berättigat stöd för att kunna ta del i en global grön omställning. Jag anser därför att regeringen i särskild ordning bör redovisa hur man avser att säkerställa ett samlat klimatfokus i utrikespolitiken . Internationellt klimat- och hållbarhetsarbete m.m., punkt 1 (C) (C) anför: Av betänkandet framgår regeringens planer vad gäller såväl ett nytt biståndspolitiskt policyramverk som en s.k. nystart för politiken för global utveckling. Ingen av dessa frågor behandlas i detta betänkande i sak. Det kan således inte anses att genom att omnämna de båda frågorna har prövat dem i sak. Om så hade varit fallet skulle kravet på en annan ordning också ha behövt prövas i enlighet med motion 2015/16:3209 Bistånd för hållbar utveckling yrkande 1. Denna motion behandlas i 2015/16 UU2. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 2014/15:2321 av (C): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör redovisa hur man tänker säkerställa ett fortsatt klimatfokus i utrikespolitiken . Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:1369 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste driva på för ökat klimatbistånd i internationella förhandlingar och att klimatbistånd måste öka, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2174 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av klimatåtgärder som bidrar till en stärkt säkerhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2971 av m.fl. (M): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 4.3 Miljö och klimat och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkande som avslås av utskottet i förslagspunkt 2 Denna debatt hålls dagarna innan det stora toppmötet i ska påbörjas. Det är mycket fokus på , också av skälet att nu ska frågan om klimatets framtid landas, åtminstone i det möte som kallas COP 21. Förhoppningarna är många, farhågorna likaså. Vi tillhör dem som ändå hoppas att vi ska nå en överenskommelse i för att kunna uppnå tvågradersmålet. Vi vet att om vi inte når dit, och om vi hamnar på fyra grader eller ännu högre, kommer den situation som vi upplever att bli ännu värre. Då kommer många länder, och inte bara öar, hotas av att försvinna. Det gäller många delar av vår jord, och detta till följd av vattennivåernas stigande. Men det kan också ske till följd av brist på vatten. I många delar kommer vårt viktigaste livsmedel, vattnet, inte längre att vara tillgängligt. Förutsättningarna för att driva verksamheter och leva kommer att förändras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Vi har stora utmaningar framför oss både när det gäller att möta klimatet och minska uppvärmningen och när det gäller att säkerställa att olika länder och människor klarar att anpassa sig för med ett klimat som ser annorlunda ut. Vi har från EU:s sida varit tydliga med att vi vill nå ett bindande klimatavtal. är naturligtvis en del av detta. Vi har också varit tydliga med att klara finansieringsåtaganden. Det handlar om den överenskommelse som träffades , och , om biståndsagendan. EU ska leva upp till 0,7-procentsmålet som EU. har som bekant en högre nivå, herr talman. Vi ska, vilket EU har bekräftat, också klara att finansiera löftet från som handlar om förutsättningar för anpassning för andra länder. Det gäller som ska finnas tillgängliga i Gröna fonden. Vi från har kämpat hårt för att få Gröna fonden på plats. Vi har kämpat hårt för att få att stötta inträdet i fonden och få upp den på banan, och det har vi lyckats med. Vi står också bakom de åtaganden som har gjort när det gäller insatser för Gröna fonden. Det är en viktig markering att vi tar ansvar för att andra människor också ska få möjligheter till en god framtid även om klimatet utmanar. Agenda 2030 med de 17 nya globala målen är naturligtvis också en viktig förutsättning. Vi ska agera där ute i världen som helhet, men också här hemma på alla nivåer för att möta utmaningarna. En av de utmaningarna är naturligtvis fossilberoendet. Att bryta fossilberoendet är viktigt. I kan man notera det anmärkningsvärda att används för att subventionera fossilbränslen globalt sett. Det är alltså som används för att förstöra förutsättningarna för klimatet. Vi är glada att den nuvarande regeringen håller fast vid det arbete som inte minst drog igång med vängruppen och som handlar om att fasa ut fossilbränslesubventioner. Det startades och är viktigt att arbeta vidare med. Det är bra att regeringen är intresserad av att fullfölja det. Jag hoppas att regeringen också kommer att ta fasta på ett annat viktigt ben i det arbete som inte minst som miljöminister drev, nämligen