bet · H201MJU2 · 2015-02-23 00:00:00 — – Olika stöd, t.ex. gårdsstödet, har alltjämt stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. – Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar minskade relativt kraftigt , även om antalet smågrisar ökade . Regeringen lyfter fram att jordbrukssektorn genomgår stora förändringar, med bl.a. allt större jordbruksföretag och ökad internationell konkurrens inom livsmedelsindustri och handel. Gruppen konstaterar att regeringen bedömer att det därför behövs en ny samlad strategi för att stärka jordbrukssektorns konkurrenskraft. (L 2013:01) har i uppdrag att utreda möjligheterna för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Gruppen menar att det är viktigt att redan nu beakta behovet av att kunna följa upp resultatet av de åtgärder som kommer att vidtas. – Informationen om ekologiskt jordbruk har utvecklats i årets budgetproposition i och med att ekologisk produktion och konsumtion ges en egen rubrik och tillhörande indikatorer för att följa resultatutvecklingen. – Gruppen noterar den positiva utvecklingen när det gäller ökningen av både den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Det nya landsbygdsprogrammet kommer, enligt gruppen, att ha en stor betydelse för en fortsatt utveckling av den ekologiska produktionen och konsumtionen. – Åtgärder för att minska jordbrukets administrativa kostnader har varit framgångsrika. Kostnaderna minskade –2012. Gruppen delar regeringens bedömning att regelförenklingar är en viktig utgångspunkt både i nationella regelverk och i förhandlingar om , t.ex. den nationella utformningen av gårdsstödet för den nya budgetperioden –2020. Det är viktigt att jordbrukarnas administrativa kostnader begränsas så långt det är möjligt som syftet med regelverket inte äventyras. Redovisade resultat för fiskeområdet Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sin bedömning av resultaten för statens insatser inom fiskeområdet fram bl.a. följande synpunkter: – Havs- och fiskeriprogrammet för perioden –2020 ska främja såväl långsiktigt hållbara fiskbestånd som ökad konkurrenskraft för företag med koppling till fiske- och vattenbrukssektorn. Gruppen välkomnar att programmet också kommer att inkludera finansiering av åtgärder som ska underlätta genomförandet av EU:s nya fiskeripolitik, bl.a. det successiva införandet av ett utkastförbud, och även göra det möjligt att genomföra vissa av EU:s miljödirektiv, t.ex. havsmiljödirektivet. – Det är positivt att antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser ökar. – Gruppen anser att det är viktigt att minska företagens administrativa kostnader inom fiskeområdet utan att syftet med regelverket äventyras. Det är viktigt att ta till vara de möjligheter som genomförandet av det nya regelverket för den gemensamma fiskeripolitiken skapar. Redovisade resultat för livsmedelsområdet Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sin bedömning av resultaten av statens insatser inom livsmedelsområdet fram bl.a. följande synpunkter: – Årets resultatredovisning innehåller resultatindikatorer för offentlig kontroll i livsmedelskedjan, vilket gör det enklare att bedöma resultatutvecklingen inom området. Vissa brister kvarstår, t.ex. avsaknaden av indikatorer som fokuserar på konsumentbeteende. – Arbetet med att öka kontrollen av redligheten i livsmedelshanteringen är fortsatt angeläget, eftersom fusk med ingredienser och märkning är helt oacceptabelt. Det vore, enligt gruppens mening, värdefullt om regeringen kunde återkomma och redogöra för vilka resultat som resursförstärkning för att motverka livsmedelsfusk ledde till. – Arbetet med att stärka samordningen av livsmedelskontrollen för att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollen bör fortsätta. – I årets budgetproposition redovisas statistik om småskalig livsmedelsproduktion, vilket är mycket positivt. Gruppen noterar att antalet företag inom den småskaliga livsmedelsproduktionen fortsätter att öka. Det är, enligt gruppens mening, alltjämt viktigt att uppmärksamma frågor om regelverk och livsmedelskontroll som bl.a. har lyfts fram i utskottets tidigare uppföljningar av småskalig livsmedelsproduktion, samt att regeringen i budgetpropositionen redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av utskottets uppföljningar. Redovisade resultat för landsbygdsprogrammet Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sin bedömning av resultaten för statens insatser för landsbygdsprogrammet fram bl.a. följande synpunkter: – Det är glädjande att de iakttagelser som framfördes i miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets utvärdering av delar av landsbygdsprogrammet har beaktats vid utformningen av det nya programmet 2014-2020. Det är viktigt att de synpunkter som har uppmärksammats av utskotten beaktas både i slutfasen av framtagandet av det nya landsbygdsprogrammet och därefter i det fortlöpande arbetet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. [1] Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har , 2001 och 2006, beslutat om riktlinjer för arbete med bl.a. behandlingen av regeringens resultatredovisning. [2] Av riktlinjerna framgår bl.a. att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten. Detta avser bl.a. om resurserna har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts samt om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljningar och utvärderingar inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budget eller lagstiftning som kan behövas. Centrala dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen är utskottens budgetbetänkanden, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de resultat som regeringen redovisar i förhållande till av beslutade mål och anslagna medel. Regeringen måste enligt riktlinjerna på ett bättre sätt leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Detta är enligt riktlinjer nödvändigt för att dialogen mellan och regeringen ska kunna fortsätta. