bet · H301FiU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Antalet beslut i tillståndsärenden ökade jämfört med året innan. Inflödet av nya ärenden ökade i förhållande innan. genomför en företagsenkät. Resultatet visar generellt att förtroendet för sätt att utföra sitt arbete är fortsatt stort. Konsumenterna erbjuds ett brett utbud av finansiella tjänster, vilket förutsätter att konsumenternas beslut är genomtänkta och väl avvägda. Det krävs att konsumenterna har tillräckliga kunskaper. uppdrag att genom information och privatekonomisk folkbildning stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden bör därför enligt regeringen fortsätta. För att stärka förutsättningarna för att bidra till ett väl fungerande finansiellt system har myndighetens resurser ökats –2014 med . Satsningen har därefter utökats ytterligare med 2014–2016. Regeringen föreslår att tillförs ökade resurser för att förstärka den finansiella tillsynen och konsumentskyddet. Anslaget 1:11 ökas därför sammantaget med . Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom den finansiella folkbildningen. Anslaget minskas med för att bidra med finansiering av andra prioriterade satsningar. För de utgifter som har för avgifter till föreslår regeringen att ca anvisas på anslaget 1:3 avgifter för . ska bidra till målen för det finansiella systemet, särskilt delmålet om en effektiv statlig finansförvaltning. Myndigheten har fem huvudsakliga uppgifter: att vara statens internbank, att förvalta statsskulden, att ställa ut garantier och krediter som har beslutat om, att ansvara för insättningsgarantin och investerarskyddet samt att vara stödmyndighet enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. har bedrivit ett rationaliseringsarbete och myndighetens kostnader har successivt minskat. Alla institut som omfattas av insättningsgarantin betalar en årlig avgift till . Medlen förs till en fond som förvaltas av Kammarkollegiet på uppdrag av . uppgick fondens marknadsvärde till , vilket motsvarade av de garanterade insättningarna. Inget ersättningsfall inträffade . är stödmyndighet för det statliga stödet till kreditinstitut. För att finansiera stödåtgärderna på lång sikt beslutade att inrätta en stabilitetsfond. I samband med att fonden inrättades tillfördes den . Till fonden förs även stabilitetsavgifter som betalas av de banker och kreditmarknadsföretag som omfattas. Vid utgången av uppgick fondens behållning till . Regeringen föreslår att anslaget 1:12 minskas med för att bidra till finansiering av prioriterade satsningar. Finansmarknadsforskningen bidrar till ytterligare kunskap om hur det svenska finansiella systemet kan utvecklas och hur kriser i systemet kan förebyggas. Det är därför enligt regeringen angeläget att forskningen inom området fortsätter och att statliga medel för ändamålet även fortsättningsvis fördelas till Verket för innovationssystem (). Regeringen föreslår att anvisas på anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning. Anslaget minskas med för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Regeringen anser att det för verksamheten bör ges en möjlighet att ingå fleråriga ekonomiska åtaganden om finansiering av olika forskningssatsningar. lämnades inget bemyndigande att ingå sådana åtaganden. bör bemyndiga regeringen att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst –2019. Krediter till Sjunde AP-fonden Sjunde AP-fonden disponerar två krediter hos : en kredit på räntekonto och en låneram för finansiering av anläggningstillgångar. Syftet med räntekontokrediten var ursprungligen att skapa neutralitet mellan generationer av premiepensionssparare. För att hantera neutraliteten mellan generationer och för att kunna hantera ett akut likviditetsbehov i fonden har regeringen därför sedan uppbyggnaden av fonden fått ett bemyndigande av om en kredit till fonden på räntekonto hos . Sjunde AP-fonden har i en skrivelse till regeringen begärt en fortsatt sådan kredit på och en fortsatt låneram för anläggningstillgångar på . I budgetpropositionen lämnade regeringen information om att fondens skuld beräknades vara återbetald . betalade Sjunde AP-fonden av det sista på räntekontokrediten. Vid det senaste årsskiftet hade fonden ett överskott på och detta beräknas stiga till till slutet av 2015. I det sammanhanget lämnas också förslag till en långsiktig hantering av Sjunde AP-fondens krediter och hur eventuella överskott i fonden ska hanteras. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i omfattande högst . Vidare föreslår regeringen en sänkt ram på för finansiering av anläggningstillgångar . avser regeringen att besluta en nivå på Sjunde AP-fondens räntekontokredit som är rimlig i förhållande till det faktiska behovet. Den föreslagna ramen är en möjlighet för regeringen att med kort varsel besluta om en kredit inom ramen om förutsättningarna skulle ändras, t.ex. till följd av ett utflöde av fondkapital eller en negativ utveckling på finansmarknaderna. mål för och resultatet av den statliga förvaltningspolitiken behandlas ovan i avsnittet Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2. Den statliga förvaltningspolitiken omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Området omfattar myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter. Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket motsvarar av statens totala kostnader. Kostnaderna ökade med jämfört med . Under regeringen fanns det 349 myndigheter vid ingången av 2015. Det innebär en nettominskning med 21 myndigheter jämfört med . var drygt 251 500 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med 3 500 personer . Regeringen anser att det behövs en starkare styrning av anslutning av myndigheter till Statens servicecenter. Detta innebär bl.a. att regeringen avser att genom en förordning reglera anslutningen till myndighetens lönerelaterade tjänster. Vissa myndighetsfunktioner bör enligt regeringen utlokaliseras från storstadsområdena. För att hantera frågan samlat och effektivt avser regeringen att ge Statens servicecenter i uppdrag att föreslå vilka myndighetsfunktioner inom de statliga myndigheterna som kan vara lämpliga att utlokalisera. Regeringens ambition är att öka effektiviteten i statens lokalförsörjning. Målsättningen är att minska lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna för statens egen verksamhet. Regeringen avser att gå vidare med några av de förslag som ESV föreslagit (ESV 2013:36) och fortsätta att utveckla styrningen av den statliga lokalförsörjningen. Det är enligt regeringen viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering får en större spridning över landet. Regeringen gav Statskontoret ett uppdrag som syftar till att ge regeringen en samlad bild av den statliga närvaron i landet samt ett underlag för att bedöma om styrningen av myndigheterna vad gäller detta behöver förtydligas. Vidare skriver regeringen att myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras till annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Statskontorets främsta uppgift är att bistå regeringen med utredningar och utvärderingar av statlig verksamhet. utförde Statskontoret uppdrag åt samtliga departement utom Landsbygdsdepartementet. Myndigheten utförde totalt 81 uppdrag , vilket var något färre än . Resultatutvärderingen för Statskontoret baseras på två indikatorer: Statskontorets uppföljning med uppdragsgivare vad gäller färdiga rapporter och myndighetens utvärdering av det långsiktiga resultatet av publicerade rapporter. Sammanställningen av resultaten för den första indikatorn visar att värdet för uppdragsgivarens totala bedömning av Statskontorets arbete minskat något jämfört med och 2013. Detsamma gäller uppdragsgivarens bedömning av produktkvaliteten. I likhet med de tre föregående åren får dock Statskontoret högsta möjliga omdöme när det gäller vilket förtroende uppdragsgivaren har för myndigheten. Statskontorets uppföljning av det långsiktiga resultatet av myndighetens rapporter visar att Statskontoret har producerat 259 rapporter och skrifter –2014. Av dessa har 166 omnämnts i riksdagstryck, varav 89 av rapporterna har lett till någon form av förändring i den riktning som Statskontoret har föreslagit. Regeringen bedömer att Statskontorets rapporter är ett värdefullt bidrag som beslutsunderlag. Vidare bedömer regeringen att Statskontoret bidrar till att ge en helhetsbild av den offentliga sektorns utveckling och framtida utmaningar. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Statskontoret minskas med för uppdrag till att utveckla utbildningsinsatser inom förvaltningspolitik. Kammarkollegiet tillhandahöll service när det gäller ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering (försäkring), fordringsbevakning, redovisning och andra administrativa tjänster. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till största delen med avgifter och medel ur Allmänna arvsfonden. I syfte att åstadkomma en kostnadseffektiv hantering vid avveckling av myndigheter kommer Kammarkollegiet fr.o.m. att få uppgiften att vid behov slutföra kvarvarande frågor efter det att en myndighet har avvecklats eller upphört. Regeringen bedömer att Kammarkollegiet är väl fungerande. Myndighetens pågående verksamhetsutveckling i form av bl.a. systemförbättringar har visat resultat bl.a. i form av kortare handläggningstider. I propositionen föreslår regeringen att anslaget 1:2 Kammarkollegiet ökas med till följd av den nya uppgiften när det gäller avvecklade myndigheter. Ökningen finansieras genom att anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. Vidare ökas anslaget med för ansvaret att auktorisera tolkar och översättare samt hantering av tolkregister. Till följd av detta minskas anslaget 1:1 Integrationsåtgärder under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Anslaget minskas planenligt med främst till följd av tidigare beslut om att uppdraget att vara värdmyndighet för upphört och minskning av medel för insyn i finansiering av partier. Regeringen anser att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit i Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar och övriga utgifter regleras genom betalning av krediten. Mot den bakgrunden föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . har utnyttjandet av krediten varierat mellan ca 0,1 och . har en organisationskommitté utnyttjat krediten med som mest ca . Regeringen menar att det är svårt att bedöma i vilken utsträckning krediten behöver utnyttjas . () ska framför allt utveckla och förvalta den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet, göra prognoser över den statsfinansiella utvecklingen samt utföra revision av hantering av EU-medel. ESV har bistått regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten och förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen. ESV har även utvecklat och förvaltat regelverk och metoder för en effektiv ekonomisk styrning samt gett stöd till andra myndigheter inom sitt område. Vidare har ESV samordnat den statliga internrevisionen. Regeringen bedömer att ESV i stort sett har uppfyllt målen med verksamheten. Regeringen föreslår att anslaget 1:8 minskas planenligt med till följd av att arbetet med EU-revision när det gäller programperioden –2013 avtar . För den nya programperioden –2020 ökas anslaget med för revision av jordbruksfonder och med för revision av Europeiska socialfonden. Statens servicecenter har till uppgift att efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster när det gäller administrativt stöd. erbjöd myndigheten ekonomiadministration, lönerelaterade tjänster och e-handelstjänster. Myndigheten har som verksamhetsmål att verka för att av statsförvaltningen, mätt i antalet anställda, ska vara anslutna till myndighetens tjänster vid utgången av 2015. Resultatutvärderingen av Statens servicecenter baseras på tre indikatorer: – antal myndigheter anslutna till Statens servicecenter samt deras procentuella andel av statsförvaltningens anställda – produktivitetsnyckeltal för fakturahantering och löneadministration – kundundersökningar när det gäller kvalitet i tjänster levererade av myndigheten och stickprovskontroller inom tjänsteområdena. Vid utgången av 2014 var totalt 138 myndigheter och fem stiftelser anslutna till ett eller flera av myndighetens tjänsteområden. Det var en ökning med 24 myndigheter . Det innebär att ca 53 000 personer motsvarande av antalet anställda i staten omfattades av tjänsterna. Antalet anslutna myndigheter har fortsatt att öka och var totalt 146 myndigheter anslutna. Detta motsvarar av statsförvaltningens anställda, vilket innebär att myndigheten nådde regeringens mål om en anslutningsgrad på . Nyckeltalen för löneadministration visar att produktiviteten var 700 löner per årsarbetare. Detta är en minskning mot föregående år men en ökning jämfört med . Kvaliteten mättes bl.a. genom att man frågade kundmyndigheterna vilken kvalitet de anser att tjänsterna håller. Resultatet visade att av myndigheterna bedömde att samverkan med Statens servicecenter fungerade mycket bra, bra eller godtagbart. Motsvarande siffra vid kundundersökningar var . Regeringen skriver att Statens servicecenter är en viktig myndighet för att långsiktigt effektivisera statsförvaltningen. De uppgifter som myndigheten redovisat visar att utvecklingen är positiv gällande bl.a. anslutningen av myndigheter