bet · H201SkU18 · 2015-03-19 00:00:00 — Den dåvarande regeringen gav Geologiska Undersökning (SGU), inom ramen för arbetet med mineralstrategi, två uppdrag som bl.a. syftar till att uppnå naturgrusmålet. har tidigare godtagit utskottets uppfattning om att naturgrusskatten inte har spelat ut sin roll som styrmedel för att minska uttaget av naturgrus (bet. 2013/14:SkU19). Utskottet ser inte någon anledning att ompröva detta ställningstagande. Utskottet anser att det är viktigt att minska de negativa miljökonsekvenserna av plastpåsar. Det är dock inte säkert att en särskild beskattning är den mest effektiva åtgärden. Krav på åtgärder för att förbygga förpackningsavfall och system för återvinning tillsammans med ett väl fungerande producentansvar kan vara att föredra för att komma till rätta med de problem som motionen tar upp. Det kan vara rimligt att framöver se över detta. Utskottet avstyrkte under det förra motsvarande förslag om att utreda ett styrmedel för att stimulera biokolteknik. I det av godkända betänkandet 2013/14:SkU19 framhöll utskottet att en sådan ersättning som motionären efterfrågar inte kan förenas med energiskattelagens systematik. Utskottet avvisade även tanken på ett bidragssystem för att stimulera biokolteknik. Utskottet finner inte skäl att ompröva sitt ställningstagande i frågan. Stämpelskatt utgör en statlig skatt på omsättning av fastigheter. Skattskyldigheten uppstår genom själva överlåtelsen av fastigheten och dess storlek är beroende av egendomens värde. Utskottet konstaterar att skatten är kopplad till själva fastighetsöverlåtelsen som sådan medan det tas ut en särskild expeditionsavgift för den handläggning som krävs för att ett fastighetsförvärv ska skrivas in i fastighetsregistret och för att lagfart för förvärvet ska beviljas. Utskottet finner inte att det med anledning av vad som anförts i motionen finns anledning till en översyn av stämpelskatten. Utskottet är medvetet om att punktskatteförfarandet i vissa fall utnyttjas i brottsligt syfte för att bl.a. kringgå skattskyldighet. Punktskatterna är i stor utsträckning harmoniserade inom EU. råder således inte helt över systemens utformning, och större ändringar när det gäller punktskattesystemet kräver ändringar i tillämpliga EU-direktiv m.m. Inom EU pågår exempelvis ett arbete när det gäller förändringar av energiskattedirektivet. Utskottet utgår från att regeringen utan något särskilt tillkännagivande från strävar efter att minska skatteundandraganden såväl i fråga om arbetet med regleringarna av punktskatter inom EU som i fråga om nationell lagstiftning. Utskottet ser mot bakgrund av vad som anförts ovan således inte skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om någon av de här behandlade frågorna om punktskatter. Motionerna avstyrks därmed i motsvarande delar. Energiskatt, punkt 1 (M, C, FP, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (FP), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4 och 2014/15:617 av (M), 2014/15:1101 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2014/15:1675 av (KD) och 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 2. Klimatförändringarna är en av vår tids alla största utmaningar och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. ska fortsätta investera i förnybar energi och vi ska vårda den energiöverenskommelse som alliansregeringen träffat. Det ger stabila förutsättningar för industrin och en miljömässigt hållbar inriktning på energipolitiken. Genom ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter inom energieffektivisering, transporter, energilagring och smarta elnät som kan stärka vår konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. Vi vill därför främja svensk miljöteknikexport. För att stimulera produktion av förnybar el vill vi sänka skatten för egenproducerad förnybar el och effektivisera tillståndsprocessen för att ansluta en ny kund till elnätet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Energiskatt, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1101 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:617 av (M), 2014/15:1675 av (KD) och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av ännu högre elpriser. Vi ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft och anser att vi ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation. straffbeskattas elenergi som är alstrad i svenska kärnkraftverk och vattenkraftverk. Detta skapar en obalans i konkurrensen på den fria elmarknaden. Skatten bör därför inte höjas på den termiska effekten i kärnkraftsreaktorer. För att stimulera byggandet och skapa incitament för att förnya reaktorer vill vi även slopa denna orättfärdiga effektskatt för nya reaktorer. Vi föreslår därför att reaktorer som uppförs efter inte ska belastas med effektskatt. Vi anser vidare att teknikneutralitet bör eftersträvas. När det gäller de energislag som är berättigade till elcertifikat ges vindkraften en konkurrensfördel jämfört med övriga energislag. För att inte låta vindkraften åtnjuta en särställning där man har