arbetet med new climate economy. Det handlar om att se att tillväxt leder till bättre klimat. Den Sternrapport som många har hänvisat till när det gäller andra frågor fick här en uppföljare när det gäller klimatet. Tillväxt och klimat har ofta ställts mot varandra, men här visas vinsten med klimatinsatser för tillväxt och tillväxt för klimatinsatser. Det är oerhört viktigt för att kunna bryta upp den låsning som har funnits i de internationella samtalen, och även i samtalen i denna kammare, om att tillväxt hotar klimatet eller miljön. Så är inte fallet. Rätt styrmedel och rätt insatser möjliggör både tillväxt och klimatinsatser för en bättre miljö, vilket har visat. Det är viktigt att ta detta vidare, herr talman. Det här betänkandet handlar också om framtiden. Jag har för räkning en reservation i betänkandet. Den handlar i grund och botten om tiden post . Om man läser betänkandet ser man att det finns en del positioneringar när det gäller EU och om klimatdiplomati och Parismötet. 2030-agendan omnämns, och den är de facto efter Parismötet, men mycket fokuserar och har fokuserat på just Parismötet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Även om vi når framgång och landar på tregradersmålet, eller vad det nu blir när alla har lagt sina bud, kommer vi att behöva göra mer. Då är det viktigt, tycker vi, att vi har en regering som är beredd att ta ledarskapet för detta. Det handlar då inte bara om miljöministern, utan det handlar i stor utsträckning om hela regeringen och om att fånga en utrikespolitik som tar fasta på behovet av att förenas och bygga allianser globalt för att nå längre när det gäller klimatet än vad klimatöverenskommelsen, om det nu skulle bli en sådan, kommer att landa på. Det är det som vi försöker peka på i vår reservation. Vi vill se en återrapportering från regeringen där man redovisar hur man säkerställer ett samlat klimatfokus i utrikespolitiken . Det tycker vi inte att betänkandet fångar upp, och därför har vi lämnat reservationen. Vi har, herr talman, en regering som har en feministisk politik och utrikespolitik, vilket vi hör och får rapporter om. Men lek med tanken att vi har en regering som har en utrikespolitik som syftar till att klara tvågradersmålet och som syftar till att sätta fokus på klimatet. Skulle vi få rapporter om detta? Ja, det tror jag. Jag noterar att regeringen inte har givit någon återrapport, och jag noterar att det inte finns något sådant fokus för utrikespolitiken. Därför har vi lämnat den reservation som jag redogjorde för. Vi vill få en redovisning av detta. Avslutningsvis vill jag säga att klimat- och hållbarhetsarbete också berörs i ett särskilt yttrande, och det betonar att vi nu varken tar ställning till ett biståndspolitiskt ramverk eller till PGU-frågorna, för det kommer i det biståndspolitiska betänkandet, vilket påpekade. Då återkommer vi. Med detta yrkar jag bifall till reservationen och betänkandet i övrigt. Det gläder mig att jag ser höga ambitioner och många som har hög takt när det klimatfrågorna. Jag vill börja med att säga att det största hotet i världshistorien är klimathotet. Man kan inte se klimatförändringen på kort sikt, utan det behövs ett längre perspektiv. Den gör inte skillnad på människor, var vi kommer ifrån eller var vi befinner oss. Den är ett hot mot vår framtid, och vår framtid är våra barnbarn. Vi började känna av konsekvenserna av klimatförändringen , och därför började flera länder, med i täten, ta ställning för en begränsad klimatpåverkan. Det är ett av våra nationella miljömål i . I FN:s internationella klimatpanels femte rapport konstateras att den globala uppvärmningen är ett obestridligt faktum. I rapporten beskrivs också att riskerna kan begränsas, men det kräver utsläppsminskningar av växthusgaser och inte minst anpassningsåtgärder. IPCC:s slutsats är att de globala utsläppen måste börja minska under det närmaste decenniet och att utsläppen måste avta för att därefter fortsätta minska ned till 0 . