bet · H201MJU13 · 2015-05-21 00:00:00 — Om vi skulle kunna reducera import och användning av andra bränslen genom torveldning vore det eftersträvansvärt, eftersom torvskörd och eldning inte gör någon större skada på miljön. Kan torven dessutom skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytning är möjlig, skulle det kunna ge nya arbetstillfällen på landsbygden. En ökad brytning av torv bör därför utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Hållbara drivmedel, punkt 26 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:847 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att användningen av biodrivmedel, för att anses hållbara ska medföra en minskning av växthusgaser med i förhållande till de utsläpp som skulle ha skett om fossila bränslen hade använts i stället. Dagens regler för socialt och ekologiskt hållbara drivmedel är helt otillräckliga. Biodrivmedel eller flytande biobränslen anses som hållbara om användningen av dessa bränslen medför en minskning av utsläppen av växthusgaser med i förhållande till de utsläpp som skulle ha skett om fossila bränslen i stället hade använts. ska en minskning av utsläppen av växthusgaserna vara i förhållande till de utsläpp som skulle ha skett om fossila bränslen i stället hade använts, och från ska en minskning av utsläppen av växthusgaser vara . Dessa nivåer är för lågt satta. Redan nu bör det vara minst 60 procents minskning av utsläppen för att ett drivmedel ska anses ekologiskt hållbart. Exempelvis ger brasiliansk etanol från sockerrör mellan 70 och 85 procents reducering av växthusgaser. När det gäller de olika utvecklingsförsök med att framställa biodrivmedel som pågår i är reduceringsnivån åtminstone dubbelt så hög som gränsen . Det är därför anmärkningsvärt att lagstiftningen är på en så låg nivå, särskilt med tanke på att EU:s hållbarhetsdirektiv inte kräver att det ska vara exakt 35, utan att det åtminstone ska uppgå till dessa nivåer. ambitioner måste vara mycket högre. Den låga nivån kan i värsta fall öppna för import eller produktion av biodrivmedel som inte på allvar bidrar till låg klimatpåverkan i den omfattning som är tekniskt och politiskt möjligt. Regeringen bör även återkomma till med ett förslag till sociala hållbarhetskriterier för biodrivmedel. Tillgången till jordbruksmark är mycket begränsad. förlorar världen totalt 5–jordbruksmark på grund av massproduktion och monokulturer, jordbruksmetoder som inte är anpassade till lokala förhållanden och användning av kemikalier, handelsgödsel och konstbevattning. Till följd av detta har starka länder börjat köpa upp jordbruksmark i fattigare länder för att säkra sin egen livsmedelsproduktion. Även privata storföretag köper upp gigantiska landområden i länder med svag ekonomi. För att biobränslen ska anses hållbara krävs därför mer än att de bara uppfyller ekologiska hållbarhetskriterier. Import av alla drivmedel till måste ske med sociala hänsyn. EU har inte specificerat krav på hur sociala hållbarhetskriterier ska utformas, utan bara överlämnat frågan till kommissionen som ska granska hur sociala villkor påverkas genom produktion av biodrivmedel. Regeringen borde gå längre än vad EU-direktivet föreskriver och införa relevanta sociala hållbarhetskriterier. Därutöver bör regeringen verka för att alla former av fordonsbränslen certifieras utifrån kriterier om en hållbar produktion. Det bör krävas samma spelregler för olika drivmedel. Allt fordonsbränsle bör produceras på ett socialt och ekologiskt hållbart sätt. Det är inte rimligt att det ska ställas högre krav på biobränslen än på fossila bränslen. Detta bör ges regeringen till känna. Kvotplikt m.m., punkt 27 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2014/15:1426 av (M) yrkande 1. En inblandning av förnybara drivmedel i bensin och diesel bör främjas. Vägtransporterna stod för cirka en tredjedel av utsläpp . För att människor ska kunna bo och jobba i hela landet behövs bilen. Vi vill därför jaga utsläppen, inte bilarna. Det är brådskande med besked om nya långsiktiga insatser. Vi eftersträvar ett långsiktigt ramverk för de förnybara drivmedlen. För att skapa rättvisa villkor och premiera de bränslen som är absolut bäst för klimatet vill vi att alla bränslen, både fossila och förnybara, ska bedömas efter deras totala klimatnytta – beräknat från dess ursprung på olje- eller rapsfältet till avgasröret. På så vis kan vi skapa ett ramverk som är långsiktigt och som gynnar riktigt klimatsmarta drivmedel. Detta bör ges regeringen till känna. Etanol och biodiesel, punkt 28 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 10. Regeringen bör ompröva sin politik för etanol och biodiesel. Som argument för att tvinga fram en användning av biodrivmedel anförs i