bet · H201UbU6 · 2015-04-14 00:00:00 — Utbildning för nyanlända elever - mottagande och skolgång I betänkandet behandlar utbildningsutskottet regeringens förslag i proposition 2014/15:45 Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång, sex följdmotionsyrkanden och tre motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionsyrkandena. I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800). En definition av nyanländ ska införas. Med nyanländ ska avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas. En sådan bedömning ska göras även för vissa andra elever som har varit bosatta utomlands, om det behövs. Resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. En nyanländ elev ska från det att han eller hon tagits emot i skolväsendet placeras i en årskurs som är lämplig med hänsyn till hans eller hennes ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. ska eleven placeras i en undervisningsgrupp. Detsamma gäller vissa andra elever vars kunskaper har bedömts. En nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen ska delvis få undervisas i förberedelseklass. Under samma förutsättningar ska även andra elever vars kunskaper har bedömts få undervisas delvis i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet. Undervisning i förberedelseklass ska inte få pågå längre än . Bestämmelserna om åtgärdsprogram ska inte tillämpas om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända elever eller andra elever vars kunskaper har bedömts. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, V, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utbildning för nyanlända elever - mottagande och skolgång Bedömning av nyanlända elevers kunskaper Uppföljning av de föreslagna lagändringarna Kvaliteten i gymnasieskolans introduktionsprogram 1.Definitionen av nyanländ, punkt 2 (SD) 2.Bedömning av nyanlända elevers kunskaper, punkt 3 (M, C, FP, KD) 3.Förberedelseklass, punkt 4 (M, C, FP, KD) 4.Uppdrag till , punkt 5 (M, C, FP, KD) 5.Uppföljning av de föreslagna lagändringarna, punkt 6 (V) 6.Kvaliteten i gymnasieskolans introduktionsprogram, punkt 7 (M, C, FP, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utbildning för nyanlända elever - mottagande och skolgång antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2014/15:45. 2014/15:3030 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) Bedömning av nyanlända elevers kunskaper 2014/15:3031 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 1 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 21. Reservation 2 (M, C, FP, KD) 2014/15:3031 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 22. Reservation 3 (M, C, FP, KD) 2014/15:3031 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 4. Reservation 4 (M, C, FP, KD) Uppföljning av de föreslagna lagändringarna 2014/15:3018 av m.fl. (V). Reservation 5 (V) Kvaliteten i gymnasieskolans introduktionsprogram 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8. Reservation 6 (M, C, FP, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:45 Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång, sex följdmotionsyrkanden och tre motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15. En redovisning av förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Den dåvarande jämställdhets- och biträdande utbildningsministern beslöt att en promemoria med förslag om att förbättra utbildningen för nyanlända elever skulle utarbetas inom . I uppdraget ingick att utreda hur mottagandet och undervisningen av nyanlända elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan borde regleras. Denna del av uppdraget redovisades genom promemorian Utbildning för nyanlända elever – Mottagande och skolgång (Ds 2013:6). I propositionen behandlas förslagen i promemorians avsnitt 5.1–5.6. Promemorian har remissbehandlats. Lagrådet har yttrat sig i ärendet. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag. Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). En definition av nyanländ ska införas. Med nyanländ ska avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas. En sådan bedömning ska göras även för vissa andra elever som har varit bosatta utomlands, om det behövs. Resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för hur undervisningen ska planeras och hur tiden ska fördelas mellan ämnena. En nyanländ elev ska från det att han eller hon tagits emot i skolväsendet placeras i en årskurs som är lämplig med hänsyn till hans eller hennes ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. ska eleven placeras i en undervisningsgrupp. Detsamma gäller vissa andra elever vars kunskaper har bedömts. En nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen ska delvis få undervisas i förberedelseklass. Under samma förutsättningar ska även andra elever vars kunskaper har bedömts få undervisas delvis i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet. Undervisning i förberedelseklass ska inte få pågå längre än . Bestämmelserna om åtgärdsprogram ska inte tillämpas om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända elever eller andra elever vars kunskaper har bedömts. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utbildning för nyanlända elever - mottagande och skolgång Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) som bl.a. innebär att en definition av nyanländ ska införas och en nyanländ elevs kunskaper ska bedömas. Elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som anlänt till utgör en mycket heterogen grupp. En nyanländ elev kan ha bristande kunskaper i svenska men mycket goda ämneskunskaper i övrigt. Andra nyanlända elever som är äldre än kanske inte har haft möjlighet att gå i skolan i sitt hemland. Ett särskilt regelverk för mottagande och skolgång för nyanlända elever saknas i den befintliga lagstiftningen. Vem ska anses vara nyanländ? I propositionen föreslås att en definition av nyanländ ska införas i skollagen. Med nyanländ ska avses en person som har varit bosatt utomlands och som är bosatt i landet eller ska anses vara bosatt i landet och som har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då personen fyller . En person ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Uttrycket ”nyanlända ungdomar” ska användas i bestämmelserna om introduktionsprogrammet språkintroduktion i gymnasieskolan. Även andra elever än nyanlända ska få gå språkintroduktion om det finns särskilda skäl. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag: För att värna elevernas rättssäkerhet krävs enligt regeringen en definition av begreppet nyanländ, som tydligt klargör vilka som i första hand ska omfattas av den särskilda regleringen. Genom att man definierar vem som ska anses vara nyanländ klargörs huvudmannens ansvar gentemot dessa elever. Att en elev omfattas av defini-tionen nyanländ ska enligt förslaget leda till att det görs en bedömning av elevens kunskaper. Förslagen i propositionen ger alltså inte en nyanländ elev någon rätt till särskilda åtgärder enbart av det skälet att han eller hon omfattas av definitionen. En bedömning av elevens kunskaper kan i en del fall leda till att det inte finns behov av några åtgärder medan det i andra fall kan konstateras ett omfattande behov. Bedömningen ska därför ligga till grund för ett ställningstagande om huruvida det behövs några åtgärder och i så fall vilka. Det är en annan sak att de allra flesta av de nyanlända eleverna i praktiken bedöms få del av olika insatser. Det är givetvis avsikten att mer omfattande åtgärder ska användas där behoven är som störst, t.ex. när det gäller elever som anlänt i tonåren. Bedömning av elevernas kunskaper I propositionen föreslås att en bedömning av en nyanländ elevs kunskaper ska göras om eleven har tagits emot i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan, och en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Om det behövs ska en sådan bedömning också göras dels för en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , dels för en elev som efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning här. Bedömningen ska göras skyndsamt. När det gäller nyanlända elever ska bedömningen slutföras i sådan tid att beslut om vilken årskurs och undervisningsgrupp eleven ska placeras i kan fattas från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Detsamma gäller en elev som har gått i svensk skola och som efter bosättning utomlands har återvänt till för att återuppta sin skolgång här. När det gäller en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår han eller hon fyller , ska en bedömning vid behov göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Rektorn ska ansvara för att en elevs kunskaper bedöms i de fall det krävs enligt regleringen eller behövs enligt en bedömning. En bedömning av en elevs kunskaper ska – när det är fråga om nyanlända eller elever som återvänder till för att återuppta sin skolgång här – utgöra underlag för beslut om vilken årskurs och undervisningsgrupp eleven ska placeras i, hur undervisningen i de olika ämnena ska planeras och hur tiden mellan de olika ämnena ska fördelas. När det är fråga om en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , ska bedömningen av elevens kunskaper utgöra underlag vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om underlaget för bedömningen. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag: En förutsättning för att undervisningen ska ge eleven möjlighet att utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen är att skolan tar fasta på de kunskaper eleven har utvecklat och vad eleven behöver fortsätta att utveckla för att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Det finns stora skillnader mellan skolor, både när det gäller i vilken mån det görs bedömningar av nyanlända elevers kunskaper och kvaliteten i dessa bedömningar. Skillnaderna riskerar att leda till att kraven på en likvärdig utbildning inte uppfylls. Det är viktigt att beakta att elever som har invandrat och som har anlänt när de är äldre än när man normalt börjar i skolan i , visserligen oftast har bristande kunskaper i det svenska språket men för övrigt kan ha mycket goda kunskaper i de olika ämnena. Undervisningen för nyanlända elever utgår dock inte alltid från att de är en heterogen grupp, utan det förekommer generella lösningar som inte tar hänsyn till elevers individuella förutsättningar eller behov. Hur undervisningen för nyanlända elever bör utformas, vilken ämnesundervisning de kan delta i och i vilken omfattning detta kan ske är alltid en bedömning som måste