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört uppföljningar av regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka har behandlats av utskottet i budgetbetänkandena. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att följa upp och analysera regeringens redovisning av resultaten av livsmedelspolitiken i budgetpropositionen. Utskottet har därefter gjort uppföljningar, som har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll och struktur och utformning. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. om behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden vad gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har beslutat att godkänna vad utskottet har anfört i dessa frågor. gjordes dessutom en fördjupning om skrotning av fiskefartyg. har utskottet i särskilda uppföljningar behandlat följande frågor: – Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion (2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8 och 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2) – Fiskepolitiska insatsers resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet (2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2) – Ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2) – Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4, bet. 2012/13:MJU2). 1.2 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. [4] Beslutet bekräftades av det nytillträdda utskottet . [5] Syftet har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen . Uppföljningen har vidare syftat till att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Uppföljningen har avsett jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Detta innebär att det inte har ingått att närmare studera resultaten av de insatser som görs för skogen, djurhälsan, landsbygden eller inom samepolitik eller utbildning och forskning. Uppföljningen har inriktats på att följa upp de synpunkter som utskottet har haft vad avser dels redovisade resultat, dels resultatredovisningens struktur. I detta har även ingått att översiktligt följa redovisningen för de områden som gruppen har följt upp , bl.a. småskalig livsmedelsproduktion, fiske, skrotning av fiskefartyg, ekologiskt jordbruk och landsbygdsprogrammet. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin analys av materialet utgått från bl.a. de synpunkter som utskottet har lämnat i samband med tidigare uppföljningar. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. 2 Fortsatt arbete med ekonomisk styrning och regeringens resultatredovisning 2.1 Regeringens redovisning av utvecklingsarbetet Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutats av . Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både och regeringen. Utvecklingsarbetets syfte är att ge och regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och att det ska vara lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. I årets budgetproposition informerar regeringen om att man kontinuerligt utvecklar resultatstyrningen av myndigheterna och övriga verksamheter. Resultatstyrningen ska enligt regeringen kännetecknas av att den ger myndigheterna långsiktiga förutsättningar att förverkliga regeringens politik. Detaljstyrningen ska minska och ge utrymme för en strategisk styrning där professionernas verksamhetsnära kunskap tas till vara. Utformningen av styrningen ska utvecklas ytterligare, bl.a. genom en bättre användning av befintliga styrinstrument. Vidare informerar regeringen om att för en kontinuerlig dialog och samarbetar med i syfte att utveckla resultatredovisningen till . Det samlade stödet för att genomföra resultatanalyser inom har utvecklats för att stärka analysförmåga och strategiska kompetens för att bidra till styrningen av myndigheter och verksamheter. 2.2 Resultatredovisningens struktur och utformning Inledningsvis betonar regeringen i årets resultatredovisning för utgiftsområde 23 att budgetförslaget på grund av den korta beredningstiden inte har hunnit revideras och omarbetas så att den i samtliga delar avspeglar regeringens politik. Den föregående regeringen strukturerade utgiftsområde 23 enligt visionen Bruka utan att förbruka. Regeringen har anpassat strukturen för att tydliggöra regeringens prioriteringar inom utgiftsområdet. Resultatredovisningen följer den föregående regeringens vision Bruka utan att förbruka, samt de fyra övergripande målen som föreslås upphöra. Regeringen understryker att det förs en årligt återkommande dialog om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 mellan Landsbygdsdepartementet och miljö- och jordbruksutskottet. Detta arbete har resulterat i att resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder har tillkommit sedan den förra budgetpropositionen. Förändringen har gjorts för att bättre spegla resultatet av de statliga insatserna. Svårigheter