bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — Vi har den uppfattningen att skriftliga ordningsomdömen inte kan lösa problemen med oordning i klassrummen och motsätter oss därför utskottets förslag att ska ge regeringen till känna att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. Skriftligt ordningsomdöme, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2014/15:2837 av m.fl. (M, FP, C, KD). För att ytterligare betona vikten av en skola som genomsyras av ordning och reda vill vi införa skriftliga ordningsomdömen från första klass. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tioårig grundskola, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 1 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 15. Förskoleklassen infördes som en egen skolform i det offentliga skolväsendet. Avsikten med införandet av förskoleklassen var, enligt propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6), bl.a. att underlätta en verksamhetsmässig integration mellan förskolan och skolan där det bästa av verksamheterna skulle kunna tillvaratas och vidareutvecklas. Enligt skollagen (2010:800) ska förskoleklassen stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Förskoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap. I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) framgår att undervisningsbegreppet i den nya skollagen är definierat så att förskolans, förskoleklassens och skolans kultur och arbetssätt kan bilda en pedagogisk helhet. Det framgår även att i förskoleklassen ingår lek och skapande som väsentliga delar i det aktiva lärandet. Utgångspunkten är att utveckling och lärande pågår ständigt, inte bara vid arrangerade inlärningssituationer. Det är kombinationen av förskolans och arbetssätt och metodik som ger förskoleklassen dess identitet. Enligt statistik /15 går av alla sexåringar i förskoleklass. har kunskapen sjunkit i den svenska skolan. Det framgår bl.a. av den årliga betygsstatistiken för årskurs 9 i , av andelen behöriga elever till gymnasieskolans nationella program och av resultaten från de internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS), Programme for International Student () och Progress in Reading Literacy Study (PIRLS). Även om nästan alla barn går i förskoleklassen anser vi att det finns skäl för att göra förändringar så att förskoleklassen för sexåringar antingen blir obligatorisk eller att förskoleklassen för sexåringar införs som en del av . Vi vill ha en förskoleklass för alla. Våra skäl för detta är att det finns longitudinella studier, t.ex. Competent Children, Competent Learners, som pekar på ett samband mellan att barn som deltagit i förskolans verksamhet presterar bättre i skolan än barn som inte gjort det (Wylie, 2003). Resultaten från 2009 (in Focus 1/2011) visar också att 15-åriga elever, från nästan alla , som deltagit i någon form av förskoleverksamhet hade bättre resultat än de elever som inte deltagit i förskola. Det vill vi ta fasta på, och därför vill vi inte förändra förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll. Vår utgångspunkt är att såväl lärare som förskollärare ska vara behöriga att undervisa i förskoleklassen. (U 2014:05) behöver nu arbetsro för att på bästa sätt kunna fullgöra sitt uppdrag och bl.a. utreda frågorna om att införa en obligatorisk förskoleklass för sexåringar alternativt förskoleklassen som en del av (se bl.a. dir. 2014:159 och dir. 2015:34). Vi vill också lyfta fram det uppdrag som har fått för att förtydliga förskoleklassens uppdrag (U2015/191/S) och den läsa-skriva-räkna-garanti som regeringen aviserar som ska innehålla förslag på insatser som kan sättas in redan i förskoleklassen. Dessa åtgärder anser vi tillsammans kommer att skapa mer jämlika och bättre förutsättningar för barnens utveckling och lärande. Vi anser således att förskoleklassen behövs för att skapa en trygg övergång mellan förskola och skola och motsätter oss förslaget om att införa en tioårig grundskola där förskoleklassen avskaffas. I motsats till utskottsmajoriteten anser vi att både lärare och förskollärare ska vara behöriga att undervisa i förskoleklassen. Betyg, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 14 samt 2014/15:1699 av (KD), 2014/15:1918 av (M), 2014/15:2245 av (M) och 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 3. Vi anser att betyg ska införas redan i årskurs fyra i eftersom vi menar att barnen tidigt måste lära sig att tydliga utvärderingar och betyg är en naturlig och integrerad del av den svenska skolan. Betyg ger även ökade möjligheter att tidigt upptäcka barn i behov av stödinsatser. Att införa betyg i årskurs fyra ter sig dessutom mer naturligt då eleverna börjar ett nytt stadium, mellanstadiet. Vi är mycket tveksamma till möjligheten för rektorer att sätta sammanfattande betyg i samhällsorienterande (SO) och naturorienterande (NO) ämnen i årskurs sex. För att en likvärdig skola ska vara möjlig krävs det att betygssättningen är likvärdig över hela landet. Vi anser därför att denna möjlighet ska tas bort. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Betyg, punkt 5 – motiveringen (V) av (V). Det har i fyra motioner, 2014/15:2836 yrkande 3, 2014/15:2245, 2014/15:2744 yrkande 5 och 2014/15:1918 argumenterats för tidigare betyg. Jag vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Att förbättra förutsättningarna för tidiga insatser i skolan är viktigt för att alla barn och elever ska få möjlighet att utvecklas. Att ge betyg allt tidigare i åldrarna är dock ingen åtgärd som leder till förbättrade sådana förutsättningar. Det sammantagna forskningsläget ger inget stöd för att tidigare betyg skulle vara en framgångsväg. Snarare är risken att tidigare betyg leder åt fel håll, då det finns forskningsresultat som tyder på att lågpresterande elever i unga åldrar skulle påverkas negativt. Eftersom utbildningspolitiska reformer bör grundas i forskning, så anser jag att förslag om betyg från årskurs 4 därmed helt bör avfärdas, även i form av en försöksverksamhet. Med hänvisning till detta avstyrks nämnda motioner i berörda delar. Samverkan mellan skolor, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2014/15:1781 av och (C). Vi ser ett stort värde i att man bevarar de mindre skolenheterna, inte minst de bygdeskolor som fortfarande finns kvar, för att ytterligare förstärka trygghetssträvandena. För att få ett fungerande samhälle i stort krävs att skolan lyckas med sin uppgift. Av den orsaken är det viktigt att låta bygga på småskalighet. Vi vill därför motverka trenden där mindre skolor läggs ned till förmån för större. I ett led att öka tryggheten för eleverna och för att motverka att skolorna blir för stora anser vi också att skolorna huvudsakligen bör delas upp i enheter om F–6 och 7–9. Det kan naturligtvis finnas tillfällen då det är motiverat att driva en enskild skola som en F–9-enhet. Det centrala är dock alltid att skolan inte får blir för stor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolans värdegrund, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 22, 24, 25 och 29 samt 2014/15:283 av (M), 2014/15:1034 av och (SD), 2014/15:1731 av Arhe Hamednaca m.fl. (S), 2014/15:2606 av och (SD) yrkande 4 och 2014/15:2939 av m.fl. (SD). Vi anser att skolan ska förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv. Det är viktigt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om att vårt samhälle ska genomsyras av sammanhållning. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Det kan exempelvis ske genom att inrätta en s.k. klassmorfar på varje skola eller i varje klass och genom att ge skolklasser möjlighet att besöka äldreboenden för att därigenom knyta kontakter över generationsgränserna. Våra äldre kan bli en värdefull resurs i skolan. Skolan ska också lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras – inte bestraffas. Vidare ska etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Huvudmannaskap, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:1830 av m.fl. (FP) och 2014/15:2457 av i (C) yrkande 5. slog fast att skolan åter måste få ett statligt huvudmannaskap. Anledningarna till detta ställningstagande är flera. En är att den svenska skolan har tappat i kvalitet då den övergick från statligt till kommunalt huvudmannaskap. Ytterligare en förklaring till den svenska skolans kräftgång är de senaste decenniernas massinvandring och mångkulturalistiska utgångspunkt. Hur de olika kommunerna prioriterar skolan, hur de prioriterar barns och ungdomars utbildning, och därmed också framtidsutsikter, och hur stora resurser som satsas på skolan varierar över landet. Även kommunernas ekonomiska situation varierar kraftigt. Ytterligare ett problem med dagens skola är den otydliga ledningen, vilket beror på att staten och kommunerna delar på ansvaret. Detta har skapat en problematisk situation som börjar bli ohållbar. Därför förordar vi att den svenska skolan får ett statligt huvudmannaskap i syfte att ge våra barn och ungdomar rätten till en likvärdig och rättvis skolgång. Regeringen ska skyndsamt utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap för , gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen (komvux) ska gå till. Huvudmannaskap, punkt 9 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 5 och 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:1830 av m.fl. (FP) och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 1. Beslut ska fattas så nära dem som berörs som möjligt. Därför ska kommunerna fortsätta att ansvara för skolan. Ett förstatligande av skolan ger inte en mer likvärdig skola. Om kommunerna följer styrdokumenten för skolan får man en mer likvärdig skola. Detta bör regeringen ges till känna. Huvudmannaskap, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:1830 av m.fl. (FP), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 5 och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 1. Utredningen om skolans kommunalisering hade i uppdrag att utvärdera vilken effekt kommunaliseringen av skolan har haft för elevernas studieresultat, läraryrkets status, lärarnas och rektorernas arbetsuppgifter och likvärdigheten i skolväsendet (Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan, SOU 2014:5). I sitt betänkande konstaterade utredningen att kommunaliseringen av skolan är ett ”misslyckande”. I direktiven till utredningen stod det uttryckligen att den inte skulle lämna förslag till ett ändrat huvudmannaskap. Utredningens förslag mynnade därför endast ut i att ge lärarna ”bästa tänkbara förutsättningar” för att bedriva undervisning. En bred parlamentarisk utredning behöver följaktligen tillsättas för att ta fram förslag om hur staten ska överta huvudansvaret för att garantera alla skolor likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Den bör ta fasta på vilka positiva effekter kommunaliseringen har fått som kan behållas. Även konsekvenserna för kommunernas ekonomi måste analyseras, liksom en lång rad frågor som hur arbetsgivaransvaret bäst ska utövas och hur reformen ska genomföras för att alla yrkeskategorier ska vara förberedda. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att införa ett statligt huvudmannaskap för skolan. Huvudmannaskap, punkt 9 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1830 av m.fl. (FP) och 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:2457 av i (C) yrkande 5 och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 1. Om man ska lyckas förbättra skolan kan inte kommunerna behålla ansvaret för den. Tack vare alliansregeringens reformer har staten tagit ett allt större ansvar för skolan med högre lärarlöner, satsningar på fortbildning, skärpta krav på kommunerna och ökad tillsyn. Detta har varit nödvändiga och viktiga insatser. Men dubbelkommandot måste bort. En aktör ska ha hela ansvaret för att eleverna når målen och lär sig så mycket som möjligt, oavsett bostadsort. Alla elever ska få samma chans. Därför måste skolan förstatligas. behöver bygga upp ett nytt och modernt huvudmannaskap som har till syfte att göra skolan nationellt likvärdig, med hög kvalitet, elever som når sin fulla potential och en lärarkår i världsklass. Omfattande strukturreformer av detta slag måste föregås av en gedigen analys, ett gediget utredningsarbete och ett genomtänkt genomförande. Regeringen bör tillsätta en utredning som tar fram förslag på formerna för en modern skola med staten som huvudman där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. Fristående skolor, punkt 10 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2838 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 2–6 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 27–29 och 2014/15:23 av (FP) yrkande 4, 2014/15:158 av (M), 2014/15:2874 av (M) yrkandena 6 och 7, 2014/15:2943 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2014/15:2950 av m.fl. (SD) och 2014/15:2997 av m.fl. (SD). Friskolereformen är en av de viktiga valfrihetsreformer som ökat möjligheten för den enskilde att påverka. För lärare och rektorer har den inneburit nya möjligheter att förverkliga sina pedagogiska ambitioner och ökat utbudet av arbetsgivare. I så hög utsträckning som möjligt ska lika villkor och samma höga krav gälla för alla skolor, oavsett driftsform. Framöver finns det dessutom anledning att strama upp regelverket för fristående skolor i syfte att öka långsiktigheten och säkerställa att tillsynen fungerar väl. Det är viktigt att inte försvåra för exempelvis föräldrakooperativ. I enlighet med överenskommelse vill vi att de som bedriver utbildningsverksamhet ska ta ett långsiktigt ägaransvar, att Skolinspektionen ska pröva fristående huvudmäns lämplighet inför etablering eller vid ägarbyte och att insynen i fristående och kommunala skolors ekonomi ska öka. Öppenheten ska öka genom att meddelarskydd införs för anställda i fristående skolor. Offentlighetsprincipen ska också gälla. Det ska ske på ett sätt som inte i onödan ökar den administrativa bördan för skolorna och huvudmännen. Någon möjlighet till ett kommunalt veto mot fristående skolverksamheter ska inte införas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående skolor, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2943 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4 samt 2014/15:23 av (FP) yrkande 4, 2014/15:158 av (M), 2014/15:2838 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 2–6, 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 27–29, 2014/15:2874 av (M) yrkandena 6 och 7, 2014/15:2950 av m.fl. (SD) och 2014/15:2997 av m.fl. (SD). Vi är väl medvetna om att enskilda friskoleetableringar kan föra mycket positivt med sig, inte minst genom att bredda utbudet och öka valfriheten. kan friskoleetableringar försvåra den kommunala organisationen och planeringen med stora kostnader för kommuner och skattebetalare som följd. I vissa områden med ett begränsat elevunderlag kan det dessutom framstå som ytterst orationellt att en friskola ska tillåtas konkurrera med en skola om elevunderlaget. Om den kommunala skolan måste läggas ned och det endast finns en friskola att tillgå har denna utveckling dessutom omintetgjort ett fritt skolval eftersom det endast finns en friskola att tillgå. Så länge man har en skola och innan den svenska skolan återförstatligats menar vi att ett kommunalt veto mot friskoleetableringar bör införas i lagen. Ett sådant veto ska kunna användas om det t.ex. är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter eller om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. Vi menar också att det måste ställas större krav för att få starta friskolor än vad som är fallet . Man måste börja se till helheten, och vi förordar därför ett system likt det finska