huvudsak den klimatnytta dessa bränslen påstås generera. Detta menar dock vi är falskt, åtminstone när det gäller första generationens biodrivmedel. Inte minst då uppodling av ny mark, vilket är konsekvensen av ökat användande av dessa bränslen, förändrar markanvändningen på ett sätt som genererar en koldioxidskuld som kommer att ta många årtionden att kompensera för. I rent klarspråk ökar alltså utsläppen av koldioxid för årtionden framåt. riskerar ovärderlig orörd natur att försvinna, inte minst sydamerikansk regnskog, vilket drabbar världens biologiska mångfald. Vidare ökar alla de problem som är kopplade till jordbruk, såsom övergödning, vattenanvändning och användande av bekämpningsmedel. Ett annat problem med biodrivmedlen är att många motorfordon inte är konstruerade för en låginblandning utan havererar, med stora konsekvenser för enskilda privatpersoner. Regeringen måste göra en bredare analys av nyttan med biodrivmedlen. Detta bör ges regeringen till känna. Luftkvalitet, punkt 29 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 17. Luftföroreningar påverkar människors hälsa och medför i genomsnitt sex månaders förkortad livslängd i . I flera av våra städer i överskrids nivåerna av flera olika luftföroreningar. Omställningen till hållbara bränslen leder till bättre luftkvalitet, men dubbdäcksanvändningen är ändå fortsatt ett problem i delar av landet. Där det finns alternativ till dubbdäck är det viktigt att kommunerna får rätt att införa dubbdäcksavgifter eller möjlighet att vidta olika andra åtgärder. Luftföroreningar känner inga gränser. Vi behöver därför högt ställda mål och en skarp politik i EU som omfattar alla EU-länder. Då kan vi andas ännu friskare luft i och i . För att stärka arbetet med att bekämpa luftföroreningarna har presenterat ett ambitiöst luftvårdspaket med fyra delar som anser ska genomföras. Det syftar till att alla länder i EU ska minska sina utsläpp av luftföroreningar och till att medborgarna ska få bättre livskvalitet och hälsa, men också till att minska övergödningen och försurningen av våra skogar, hav och sjöar. Det är angeläget att åtgärder vidtas för bättre luftkvalitet. Detta bör ges regeringen till känna. Vindkraftens miljökonsekvenser m.m., punkt 30 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 5 samt 2014/15:624 av (M), 2014/15:625 av (M) och 2014/15:2005 av (KD). En utredning bör ske av de ekonomiska konsekvenserna för fastighetsägare vid uppförande av vindkraftverk. Lagstiftning bör tas fram om ersättning för förlorat värde på fastigheter vid uppförande av vindkraftverk. Uppförande av stora industrifastigheter, såsom vindkraftverk, för med sig betydande lokala konsekvenser, såsom fördärvade natur- och kulturvärden, estetiska samt landskapsbildsmässiga värden. Ofta annekterar man också mark som kan komma i konflikt med framtida markanvändningsintressen. Många av de som har oturen att ha bostadsfastigheter på fel ställe när vindkraftverken byggs upp kan dessutom drabbas av oljud och solreflexer. Dessa konsekvenser av vindkraftsetableringen betyder alltför ofta att fastighetsägare kring vindkraftverk får se värdet på sin fastighet falla. Med anledning av denna insikt om problematiken med sänkta fastighetsvärden föreslår vi att en lagstiftning som stipulerar att de som etablerar vindkraftverk ersätter kringboende för det eventuellt sänkta fastighetsvärdet ska tas fram. Vi föreslår också en utredning kring problematiken med lokala följder av vindkraftsutbyggnad i termer av ekonomiska konsekvenser för de närboende. En kartering och inventering av djurliv som kan drabbas av vindkraftverken bör vara på plats vid den initiala ansökan om uppförande av vindkraftverk. Vindkraftverken är ett hot mot många djurarter, såsom rovfåglar och fladdermöss, som riskerar att dödas av bladens rotation. Vid ansökningsförfarandet för uppförande av nya vindkraftverk menar ornitologer att de får för lite tid på sig för den kartering som ska göras, vilket leder till ett undermåligt underlag. Vi menar därför att det är rimligt att kräva att en inventering och kartering av djurlivet ska vara gjord redan då exploatören ansöker om att få uppföra nya vindkraftverk. Detta bör ges regeringen till känna. Prövning av vindkraftsverksamhet, punkt 31 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:256 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:631 av och (MP). Kommunerna har i praktiken vetorätt mot vindkraft. Detta genom att en kommun som är negativt inställd till vindkraft helt enkelt kan låta bli att ta upp sådana ärenden och därmed helt bromsa utbyggnaden. Vetorätten står i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma möjligheter att hindra utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, som t.ex. olja och gas. Formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste därför förändras och kravet på tillstyrkande bör tas bort. Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil- och kärnkraftsenergi till förnybar energi och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör därför avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:81 Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod: 1.Riksdagen godkänner Dohaändringen. 2014/15:3064 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att innehav av överskott av Kyotoenheter från CDM- och JI-projekt för perioden –2012 ska annulleras. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska anta målsättningen att vårt nationella klimatmål till 2020 ska uppnås utan köp av utsläppskrediter via CDM och JI. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:136 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför klimatmötet i , COP 21/CMP 11, och dess efterföljare bör kräva ett nytt globalt klimatmål. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande klimatavtal. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2020. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2050. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör driva kravet att EU höjer klimat- och energimålen till 2030. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör driva krav på att reformera EU:s handelssystem med utsläppsrätter. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att det internationella avtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och rättvist ansvarsfördelat. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar ska verka för klimatfinansiering utanför det ordinarie biståndet med nya additionella medel. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik om växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering. 2014/15:255 av m.fl. (V): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett mål om att till 2020 minska köttkonsumtionen jämfört med dagens nivåer. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. 2014/15:256 av m.fl. (V): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft. 2014/15:282 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen kring utsläppsrätter så att och andra flygplatser i utgår från samma regelverk. 2014/15:624 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön. 2014/15:625 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid miljöprövningen av placeringen av vindkraftverk ta hänsyn till den sociala hållbarheten. 2014/15:631 av och (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ompröva Försvarsmaktens vindkraftsstopp för att låta vindkraften samexistera med försvaret. 2014/15:847 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag som leder till reducering av växthusgaser med i biodrivmedel. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag till sociala hållbarhetskriterier för biodrivmedel. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att alla former av fordonsbränslen certifieras utifrån kriterier om en hållbar produktion. 2014/15:1093 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en omprövning av begränsningen att endast tre parter kan samverka om en rötningsanläggning. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en omprövning av regelverket för att kunna ta emot andra substrat än stallgödsel för biogasproduktion utan hygienisering. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att tillsätta en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång. 2014/15:1105 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kartering och inventering av djurliv som kan drabbas av vindkraftverken ska vara på plats vid den initiala ansökan om uppförande av vindkraftverk. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning för förlorat värde på fastigheter vid uppförande av vindkraftverk. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av de ekonomiska konsekvenserna för fastighetsägare vid uppförande av vindkraftverk. 2014/15:1426 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda ett nytt kvotpliktssystem för biodrivmedel. 2014/15:1473 av (M): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett miljö- eller klimatpolitiskt ramverk. 2014/15:1546 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (Land use, land use change and forestry, LULUCF) i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. 2014/15:1652 av och (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att minska mängden klimatpåverkande gaser av humant ursprung i atmosfären. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna biologisk produktionsförmåga. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av fortsatt forskning och utveckling av frågor kring biokolteknik. 