att direkt påvisa effekterna av insatserna har inneburit att resultatindikatorerna i några fall snarare beskriver ett tillstånd eller en utveckling än ett resultat. Utöver indikatorerna redovisas statistik för att beskriva utvecklingen i sektorn. En del statistik har bytts ut mot sådan som gör det möjligt att redovisa längre tidsserier. Resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna förklaras närmare under respektive avsnitt. För att mäta resultaten i förhållande till målen använder regeringen följande indikatorer. Mål: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald • De gröna näringarnas konkurrenskraft: Indikatorer för prisutveckling, strukturutveckling och företagande och andel utbetalda stöd under innevarande stödår. • Förenkla för företagen: Indikator för minskning av administrativa kostnader. • – det nya matlandet: Indikatorer för antal livsmedelsföretag, värdet av svensk livsmedelsexport, antal land- och anläggningsgodkännanden, konsumtion inkommande besökare (restaurang och livsmedel), antal kommuner som har en kostpolicy och mediavärde av internationell press. • Ekologisk produktion och konsumtion: Indikatorer för utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion samt för utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: Försäljningsökning och andel ekologiska produkter. Därtill redovisas andra bedömningsgrunder i form av statistik för ekologisk odling och Ekoweb i samarbete med () försäljningsstatistik för ekologiska produkter. • Jordbruk och livsmedelsförädling i norra : Förändring av antalet mjölkföretag i norra , uppdelat på olika storleksklasser. Andra bedömningsgrunder i form av årliga utvärdering av det nationella stödet till jordbruket i norra . • Fiskeriprogrammet: Indikator för budgetutnyttjande. • Vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande: Indikatorer för produktion i vattenbruk, försäljningsvärde för vattenbruksprodukter, antal odlingar och antal sysselsatta i vattenbruk. Mål: De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion • De gröna näringarnas klimatarbete: Indikator för utsläpp av växthusgaser från jordbrukssektorn. • De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion. Inga indikatorer anges. • Ett hållbart fiske: Indikatorer för biologisk status för fiskbestånd, antal bestånd under förvaltningsplaner, det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde och överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande. Mål: De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik • Offentlig kontroll i livsmedelskedjan: Indikatorer för andelen riskbaserade kontroller, säker mat: rapporteringspunkter utan noterad avvikelse i den offentliga kontrollen för säker mat och redlig hantering: rapporteringspunkter utan noterad avvikelse i den offentliga kontrollen av redlig hantering. • Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja. Inga indikatorer anges. Mål: De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling • En trygg global livsmedelsförsörjning. Inga indikatorer anges. • De gröna näringarna är en del av lösningen av det globala miljö- och klimatarbetet. Inga indikatorer anges. • En öppen global ekonomi. Inga indikatorer anges. I anslutning till respektive mål gör regeringen en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen. 2.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att utskottet tar aktiv del i utvecklingsarbetet om ekonomisk styrning, och att det pågår en dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet ansåg att det var positivt att utvecklingsarbetet fortsätter. Det skulle enligt utskottets mening vara positivt om regeringen kan ge en tydligare beskrivning av tillståndet och utvecklingen inom ett område. Utskottet betonade vikten av att resultatredovisningen i större utsträckning inkluderar en redovisning och bedömning av de resultat som har uppnåtts genom statliga insatser. Enligt utskottet är det svårt att få en samlad bild av insatsernas resultat för de olika underområdena, t.ex. jordbruk, fiske och livsmedel. Det betonades att det var viktigt att relevanta resultatindikatorer utvecklas för alla mål som gäller för utgiftsområdet. Därtill menade utskottet att det var önskvärt att tidsserier redovisas och att samma indikatorer används . Slutligen menade utskottet att det är positivt att regeringen i vissa fall kompletterar resultatredovisningen i budgetpropositionen med särskilda resultatskrivelser. 2.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Regeringen skriver i årets budgetproposition att den på grund av den korta beredningstiden inte har hunnit omarbeta redovisningen så att den är anpassad för regeringens politik. Utskottet har tidigare framhållit att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Det finns därför behov av att fortsätta arbetet med att tydliggöra sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. För att öka resultatredovisningens relevans som underlag för budgetbeslut är det önskvärt att tydligare knyta redovisningen av resultaten till de olika anslagen. Gruppen anser att detta bör vara en viktig del av det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller mål- och resultatredovisningen för utgiftsområdet. Gruppen vill också peka på vikten av att regeringen analyserar frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Gruppen konstaterar att det pågår ett utvecklingsarbete