där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge, t.ex. en viss pedagogisk profil eller språkskola, för att en friskola ska få starta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående skolor, punkt 10 – motiveringen (V) av (V). Det har i en motion, 2014/15:2874 yrkande 7, argumenterats för att kommunala och fristående skolor ska tillåtas att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor. Jag vill med anledning av denna motion anföra följande. När det gäller yrkandet om att man bör överväga möjligheten att tillåta kommunala och fristående skolor att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor vidhåller jag tidigare ståndpunkt i frågan, dvs. att vi inte ska öppna upp för att lägga ut ytterligare skolverksamheter på entreprenad. Med hänvisning till detta avstyrks nämnda motion i den del som berörs. Mottagande av elever, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2943 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 1, 2014/15:2457 av i (C) yrkandena 4 och 6 samt 2014/15:2874 av (M) yrkande 5. Vi menar att det i grunden är positivt att fristående skolor har möjlighet att arbeta med elever med särskilt behov av stöd. Det vi vänder oss mot är att fristående och kommunala skolor inte verkar på lika villkor med den nuvarande lagen. Kommunerna har nämligen ingen möjlighet att begränsa mottagandet av elever till vissa grupper utan måste erbjuda en skola för alla elever. Vi menar att utgångsläget måste vara att såväl fristående som kommunala skolor ska vara öppna för alla elever. ska en enskild skola – oavsett om skolan är fristående eller – ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för exempelvis barn med särskilda behov. Detta ska dock vara ett undantag, vilket innebär att den huvudman som vill skapa en sådan klass eller skola, och därmed begränsa mottagandet till vissa elevgrupper, ska behöva söka ett särskilt tillstånd hos Skolinspektionen. Denna princip ska gälla såväl grundskolor som gymnasieskolor och såväl fristående som kommunala skolor. Regeringen bör vidta åtgärder för att åstadkomma lika villkor för fristående och kommunala skolor enligt vad som anförs ovan. Mottagande av elever, punkt 11 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkandena 4 och 6 samt 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 1, 2014/15:2874 av (M) yrkande 5 och 2014/15:2943 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det fria skolvalet är viktigt för individens möjligheter att välja den skola som passar bäst. Konkurrens ger högre kvalitet i både friskolor och kommunala skolor. Skolinspektionen har regeringens uppdrag att övervaka att skolorna följer styrdokumenten. En mångfald av utförare inom utbildningsområdet leder till goda möjligheter att välja en utförare som levererar en utbildning som passar individens önskemål. Därför är det av största vikt att värna det fria skolvalet. En bred majoritet av föräldrar och elever vill ha rätt att välja skola. Allt fler gör också aktiva val oavsett om de väljer en skola eller en fristående skola. Man måste hjälpa de familjer som har problem att välja skola att välja rätt. Med ett alltmer heterogent där skolan behöver möta en allt större variation av behov och önskemål ökar kraven på att göra det fria skolvalet tillgängligt för fler. De goda exemplen måste spridas. Skolvalsreformen måste utvecklas med hjälp av bättre information, bättre kvalitetsjämförelser och en förtroendefull samverkan mellan kommunala och fristående huvudmän samt för skolan viktiga myndigheter. Regeringen bör värna och utveckla det fria skolvalet enligt vad som anförs ovan. Mottagande av elever, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:2457 av i (C) yrkandena 4 och 6, 2014/15:2874 av (M) yrkande 5 och 2014/15:2943 av m.fl. (SD) yrkande 2. fria skolval har bidragit till att elever med hög studiemotivation och engagerade föräldrar samlas i skolor där det finns många andra studiemotiverade elever. Det får konsekvenser för likvärdigheten eftersom elevernas resultat även påverkas av skolkamraterna. Jag anser att utgångspunkten ska vara att varje elev placeras i en skola så nära hemmet som möjligt. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma med alternativa önskemål som bör tillgodoses så långt det är möjligt. Geografisk närhet ska ge företräde om fler elever än det finns plats för önskar gå i en skola. Kommunerna måste också ta hänsyn till boendesegregationen när de konstruerar skolornas upptagningsområden. gäller närhetsprincipen endast för de kommunala skolorna medan de fristående skolorna har möjlighet att använda sig av andra antagningsregler såsom kösystem. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Val av skola, punkt 12 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2838 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 1 och 7 samt 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 26 och 30. Vi slår vakt om alla föräldrars möjlighet att välja skola till sitt barn. Därför vill vi behålla det fria skolvalet. Det ska inte bara vara de som har råd att flytta till ett boende nära den skola man tror är bäst för sitt barn som ska ha denna möjlighet. Det fria skolvalet är mycket uppskattat av elever och föräldrar.