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Vid statspartsmötet i lanserade man den så kallade Durbanplattformen som innebar att man 2015 ska anta en legalt bindande överenskommelse om utsläpp för perioden bortom 2020 i under COP 21. Syftet är att man internationellt ska enas om ett klimatavtal. Utskottet har lämnat ett förslag i betänkandet som jag yrkar bifall till. I betänkandet ser man med oro på de slutsatser som dras i IPCC:s utvärderingsrapporter, men utskottet framhåller att mänskligheten fortfarande har möjlighet att mildra klimatförändringens negativa konsekvenser. Mot denna bakgrund understryker utskottet vikten av att klimatmötet i resulterar i ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal som bidrar till att hålla den globala uppvärmningen under två grader. Utskottet noterar med oro rapporten om att den kumulativa nivån i de nationella planer om utsläppsbegränsningar som lämnats inför inte ser ut att vara tillräcklig. Därför betonar utskottet också att det är angeläget att ett kommande klimatavtal till sin karaktär är dynamiskt och möjliggör ökade klimatåtgärder . Avslutningsvis vill jag säga att tre av utskottets förslag till beslut om klimatavtalet är viktiga. Det handlar om att få en global medeltemperatur som inte ökar över två grader. Det handlar också om att vi vill ha revideringsmöjlighet, att kunna följa upp avtalen, och att det ska finnas tillräcklig finansiering i Gröna fonden, som vi talade om, för att stödja utvecklingsländerna. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Det är en viktig tid i världen just . Fattigdom, ofrihet, förtryck och humanitära katastrofer kräver både politiska och hållbara lösningar. Det pågår ett globalt arbete för att hantera mänsklighetens utmaningar. Flera internationella processer har pågått och har landat, bland annat de nya hållbarhetsmålen. Det betyder att utvecklingsagendan, själva biståndspolitiken på global nivå, förenas med miljö- och klimatagendan. Den gemensamma nämnaren är hållbar utveckling. Detta är ett motionsbetänkande. Det finns alltså inga som helst skarpa förslag från den rödgröna regeringen om kopplingen mellan säkerhet, klimat och hållbarhet samlat i en proposition. Kopplingen mellan klimat, säkerhet och hållbarhet uppmärksammas alltmer. Klimatdiplomati finns på plats, och på möten om säkerhetspolitik lyfts klimatfrågor upp som ett reellt hot och en osäkerhetsdrivande faktor. Det är något nytt och kopplar samman olika politikområden. Det är lite som när miljöpolitik och ekonomi började kopplas ihop, till mycket nytta. Vi moderater hade en reservation om kopplingen mellan klimat och säkerhet och migrationsströmmar. Men eftersom utskottet strävar efter samsyn i viktiga värderingsfrågor finns texten nu inne i betänkandet. Vi uppskattar det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. I vår partimotion framhålls vikten av klimatåtgärder som bidrar till stärkt säkerhet. De globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna är några av de allvarligaste hoten mot människors säkerhet och levnadsvillkor runt om i världen. En stor andel av dagens konflikter bottnar i miljörelaterade faktorer. Till det kommer att den snabba befolkningstillväxten, i kombination med klimatförändringar, riskerar att leda till ytterligare spänningar med nya konflikter och ökade flyktingströmmar som följd. Utsläppen måste minska, men det krävs också anpassning. Biståndet kan begränsa klimatutsläppen och öka motståndskraften. Därför ska vi fortsätta klimatsäkra biståndet. Jag uppfattar det som att detta delas av utskottet, nu när betänkandet är kompletterat. I vår kommittémotion säger vi att sambandet mellan säkerhet och klimatförändringar är starkt och att det globala hållbarhetsarbetet måste påskyndas. ska vara ledande i det internationella klimatarbetet, särskilt inom EU, för att vi ska uppnå ett klimatavtal som innebär att den globala uppvärmningen kan hållas under två grader. Användandet av fossila bränslen måste upphöra . Globalt bär inte användningen av fossil energi sina kostnader. Det behövs en gemensam energimarknad inom EU med minskad användning av fossila bränslen. Det behövs också anpassningsåtgärder för att hantera klimatförändringarnas effekter. Biståndet har alltså en viktig roll att spela för att främja miljön och en hållbar utveckling. Det är viktigt att klimatsäkra biståndet. Vi har också ett antal förslag på klimatpolitiska styrmedel. Också här uppfattar jag samsynen. Det är bra och viktigt att kan stå upp för detta. har konsekvent varit en progressiv kraft när det gäller klimatfrågan och de internationella klimatförhandlingarna. Vi har levererat nationellt och internationellt. Det gröna skatteskiftet som Alliansen genomförde med höjd skatt på koldioxid och rejält sänkt skatt på arbete har gett effekt. Den sammanhållna klimatpolitik som levererades har verkligen gjort skillnad. Det var bra att vi höjde våra ambitioner från när vi tillträdde 2006 då målet låg på minus till ett riktigt mål på minus . Vi visar att det går att sänka utsläppen med och öka bnp med , som är det år man brukar mäta från. Och har EU en gemensam målsättning. driver på här också.