skattefördelar kontra andra energislag anser vi att befrielsen från energiskatt för anläggningar överstigande 100 kW ska slopas. I SOU 2013:46 Beskattning av mikroproducerad el m.m. föreslås att man tar bort dagens generella skattefrihet för el från vindkraftverk som produceras av dem som inte yrkesmässigt levererar el. Vi ställer oss bakom detta förslag och föreslår att lydelsen om skattefrihet på elektrisk kraft som framställts i i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar elektrisk kraft i 11 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi upphävs. Vi tycker att det är beklagligt att regeringen avser att föreslå en höjning av koldioxidskatten för uppvärmningsbränslen för de delar av näringslivet som inte har utsläppsrätter, bl.a. jord- och skogsbruket, livsmedelsindustrin, textilindustrin och verkstadsindustrin. Vi motsätter oss ytterligare skattehöjningar som slår mot det svenska jord- och skogsbruket och som indirekt även riskerar att slå ut annan svensk industri på landsbygden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Lantbrukets drivmedelsskatter, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:2831 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:1498 av och (M). Det svenska lantbruket verkar inom ramen för en hård, konkurrensutsatt internationell marknad, där vi måste sträva efter bättre konkurrensvillkor och inte lägga ut fler ekonomiska snaror. Svenska bönder har en konkurrensnackdel genom ett högre skattetryck i form av koldioxidskatt på diesel för skogs- och jordbruksmaskiner. Regeringen väljer tyvärr att negligera problemet och drastiskt minska återbetalningen av koldioxidskatten. Med tanke på jordbrukets lönsamhetsproblem är detta ett direkt skadligt beslut som ytterligare försämrar det svenska jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. skattekostnader för diesel inom jord- och skogsbruket tillhör de högsta i . Vi vill i stället möta de europeiska nivåerna och föreslår därför att återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner höjs till en nivå som motsvarar per liter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (M, C, FP, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (FP), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 7 och 2014/15:563 av och (C) yrkande 2, 2014/15:1426 av (M) yrkande 2, 2014/15:2379 av och (M) och 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 11. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Alliansregeringen genomförde en lång rad insatser för att minska vägtransporternas beroende av fossil energi, och vi kan redan se resultaten. Utsläppen minskar och andelen förnybara drivmedel ökar kraftigt. Långsiktiga och goda villkor för de förnybara drivmedlen är av yttersta vikt för en fortsatt omställning, och det krävs effektiva styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel med hög klimatprestanda. Vi vill ge de förnybara drivmedlen fortsatt långsiktiga och goda förutsättningar och särskilt premiera drivmedel med stor klimatnytta genom att skattebefria andra generationens biodiesel (HVO). För att skapa rättvisa villkor och premiera de bränslen som är absolut bäst för klimatet vill vi att alla bränslen, både fossila och förnybara, ska bedömas efter deras totala klimatnytta – beräknat från dess ursprung på olje- eller rapsfältet till avgasröret. På så vis kan vi skapa ett ramverk som är långsiktigt och som gynnar riktigt klimatsmarta drivmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2014/15:563 av och (C) yrkande 2, 2014/15:1426 av (M) yrkande 2, 2014/15:2379 av och (M), 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 7. Som argument för att tvinga fram användande av biodrivmedel anförs i huvudsak den klimatnytta dessa bränslen påstås generera. Detta menar vi är falskt, åtminstone när det gäller första generationens biodrivmedel. Bland annat har uppodling av mark, vilket är konsekvensen av ökat användande av dessa bränslen, förändrat markanvändningen på ett sätt som genererar en koldioxidskuld som det kommer att ta många årtionden att kompensera för som ovärderlig natur riskerar att försvinna. Vidare ökar problem som övergödning, vattenanvändning och användande av bekämpningsmedel. FN:s klimatpanels (IPCC) senaste rapport lyfter fram tydliga konflikter mellan första generationens biodrivmedelsframställning och global livsmedelsförsörjning där man ser hur de allra fattigaste drabbas. Ett annat problem är att många motorfordon inte är konstruerade ens för låginbladning av biodrivmedel utan havererar. Regeringen har vidare inte samordnat infrastrukturplaneringen med klimatmålen utan sätter förhoppningen till stora, nu okända, tekniksprång, vilket är mycket oansvarigt. I synnerhet som regeringen inte tydligt har samordnat klimatforskningen med klimatmålen för att inrikta forskningen mot att åstadkomma de tekniksprång som skulle behövas. Med anledning av detta måste regeringen göra en bredare analys över nyttan med biodrivmedlen. När det gäller subventionerna av etanol är det vår mening att de bör fasas ut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Fordonsskatt, punkt 5 (M, C, FP, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (FP), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 10 och 2014/15:339 av (M), 2014/15:847 av m.fl. (V) yrkande 8, 2014/15:1056 av (M), 2014/15:1241 av och (SD) yrkande 2, 2014/15:1768 av (M), 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2014/15:2913 av (SD). Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för att utveckla effektivare transporter. Att främja teknikutveckling inom detta område samt gynna mer miljöanpassade fordon är avgörande för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. Vi vill därför höja fordonsskatten genom att höja koldioxidbeloppet. Företag ska kunna verka i hela . De ska kunna hitta rätt kompetens och transportera sina varor och produkter. Lastbilstransporter kommer därför även i fortsättningen att vara en bärande pelare för näringslivets transportbehov. Skattesystemet måste således utformas på ett sätt som inte slår särskilt hårt mot landsbygden. En avståndsbaserad vägslitageavgift skulle särskilt drabba företag samt de som bor och verkar på landsbygden. Vi anser därför att en sådan skatt inte ska införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Trängselskatt, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:77 av m.fl. (SD) och 2014/15:15 av (FP), 2014/15:1570 av (C), 2014/15:1923 av (S), 2014/15:2127 av (SD) yrkande 4 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 11. har infört trängselskatt med motiveringen att minska trängseln i . Det faktum att vissa fordon är undantagna från trängselskatt samt placeringen av trängselskattebågar där det är lite eller ingen trängsel ger sken av att man är mer intresserad av att ta ut skatt av bilisterna än att minska trängseln i staden. Vid den folkomröstning angående trängselskatt som genomfördes i vid det allmänna valet röstade nej och ja till trängselskatt. Eftersom göteborgarna tydligt genom en folkomröstning visar att de inte vill ha trängselskatt bör denna avskaffas . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på flygresor, punkt 9 (M, C, FP, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (FP), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 14 och 2014/15:972 av (M) yrkande 6 och 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 15. Företag ska kunna verka i hela . De ska kunna hitta rätt kompetens och transportera sina varor och produkter. stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg. Skattesystemet måste utformas på ett sätt som inte slår särskilt hårt mot landsbygden. Vi vill därför att en nationell flygskatt inte ska införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på handelsgödsel, punkt 10 (M, SD, C, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2322 av m.fl. (C) och 2014/15:1059 av och (M) och 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 3. Erfarenheter visar att handelsgödselskatten inte haft någon inverkan på handelsgödselanvändningen, i och med att trenden visar på en sjunkande användning även utan handelsgödselskatt. Att införa en skatt på handelsgödsel är därför en kostsam åtgärd med liten påverkan på utlakningen som den leder till minskad framtidstro, färre investeringar, sämre konkurrenskraft och ytterligare en börda för det svenska lantbruket. En skatt skulle leda till att en ännu större andel av den mat som konsumeras i vårt land produceras i andra delar av världen och att jobb försvinner. Fokus bör i stället ligga på att hitta åtgärder som gör konkret miljönytta och bibehåller svenskt lantbruks konkurrenskraft. Skatten är således både ineffektiv och dyr och bör därför inte införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på handelsgödsel, punkt 10 – motiveringen (FP) av (FP). Utsläpp av kväve och kadmium, inte minst från jordbruket, bidrar till övergödningen av sjöar, hav och vattendrag. Att minska utsläppen av kväve och kadmium är viktigt för att kunna nå de uppsatta miljömålen. Det är därför angeläget med styrmedel som påverkar utvecklingen i positiv riktning. har den rödgröna regeringen aviserat andra skattehöjningar, exempelvis införande av kilometerskatt och höjda arbetsgivaravgifter, som har en påtagligt negativ effekt för det svenska näringslivet och jordbrukssektorn. I detta utsatta konkurrensläge är dessa skattehöjningar helt fel väg att gå och riskerar att försämra konkurrenskraften för bönder. Även om vi ser att införande av en handelsgödselskatt kan ha positiva miljöeffekter kommer vi därför att behandla frågan om skatt på handelsgödsel som en del av en helhet där vi kommer att analysera den förda politikens totala påverkan på branschen. Skatt på kemikalier, punkt 11 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 3. För att lyckas nå en giftfri vardag behövs flera olika typer av åtgärder, både på lokal, nationell och global nivå, på kort sikt och lång sikt. Jag vill att farliga kemikalier, framför allt dem som barn exponeras för, förbjuds. Men förbud tar tid att få igenom i EU, och därför kan nationella åtgärder vara ett komplement för att snabbare fasa ut ämnen med kända egenskaper, såsom det hormonstörande bisfenol A. Vi behöver använda fler verktyg för att nå ett giftfritt samhälle. Ett sådant kompletterande verktyg är ekonomiska styrmedel. Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken är avgörande för en snabb och effektiv omställning till ett hållbart samhälle. De ekonomiska styrmedlen ska gynna miljövänligare alternativ, vilket kan leda till att de kommer snabbare in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar på bekostnad av de sämre alternativen. En skatt på farliga kemikalier kan därför vara substitutions- och innovationsdrivande och kan också främja tillväxt och sysselsättning. Fokus bör i synnerhet riktas mot produkter som barn kommer i kontakt med i sin vardag och i allmänhet mot produkter som människor kommer i kontakt med. Detta bör således inkludera textilier, skor, leksaker och andra produkter för barn, kosmetika, elektriska produkter liksom byggprodukter och diverse inredningsmaterial. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:15 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en regional trängselavgift. 2014/15:77 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa trängselskatten i . 2014/15:98 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta depåer för tullfria varor i syfte att uppnå miljövinster. 2014/15:284 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett försök med lägre bränsleskatt i glesbygd. 2014/15:339 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa bomskatt vid inresa till . 2014/15:563 av och (C): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja användningen av hydrerad vegetabilisk diesel inom sjöfarten. 2014/15:617 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi. 2014/15:847 av m.fl. (V): 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag som möjliggör införande av lokala avgifter på dubbdäck. 2014/15:972 av (M): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygskatt. 2014/15:1056 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte införa en avståndsbaserad kilometerskatt. 2014/15:1059 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att handelsgödselskatten inte ska återinföras. 2014/15:1082 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avfall som återdeponeras efter deponiåtervinning. 2014/15:1101 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte höja skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektskatt inte tas ut på nya kärnkraftsreaktorer efter . 2014/15:1105 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva lydelsen i 11 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi om skattefrihet på elektrisk kraft som framställts i i ett vindkraftverk av producent som inte yrkesmässigt levererar elektrisk kraft. 2014/15:1208 av och (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en ny beskattningsprincip baserad på produkters nikotininnehåll och en ny punktskattemodell som inbegriper alla typer av nikotininnehållande produkter. 2014/15:1241 av och (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja veteranbilshobbyn genom att inkludera i den s.k. 30-årsregeln. 2014/15:1285 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att sänka dieselskatten för våra svenska åkerier till samma nivå som i övriga EU-länder eller till en ännu lägre nivå för att stärka konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen. 2014/15:1426 av (M): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att harmonisera skattenedsättningen för biodrivmedel med drivmedelslagens volymgränser. 2014/15:1483 av och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda punktskattesystemets utformning. 2014/15:1498 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dieselskatt för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruket samt trädgårdsnäringens energibeskattning. 2014/15:1561 av (SD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla nere skatten på snus i förhållande till cigaretter. 2014/15:1570 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om decentraliserade beslut kring trängselskatt. 2014/15:1589 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reklamskatten. 2014/15:1652 av och (MP): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjliga styrmedel för att stimulera bruket av biokolteknik. 2014/15:1675 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatter och avgifter på energiområdet. 2014/15:1745 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att driva frågan om sänkta införselkvoter för alkohol inom EU. 2014/15:1768 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte införa en vägslitageskatt. 2014/15:1923 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge regionerna betydande bestämmanderätt över utformningen av och intäkterna från trängselskatter. 2014/15:1960 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka totalisatorskatten och om att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. 2014/15:1981 av (MP):