kring den ekonomiska styrningen. Fokus för arbetet är en utvecklad resultatredovisning från regeringen till . Utskottet har haft en bra dialog om bl.a. resultatredovisningen för utgiftsområde 23 med tidigare regeringar. Gruppen ser positivt på den fortlöpande dialogen mellan Landsbygdsdepartementet och utskottet och är angelägen om att dialogen vidmakthålls och utvecklas även efter den aviserade departementsförändringen. Vidare noterar gruppen att utvecklingsarbetet har resulterat i att resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder har tillkommit sedan den förra budgetpropositionen. Förändringar har också gjorts vad gäller vilka resultat som redovisas. I fråga om indikatorn för prisutveckling har t.ex. jordbrukets driftsresultat ersatt jordbrukshushållens inkomster. Utskottet följde 2010 upp statens insatser för att nå målet för produktion och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. Gruppen konstaterar att ett område som har tillkommit i årets resultatredovisning är ekologisk produktion och konsumtion. Detta redovisas under målet Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Gruppen noterar att indikatorer i övrigt har tillkommit för följande områden för målet: sex indikatorer för – det nya matlandet, en indikator för jordbruk och livsmedelsförädling i norra , en indikator för fiskeriprogrammet och fyra indikatorer för vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande. Offentlig kontroll i livsmedelskedjan, med tillhörande indikatorer, har tillkommit för målet att de gröna näringarna ska utmärkas av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Regeringen pekar ut tre indikatorer som syftar till att belysa resultatutvecklingen inom området. Kompletteringen med indikatorer för offentlig kontroll i livsmedelskedjan tillsammans med de indikatorer som redovisas för t.ex. djurhälsa och djurskydd bör enligt gruppen innebära att regeringen har bättre underlag för att kunna göra en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för att de gröna näringarna ska utmärkas av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Sammanfattningsvis innebär det att indikatorer har tillkommit för ett flertal områden jämfört med förra årets budgetproposition. Detta är, enligt gruppen, en positiv utveckling, som gör det enklare att följa resultatutvecklingen för utgiftsområde 23. Gruppen noterar att det därmed saknas indikatorer endast för ett fåtal områden, t.ex. att konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja och att de gröna näringarna ska ha en nyckelroll i energiproduktion. Ingen redovisning av indikatorer görs heller för målet att de gröna näringarna ska bidra till en globalt hållbar utveckling. Gruppen delar emellertid regeringens bedömning att det på grund av målets övergripande natur är svårt att identifiera indikatorer som kan påvisa konkreta effekter av olika insatser. Gruppen anser att indikatorerna i första hand bör vara indikatorer för uppnådda resultat, inte för insatser eller omvärldsförändringar. Det är t.ex. otydligt på vilket sätt som indikatorer för prisutvecklingen, strukturutvecklingen och företagandet inom jordbruksområdet kan knytas till uppnådda resultat av statliga insatser. Regeringen skriver att på grund av svårigheter att direkt påvisa effekterna av insatserna beskriver resultatindikatorerna i några fall ett tillstånd eller en utveckling snarare än ett resultat. Detta gäller t.ex. indikatorn Budgetutnyttjande för fiskeriprogrammet. Budgetutnyttjande är inte att anse som en resultatindikator men kan ändå vid avsaknad av bättre indikatorer visa på regeringens prioriteringar, vilket kan skapa en ökad tydlighet och bättre underlag för att bedöma resultatet av de mål som beslutats av . Vid återkommande tillfällen har utskottet påpekat vikten av att redovisa tidsserier för relevanta indikatorer och att samma indikatorer används . Gruppen välkomnar därför att regeringen har tagit fram statistik som gör det möjligt att redovisa längre tidsserier. Detta är positivt och gör att det är enklare för att följa resultatutvecklingen och måluppfyllelsen för utgiftsområdet. konstaterar gruppen att regeringen i årets budgetproposition föreslår ett nytt mål för utgiftsområdet. Gruppen vill här peka på vikten av långsiktighet i användningen av indikatorer och att relevanta indikatorer redovisas även fortsättningsvis för det föreslagna nya målet. Det är också viktigt att i möjligaste mån försöka renodla resultatredovisningen till att avse resultat och inte redogöra för insatser. 3 Redovisade resultat inom utgiftsområde 23 Regeringen föreslår i årets budgetproposition följande nya mål för utgiftsområdet:[7] Målet för utgiftsområde 23 föreslås bli att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart. Inom utgiftsområde 23 finns 26 anslag. 3.2 Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald Regeringens redovisning av uppnådda resultat I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts för jordbruk, fiske och livsmedel . Tabell 1 Resultatindikatorer för målet Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald (i fråga om jordbruk, fiske och livsmedel) De gröna näringarnas konkurrenskraft – Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter, vegetabilier och animalier Statistik redovisas för åren 2011–2014. (2013–2014) för jordbruksprodukter, -8,för vegetabilier och –0,för animalieproduktionen.