bet · H201AU4 · 2015-03-06 00:00:00 — Vi förordar ingen absolut rättighet, att alla ska ha rätt till heltid, för det fungerar inte i verkligheten - det vet vi - så det är kollektivavtalsvägen som vi ska gå. Många av frågorna och motionerna som har kommit upp, bland annat från , har goda ansatser, men vi vet att parterna sitter och förbereder förhandlingar om turordningsregler och lagen om anställningsskydd, precis som sa i går. Det finns andra saker, till exempel visstidsregler. Man har hittat olika lösningar för det inom olika fack. Men för att kunna hitta bra vägar framåt förbereder man förhandlingar om det. Därför säger vi nu att vi, lite strikt uttryckt, visst kan medverka tillsammans med parterna i det här, men ge dem först chansen att hitta lösningarna. De varierar över landet, och de varierar beroende på bransch och livssituation för den enskilda fackliga medlemmen. Låt parterna försöka först. Om de inte klarar det måste vi naturligtvis försöka hjälpa till. Jag vill tacka för svaret. Ska jag uppfatta det som att det ändå är ett hot om lagstiftning? säger att vi måste gå vidare om det inte går på frivillig väg mellan de fackliga organisationerna. Jag tycker att det är bra att man säger till facken att det ska lösas mellan parterna. tycker att de fackliga organisationerna har en jätteviktig roll. Jag har själv varit ordförande i vårt fackligt-sociala råd. För oss är den fackliga organiseringen viktig, att människor organiserar sig, tar del av och engagerar sig i sin egen arbetsplats är jätteviktigt. nämnde den offentliga sektorn förut, men ska frågan drivas även när det gäller den privata sektorn? Det skulle jag vilja ha svar på. Avslutningsvis har jag två frågor. Den ena gäller LAS. har stått bakom lagen om anställningsskydd som den ser ut . Men jag har jobbat länge inom personalområdet och kan se att många som har varit på en arbetsplats länge tror att de är trygga och blir därför kvar. De, ofta lågutbildade kvinnor, har kanske inte gått vidareutbildning och har stannat i kanske . Jag skulle ändå vilja öppna upp för att man ska kunna flytta på sig och inte känna att man har LAS-tid och börjar på noll om man går till ett nytt arbete. Det skapar vissa inlåsningseffekter. Jag skulle vilja höra om har någon reflexion om den frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Den andra frågan gäller att stå kvar till . Har någon kommentar till det? Var står Socialdemokraterna när det gäller det? Jag ska först säga att vi nu har förhandlingar inom SKL, Kommuner och Landsting. Våra förtroendevalda ska få i uppdrag att påbörja förhandlingarna där. På den privata sidan driver de andra facken de här frågorna. Vi hotar absolut inte med någon lagstiftning. Vi vill gå kollektivavtalsvägen. Det var svar på den frågan. När det gäller den andra frågan, om lagen om anställningsskydd, finns det ett utvecklingsavtal mellan parterna. Jag tycker synd om den kvinnan, ifall hon ska jobba på samma ställe utan att få kompetensförstärkning eller ny kompetens och bara göra samma jobb. Med dagens snabba förändringstakt i arbetslivet är det såklart lätt att hamna utanför om man bara sitter och gör samma jobb. Det finns ett gemensamt ansvar för företagen och facken att driva på så att man kan få ny kompetens. Det värderar tjänstemännen högt i sina avtalsförhandlingar . Och det är jätteviktigt. För den skull vill jag inte öppna för ett godtycke från arbetsgivaren. En arbetsgivare ska inte kunna säga: Det är jag som bestämmer vad som är kompetens. Alltså är det jag som bestämmer vilka som får vara kvar medan andra får gå. Det är viktigt att hålla fast vid att det ska finnas ett objektivt rättesnöre att hålla sig i. Jag tror att det kan bli en inlåsningseffekt på grund av lagen om anställningsskydd om man inte får försörjning, ny kompetens, på sin arbetsplats. Det är beklagligt. Och därför är det viktigt, både för