göras individuellt utifrån den enskilda eleven. Utgångspunkten ska vara att eleven ska delta fullt ut i ordinarie undervisning i alla ämnen. För att detta ska vara möjligt kan olika typer av språk- och kunskapsutvecklande insatser krävas. Det är viktigt att skolor redan tidigt bildar sig en uppfattning om vilka kunskaper som nyanlända elever har. En inledande bedömning av kunskaperna är själva fundamentet för den vidare utbildningen och syftar till att de nyanlända eleverna ska kunna placeras i ett sådant sammanhang att de kan ta till sig undervisningen. Bedömningen syftar också till att redan på ett tidigt stadium upptäcka elever som behöver särskilda åtgärder från skolans sida. Ytterligare ett argument för att tidigt göra en bedömning av nyanlända elevers kunskaper är att en sådan bedömning ökar förutsättningarna för att alla elever ska få en likvärdig utbildning. Regeringen föreslår därför att det införs ett krav på en väl underbyggd inledande bedömning av nyanlända elevers kunskaper. Utgångspunkten för bedömningen ska vara att eleven ska kunna följa och tillgodogöra sig undervisningen i den elevgrupp som eleven normalt ska tillhöra. I vissa fall kan det dock redan från början stå klart att en bedömning av en nyanländ elevs kunskaper inte behövs, t.ex. om eleven han eller hon har bott utomlands har gått i en svensk utlandsskola. Kravet att det ska göras en bedömning av en nyanländ elevs kunskaper bör därför inte vara ovillkorligt, utan en sådan bedömning bör kunna underlåtas om den framstår som uppenbart obehövlig. Regeringen har förståelse för att den föreslagna bedömningstiden () i en del fall kan vara alltför kort. För många elever krävs det sannolikt för att genomföra en mer ingående kartläggning. Avsikten är dock inte att i detta inledande skede göra en helt uttömmande kartläggning av elevens kunskaper. Det viktiga är att han eller hon bedöms skyndsamt och därmed tidigt ges de åtgärder som är lämpliga. Den initiala bedömningen ska också underlätta årskursplacering och/eller placering i en undervisningsgrupp, och regeringen bedömer att det inte är gynnsamt för eleven om sådana placeringar dröjer mer än . Det finns dock inget som hindrar att en fortsatt kartläggning görs av vissa elever som kan vara särskilt svåra att bedöma. Placering i årskurs och undervisningsgrupp Rektorn ska senast från det att en nyanländ elev har tagits emot inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan besluta om placering i en årskurs och i en undervisningsgrupp. Eleven ska placeras i en årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Om den skolenhet där elevens kunskaper har bedömts inte anordnar den årskurs som eleven ska placeras i, får eleven omplaceras till en annan skolenhet. Motsvarande ska gälla i fråga om en elev som efter skolgång i har bott utomlands för att därefter återvända till för att återuppta sin skolgång här och vars kunskaper har bedömts. Beslut om årskursplacering och placering i undervisningsgrupp ska i fråga om en sådan elev fattas från det att eleven på nytt har tagits emot i skolväsendet inom någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. När det gäller en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , och vars kunskaper har bedömts, ska beslut om i vilken undervisningsgrupp eleven ska placeras fattas från det att eleven har tagits emot i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag: Möjlighet att snabbt få följa undervisningen i samtliga ämnen och att integreras med övriga elever är en förutsättning för att nyanlända elever ska nå goda resultat i skolan. har olika utvärderingar visat att det i vissa fall tar alltför innan nyanlända elever får en grupptillhörighet som är knuten till den ordinarie undervisningen. Elever som påbörjar utbildningen senare än när skolgången i normalt startar kan sakna tidigare skolgång eller ha en utbildningsbakgrund med stora brister. Det är därför inte alltid lämpligt att låta dessa elever börja sin utbildning i en årskurs som motsvarar deras ålder. I stället bör en individuell prövning göras. Om bedömningen av elevens kunskaper visar att elevens behov bättre skulle kunna tillgodoses i någon annan årskurs än vad elevens ålder motiverar finns det skäl att låta honom eller henne börja där. Enligt regeringens uppfattning bör därför en prövning av årskursplacering göras och mynna ut i ett beslut om placering i en årskurs efter det att bedömningen av elevens kunskaper utförts. Enligt regeringens uppfattning är det inte enbart elevens kunskapsnivå som bör vara avgörande för placeringen. Elevens möjligheter till integration och kontakter med jämnåriga bör också beaktas. Det innebär att det faktum att en elev är nyanländ och inte ligger på samma kunskapsmässiga nivå som jämnåriga elever aldrig kan utgöra ett tillräckligt skäl till att eleven slentrianmässigt placeras i en årskurs under den som eleven normalt tillhör enligt sin ålder. Sociala faktorer måste också vägas in. I propositionen gör regeringen bedömningen att det bör finnas möjlighet att omfördela undervisningstiden mellan olika ämnen till förmån för undervisning i svenska eller svenska som andraspråk för elever som saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen. När det gäller nyanlända elever och elever