2014/15:1683 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nyttan med att införa en skrotningspremie för kylskåp. 2014/15:1762 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en grön gräddfil. 2014/15:1899 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att minska utsläppen av växthusgaser. 2014/15:2005 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över gränsvärdet för buller från vindkraftverk. 2014/15:2461 av m.fl. (C): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja inblandning av förnybara drivmedel i bensin och diesel. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvar för att driva på det internationella klimatarbetet. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva på för en ”New Climate Economy” – ny klimatekonomi. 2014/15:2525 av (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell klimatanpassningsstrategi. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över och förtydliga instruktionerna för , , Havs- och vattenmyndigheten, , , länsstyrelserna, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , , och så att de inom sina respektive verksamhetsområden tar initiativ till, stöder och följer upp arbete med anpassning till ett förändrat klimat. 2014/15:2587 av m.fl. (C): 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för bättre luftkvalitet. 2014/15:2765 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda att klassa torv som förnybar energi. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en ökad brytning av torv. 2014/15:2834 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU och i globala förhandlingar ska verka för att bördefördelningen när det gäller minskade utsläpp av klimatgaser ska ha en tydlig koppling till nationernas faktiska utsläpp. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en analys av effekterna av en föregångspolitik på klimatområdet. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras utifrån framtida faktiska globala överenskommelser. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska driva som svensk linje att EU:s medlemsstater inte ska anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än världens övriga stora utsläppare. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av utsläpp av klimatgaser ska utgå från faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändningen. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatmål bör formuleras i termer av det miljöproblem vi vill lösa och inte i termer av de medel vi har för att lösa det. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ompröva sin politik för etanol och biodiesel. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvudprioriteringen i de globala förhandlingarna ska vara att uppnå bindande mål för utsläppsminskningar. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa EU:s utsläppsmål till framtida globala avtal. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett större finansiellt fokus bör läggas på att förbereda för eventuella framtida klimatförändringar. 2014/15:2977 av m.fl. (M): 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om vad som får rötas till biogas. 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en kontrollstation för klimat- och energipolitiken 2015. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara pådrivande i det internationella klimatarbetet för att åstadkomma ett ambitiöst globalt klimatavtal där de största utsläppsländerna tar ett betydande ansvar. har vi en debatt framför oss om en av vår tids absolut största utmaningar, nämligen klimatet. Vår kunskap om jordens komplexa klimatsystem ökar stadigt, liksom om människans skuld till den globala uppvärmningen. Förhoppningsvis ökar därmed också insikten och viljan hos världens beslutsfattare att agera kraftfullt för att snabbt och drastiskt minska utsläppen och därmed hejda den globala uppvärmningen. Om inte varnar FN:s klimatpanel IPCC för att vi kan vara på väg mot en temperaturökning på hela fyra grader, vilket skulle få katastrofala följder. Det stundande klimattoppmötet i blir mot denna bakgrund mycket viktigt. Vi får inte skruva upp förväntningarna alltför högt, men mötet behöver verkligen resultera i ett avtal med bindande åtaganden, och då inte bara för några få utan för världens alla länder. Klimatutmaningen är global, och därför är klimattoppmötet viktigt. som klimatutmaningen är global och gränslös är alla utsläpp lokala. Vi måste i göra vad vi kan för att minska våra utsläpp - utsläppen från våra transporter, från våra företag och från vår konsumtion. har det svenska klimatarbetet varit framgångsrikt och gett goda resultat, särskilt under Alliansens tid i regeringsställning, då utsläppsminskningstakten nära på fördubblades.