rörligheten på arbetsmarknaden och individen, att man ska kunna bygga på sina kunskaper i sitt arbete. Jag förstod av det avslutade replikskiftet att tryckfelsnisse måste ha varit framme på Socialdemokraternas valaffischer. Det skulle alltså inte ha stått "rätt till heltid" utan "rätt så bra med heltid". Det vore en mer rättvisande beskrivning av vad de önskar. Flera saker i anförande är viktiga att betona, inte minst att det är bra med hög anslutningsgrad till fackföreningar i . Jag delar helt den uppfattningen. Det är bland annat bra för att kunna synliggöra oseriösa företag, vilket tar upp. Men det är också viktigt eftersom det innebär att fackföreningarna i blir mer pragmatiska och reformistiskt inriktade. I länder där anslutningsgraden är betydligt lägre blir det i stället dominerande fackföreningar som hejar på eller eller något sådant, och då blir det rörigt på olika sätt. Den höga anslutningsgraden är alltså viktig för att vi ska ha seriösa fackföreningsrörelser i . Jag delar helt den uppfattningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt säger dock vidare att allianspartierna identifierar eller ser problem som inte finns, i och med våra olika förslag. Det är mycket märkligt. Det som vi ser är nämligen reella problem. Vi talar om problemen med höga trösklar in på arbetsmarknaden. Och vi föreslagit en rad olika åtgärder: nedsättning av arbetsgivaravgiften för att anställa unga, förbättrad yrkesutbildning, lärlingsutbildningar, halverad restaurangmoms, ökad grad av avdrag såsom RUT- och ROT-avdrag och annat för att sänka de trösklarna. Vi upplever att den nya regeringen, framför allt Socialdemokraterna, är starka motståndare till de reformerna och motarbetar dem. Jag håller med om att trösklarna kan vara höga, speciellt för ungdomar som inte har klarat gymnasieskolan eller särskilt för den arbetslöse som inte får adekvat utbildning till nästa jobb. Då är det höga trösklar. Där är vi helt överens. Utbildning är alltså avgörande. Det hör vi när vi rör oss i landet. Det viktiga är att man kan få in arbetskraft som är välutbildad och snabbt kan komma i arbete. Däremot är jag inte lika övertygad som om att det handlar om momssatser eller arbetsgivaravgifter. En arbetsgivare på Brynäs i sa till mig: Det är inte viktigt om det blir lite mindre i arbetsgivaravgift. Det viktiga är att jag kan få någon som snabbt kommer i arbete. Jag har också lite mer kvalificerat arbete. Jag skulle vilja ha ett stödjande utbildningssystem som gör att jag kan testa killen eller tjejen , som jag vet att han eller hon har en bra utbildningsbakgrund men kan förfina sina kunskaper i mitt företag och på så vis kan komma in i jobb. Jag tror att flera av nycklarna ligger där. Och kan vi tyvärr konstatera att det är en stor missmatchning när det gäller att företag inte hittar rätt kompetens. Det är en stor brist. Och vi måste genast försöka åtgärda det på rätt sätt, för att fler ska komma i jobb men framför allt för att vi ska kunna tillverka mer, exportera mer och få i gång ekonomin på ett bättre sätt. Det måste vara den absolut första punkten. Jag säger alltså ja till kunskap, kompetens, utbildning och praktik, men inte till momssänkning. Såväl kostnader som regelverk kan nog påverka viljan att anställa. Då är det mycket riktigt som noterar, att många arbetsgivare säger att en lite lägre arbetsgivaravgift inte påverkar särskilt mycket. Det är också dyrt att göra en generell, bred sänkning av arbetsgivaravgiften. Och om man skulle sänka någon procentenhet eller två skulle det sannolikt inte få någon större effekt på sysselsättningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Men alliansregeringen genomförde något annat. För att sänka trösklarna genomförde vi en substantiell, omfattande sänkning av arbetsgivaravgiften riktad mot en viss grupp utanför arbetsmarknaden - nämligen de som är unga. Om man inte