som efter skolgång i har bott utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin skolgång här och vars kunskaper har bedömts föreslår regeringen att den garanterade undervisningstiden inom , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska motsvara minst den undervisningstid som elever i samma årskurs har rätt till som återstår av utbildningen. I propositionen föreslås att rektorn ska få besluta att en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis ska undervisas i förberedelseklass. Även en elev som har varit bosatt utomlands och vars kunskaper har bedömts ska under motsvarande förutsättningar få undervisas delvis i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i det aktuella ämnet. En elev ska inte få ges undervisning i förberedelseklass än . I propositionen gör regeringen vidare bedömningen att undervisning i förberedelseklass såväl lokal- som verksamhetsmässigt bör äga rum i så nära anslutning till annan undervisning som möjligt. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag: Det är vanligt med såväl förberedelseklasser som direkt placering i ordinarie undervisningsgrupp. Förberedelseklassen är dock inte särskilt reglerad i skolförfattningarna. Förberedelseklassen är ett av flera instrument som kan väljas för att ge de nyanlända eleverna de kunskaper de behöver för att kunna ta del av den ordinarie undervisningen. I vissa fall kan en förberedelseklass vara den lämpligaste åtgärden och i andra fall exempelvis en prioriterad timplan. I en del fall kan det också vara aktuellt med åtgärder inom ramen för särskilt stöd, exempelvis studiehandledning på modersmålet. Det bör inte heller uteslutas att de olika åtgärderna kombineras om det är den bästa lösningen för en enskild elev. Hur undervisningen ska organiseras i olika typer av grupper eller klasser bör även fortsättningsvis vara en fråga som ligger på skolans rektor. Formerna för de olika åtgärderna i anslutning till mottagandet av nyanlända elever bör dock bli tydligare. Sådana åtgärder riskerar annars att automatiskt hanteras inom ramen för särskilt stöd. Visserligen bör även nyanlända elever ges särskilt stöd när det finns sådana behov, men åtgärder som sannolikt kommer att användas i stor utsträckning och är helt ordinära för elever som har ett annat modersmål än svenska bör i stället ses som en introduktion till den svenska skolan. Åtgärder inom ramen för särskilt stöd riskerar annars att inte bli sådana särskilda åtgärder som avsetts. Rektorn bör ha stor frihet att organisera undervisningen av nyanlända på lämpligaste sätt. Det bör alltså inte finnas någon skyldighet att inrätta förberedelseklasser. Ett skäl till detta är att elevunderlaget ibland kan vara så litet att det inte är rationellt att inrätta särskilda förberedelseklasser. I och med att undervisningsformen förberedelseklass förekommer finns det dock enligt regeringen skäl att i viss mån reglera denna undervisningsform eftersom en reglering främjar likvärdigheten i undervisningen. För att underlätta övergången från undervisning i förberedelseklass till reguljär undervisning ska eleven, i de fall han eller hon får undervisning i förberedelseklass, också tidigt få en tillhörighet i den undervisningsgrupp eleven normalt ska tillhöra. Det är viktigt att peka på det ömsesidiga intresset av att elever som får viss del av undervisningen i förberedelseklass har en tydlig tillhörighet i sin ordinarie undervisningsgrupp. Såväl de lärare som ska komma att undervisa eleven som klasskamraterna i elevens undervisningsgrupp och den nyanlända eleven gynnas av att kontakt knyts . Regeringen föreslår därför att det inte ska vara möjligt att besluta att en elev bara ska gå i förberedelseklass, utan ett beslut om undervisning i förberedelseklass bör bara kunna avse att en elev delvis ska undervisas i en sådan klass. I praktiken innebär det att eleven också ska placeras i en ordinarie undervisningsgrupp. Den nya regleringens förhållande till regler om annat stöd I propositionen föreslås att bestämmelserna om särskilt stöd och om utredningsbehovet av sådant stöd inte ska tillämpas om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever som har varit bosatta utomlands och vars kunskaper har bedömts. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag: En av utgångspunkterna för de förslag som läggs fram i denna proposition är att de särskilda åtgärderna inte ska behandlas inom ramen för regleringen om särskilt stöd. Redan när eleven anländer till skolan och bedömningen av elevens kunskaper görs kan skolan befara att eleven kommer att ha svårt att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Behovet av stöd kan dock bero på de omständigheter som det innebär att börja skolan i ett annat land med ett annat modersmål. Det kan därför i en del fall bedömas att eleven inte skulle ha haft några svårigheter att tillägna sig undervisningen om han eller hon varit kvar i sitt hemland. En nyanländ elevs rätt till vissa särskilda insatser ska tillgodoses, och det är betydelsefullt att insatserna i varje enskilt fall motsvarar det behov som finns. De förslag som läggs tar sin utgångspunkt i att en nyanländ elev med hjälp av vissa åtgärder kan nå målen för utbildningen utan att en mer omfattande åtgärd behöver beslutas.