och produktivitet. Den något lägre produktiviteten inom de lönerelaterade tjänsterna bedöms bero på den ökade anslutningen av nya myndigheter . Regeringen följer utvecklingen noga. Regeringen bedömer att Statens servicecenter sammantaget har presterat väl i förhållande till regeringens mål. Verksamheten vid Statens servicecenter finansieras med avgiftsintäkter från de anslutna myndigheterna. Fram till dess att myndighetens verksamhet är självfinansierad disponerar myndigheten en räntekontokredit, som vid utgången av 2014 var utnyttjad med . Regeringen har satt som mål att Statens servicecenter ska ha sin ekonomi i balans och senast nå ett balanserat resultat på årsbasis. Något anslag för verksamheten finns inte uppfört i statens budget . Regeringen föreslår att anvisas på ett nytt anslag, 1:18 Statens servicecenter. Området omfattar personal- och lönepolitiska frågor som t.ex. löneutveckling, pensionsvillkor och kompetensförsörjning. Till området hör , och flera nämnder. var drygt 251 500 personer anställda i den statliga sektorn, vilket motsvarar av samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden. Av de anställda var kvinnor och män. Regeringens mål för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare, och de statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning har betydelse för legitimiteteten och allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av allmänheten är av stor vikt för förtroendet. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna: – Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. – Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. – Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. – Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. – Arbetsmiljön i staten ska vara god. – De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Regeringen använder ett flertal indikatorer kopplade till delmålen för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av delmålen. Sålunda har andelen kvinnor på ledande befattningar ökat, löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska, andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer och antalet nybeviljade sjukpensioner har minskat och ligger på en låg nivå. Sjukfrånvaron i staten har dock ökat för tredje året i följd. Kompetensförsörjningen i staten fungerar i huvudsak väl. Regeringen gav åtta myndigheter i uppdrag att redovisa hur de arbetar med att få fler kvinnor på ledande befattningar. Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en samlad uppföljning av könsfördelningen i myndigheters ledningsgrupper. Redovisningen omfattar 215 statliga myndigheters ledningsgrupper. Andelen kvinnor i ledningsgrupperna uppgår till (viktat, dvs. med hänsyn tagen till att myndigheterna är olika stora) och till (oviktat). Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av . förhandlar och sluter kollektivavtal på statens vägnar. Alla statliga myndigheter med arbetsgivaransvar är medlemmar i . Regeringen anser att den verksamhet som bedriver bidrar till att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. De undersökningar som gjorts visar att medlemmarna är nöjda med verket. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. Medlemsavgiften har uppgått till av respektive medlems bruttolönesumma. uppgick medlems- och serviceavgifterna till ca . disponerar även anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor. Anslaget får framför allt användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som myndigheten utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska arbetet. Regeringen föreslår att anslaget är oförändrat ca . och de statliga tjänstepensionerna () ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring. Regeringens mål för SPV:s huvudsakliga verksamhetsområde Statlig pensionsverksamhet m.m. är att effektiviteten och säkerheten ska öka samt att servicen till statliga myndigheter, tjänstemän och pensionärer ska förbättras. Regeringens samlade bedömning är att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. Administrationen av de förmånsbestämda pensionerna och den statliga tjänstegrupplivförsäkringen står för drygt två tredjedelar av SPV:s omsättning och ska bedrivas med full kostnadstäckning . För administrationskostnader disponerar SPV ett belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Storleken på beloppet anges i verkets regleringsbrev och uppgår till . Verksamhetsutfallet var positivt och uppgick till . SPV bedriver uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där stora penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Det senare flödet omsätter ca och faktureras med för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekostnadsbelastning på ca . Därför anser regeringen att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i liksom tidigare bör finnas . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Anslaget till tjänstepensioner, anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m., är det beloppsmässigt största anslaget inom utgiftsområde 2. Anslaget får huvudsakligen användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknande förmåner som följer av anställningar med statliga villkor. föreslår regeringen ett anslag om , en ökning från föregående år med ca . Anslaget omfattar till stor del redan beviljade förmåner. Området omfattar bl.a. ett antal lagar, ett statligt upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn och rättsmedel. tillhandahåller stöd, information och vägledning om offentlig upphandling. är tillsynsmyndighet för frågor om offentlig upphandling. Regeringens mål är att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. Regeringen angav i budgetpropositionen sin avsikt att inrätta en myndighet för upphandlingsstöd. anvisade därefter medel för att inrätta en ny upphandlingsmyndighet . Skälen för att inrätta en ny renodlat stödjande myndighet på upphandlingsområdet är bl.a. att den stödjande verksamheten bör ha en oberoende ställning i förhållande till tillsynsverksamheten. Vidare ökar förutsättningarna för myndigheten att arbeta utifrån ett strategiskt perspektiv och väga samman olika hänsyn som gör sig gällande på upphandlingsområdet. Regeringen höjer ambitionen när det gäller att arbeta stödjande med miljömässiga och sociala hänsyn i upphandlingen. För att mäta resultatet används en indikator: antalet anbud per upphandling. Enligt regeringen är möjligheterna att följa upp området med hjälp av andra indikatorer begränsade, framför allt eftersom effekterna av lagstiftningen är svåra att mäta och avgränsa från andra offentliga insatser. Vidare är statistiken om offentlig upphandling bristfällig. lämnade i sitt betänkande Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling (SOU 2013:12) förslag som syftar till att förbättra den nationella upphandlingsstatistiken. Utredningens förslag bereds i och utgör ett led i arbetet med att utveckla indikatorer för den offentliga upphandlingen. finansieras verksamhet från anslaget 1:23 inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas på anslaget 1:17 inom utgiftsområde 2. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Området omfattar () verksamhet som utgörs av utveckling, produktion, spridning och samordning av statistik. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. SCB:s verksamhet utgörs av utveckling, produktion, spridning och samordning av statistik. SCB ansvarar för att producera officiell statistik och annan statlig statistik. På uppdrag producerar myndigheten även statistik åt andra statistikansvariga myndigheter och övriga beställare. Målet att uppnå statistik av god kvalitet mäts genom punktlighet i publicering, nöjdkundindex och allmänhetens förtroende. Statistik som är lättillgänglig för användarna mäts genom antalet tabeller och uttag från SCB:s statistikdatabas och antalet besök på webbplatsen. Kostnaderna för uppgiftslämnandet mäts som uppgiftslämnarnas totala kostnader och kostnadsförändringen jämfört med föregående år. Effektiviteten i statistikproduktionen mäts genom produktivitetsförändringen. Regeringen skriver att SCB har planenligt utvecklat, producerat, spridit och samordnat statistik i enlighet med sin uppgift. Statistiken har i stor utsträckning använts som underlag för forskning, beslutsfattande och samhällsdebatt. SCB bedriver ett intensivt arbete för att säkerställa en effektiv och kvalitetssäkrad statistikproduktion. Det är enligt regeringen viktigt att kvalitetsarbetet fortsätter inom alla områden för att bl.a. göra statistikproduktionen mer processinriktad med standardiserade verktyg och metoder och för att säkerställa kvaliteten och tillgängligheten i statistiken. Vidare anförs i propositionen att det är angeläget att arbetet för att minska svarsbortfallet i undersökningar fortsätter med en bred ansats. De negativa effekterna av bortfallet bör hanteras och reduceras med stöd av vetenskaplig metodik.