anser sig ha råd - vilket inget av våra partier anser oss ha - att genomföra omfattande sänkningar av arbetsgivaravgiften, kan man identifiera olika grupper som står längre bort för att kunna hjälpa dem att komma in på arbetsmarknaden. Vi menar att det är viktigt. Man kan inte bara peka på att nedsättningen av arbetsgivaravgiften vid anställning av unga nödvändigtvis inte har skapat jättemånga jobb med tanke på finanskrisen och annat. Däremot har det sannolikt räddat ganska många jobb från att försvinna, och det är viktigt att ha med i diskussionen. I sitt anförande tog också upp att sänkta löner inte nödvändigtvis skapar nya jobb. Det beror på vilken typ av arbetslöshet som vi diskuterar. Den riktigt svåra nöten för oss att knäcka är ju de ungdomar som inte har någon gymnasieutbildning. Då är det nog inte någon större skillnad om deras ingångslön är eller , om de inte har någon utbildning alls. Här krävs helt andra åtgärder. Men vid en korttidsarbetslöshet kan lönen säkert påverka. I grund och botten handlar det om hur vi vill använda statens resurser. Det är väldigt viktigt att skolsystemet bidrar till att fler unga får bättre kunskaper och gör det lättare att passa in. Vi måste kunna satsa när det gäller vuxna som finns i arbetslivet men som blir arbetslösa. Man måste ha en bra omställning så att de anställda på kan få nya jobb. Det är viktigt för vår konkurrenskraft, och det ökar rörligheten inom arbetsmarknaden. Sedan är det också viktigt att regeringen riktar blicken även mot industrin. Vad ni har gjort är att ni har tittat på servicetjänsterna och riktat dem mot privata hushåll - det gäller och . Men industrin har ni glömt bort, tyvärr. Förre statsministern sa ju att industriarbetaren var practically gone, alltså i princip borta, eller att det var ett särintresse. , är ryggraden för den miljon människor som jobbar antingen direkt eller i anslutning till exportindustrin som också ger oss goda intäkter. Det gör att man kan bygga vidare på våra utbildningssystem. Det ska vi ha mera fokus på, inte bara på avdragen eller momssänkningen. Jag tror inte att det är detta som skapar jobben . Jag vet inte vad jag tycker är allvarligast, om det är att utskottets ordförande inte har läst reservationerna och de motioner som ligger till grund för betänkandet eller om han medvetet ljuger om andra partiers förslag. Vi har inte föreslagit några lagändringar. Vi har skjutit till pengar i vår budget för att ge möjlighet till heltid. Dessutom tycker vi att regeringen ska komma tillbaka till med förslag om hur regelverket kan förändras när det gäller till exempel de delade turerna. Men vi har inte lagt fram något lagförslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Sedan konstaterar jag att grundbulten för är att värna de maktstrukturer som finns på arbetsmarknaden mellan arbetsmarknadens parter. En viktigare grundbult för mig, , är likhet inför lagen. Det ska vara samma rättigheter och samma möjligheter, oavsett vilken partipolitisk åskådning som man har, oavsett övriga omständigheter. Så är det ju inte . När du åberopar fackliga rättigheter och rätten att själv bestämma vilka som ska få bli medlemmar eller vara förtroendevald i era fackförbund, då ska man komma ihåg att ni är med och dömer i Arbetsdomstolen. Ni förhandlar med arbetsgivarsidan och avgör vem som ska få sparken eller inte. Ni använder er av det arbetsrättsliga regelverket. För mig är likhet inför lagen en betydligt viktigare princip än att bibehålla maktstrukturer som inte fungerar. Socialdemokratin och framför allt fackföreningsrörelsen måste skärpa till sig. Jag vill att vi ska behålla den svenska modellen med två parter på arbetsmarknaden, men sköter ni inte detta, . har vi återigen fått höra ett utfall mot svensk fackföreningsrörelse från . Han har sagt här i kammaren att det inte finns någon konflikt mellan arbete och kapital. Någon sådan existerar inte. Däremot gillar han inte fackföreningar. Han är den enda som i har hållit ett långt anförande riktat mot , fast det inte var någon därifrån som var närvarande. är irriterad över att fackföreningsrörelsen i sin frihet som en rörelse själv bestämmer kriterierna för om någon ska bli medlem i , Transport och så vidare. Det tycker han är fel. Han säger att alla borde få en automatisk rätt att bli medlem. Det kallar han för likhet inför lagen. Men det är fria fackföreningsrörelser och fria parter. Det kallar för maktstrukturer. Det kallar jag för ordning och reda. Titta på de länder där det knappt finns någon fackföreningsrörelse, eller där den är starkt försvagad, och se hur arbetsmarknaden där ser ut, ! Vi har en tradition här i där vi har byggt upp starka fackföreningsrörelser för att få balans mellan arbete och kapital. Det har tjänat väl. Vi har haft en hög produktivitet. Vi har en flexibel fackföreningsrörelse som sagt ja till nya investeringar och ja till innovationer. Detta har främjat landet. Vi har sagt nej till arbetsgivare som har låg produktivitet och vill sänka löner. I sin tur har det lett till att vi måste tänka nytt och jaga det som är bättre. Då har det kommit fram nya produkter. Mot detta står som ett stort hot mot fackföreningsrörelsen. Återigen: Jag vill att vi ska ha två jämbördiga parter på den svenska arbetsmarknaden. Jag vill behålla den svenska modellen. Jag är ingen fiende till svensk fackföreningsrörelse, tvärtom. Men ni måste ju sköta det hela. För mig är principen om likhet inför lagen det viktigaste i en rättsstat. Era fackföreningar är med och dömer i Arbetsdomstolen. Ni kan skippa arbetsrätten tillsammans med arbetsmarknadens parter, arbetsgivare och fackföreningar. Ni kan påverka människors vardag och framtid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Om ni inte accepterar alla som medlemmar ska ni inte heller besluta i dessa fall. Då får ni avsäga er rätten att delta i avgörandet av arbetsrättsliga tvistemål i Arbetsdomstolen. Det finns ett fall i . Den som det handlar om hade inte en sådan tur som jag hade. Jag var nämligen medlem i en opolitisk fackförening. Jag skulle sägas upp av osakliga skäl på grund av mina politiska åsikter. Men den här arbetstagaren var medlem i Pappers. Han hade varit socialdemokrat och medlem i Pappers , men blev sedan sverigedemokratisk företrädare. Det skulle ske en omstrukturering på företaget, och han ville att facket skulle förhandla. Den lokala fackpampen skrek: Över min döda kropp att jag företräder den människan! Han hade betalat fackföreningsavgift . är det som har anlitat ett juridiskt ombud som driver hans sak. Det är så verkligheten ser ut. Stå inte här och ljug om mig och mitt parti! Jag vill ha två jämbördiga parter på svensk arbetsmarknad. Jag vill att den svenska modellen ska fungera. Jag vill att arbetsrätten ska gälla alla på svensk arbetsmarknad. Om ni inte accepterar alla som medlemmar får ni avsäga er rätten att sitta med och döma i Arbetsdomstolen. Ni får avsäga er rätten att besluta om människors framtid på arbetsrättsliga grunder. För mig är rättsstatens principer betydligt viktigare än fackföreningspampars makt. var det som åkte på en snyting av . hävdar han att alla ska ha rätt att bli medlem och företrädas av . Men så funkar det ju inte. Då finns det väl skäl för fristående föreningar att ange vad som krävs för att bli medlem. Som sverigedemokrat erkänner du inte ens att det finns en konflikt mellan arbete och kapital. Din konflikt ligger mellan kulturer, , inte på arbetsplatsen som sådan. Den ligger mellan människorna på arbetsplatsen, i kulturerna. Det gör att det blir fullständigt hopplöst för dig att föra någon typ av facklig kamp eftersom det inte finns någon konflikt. Ni har försökt starta en fackförening som är opolitisk. Den heter Löntagarna, eller något sådant, men jag vet inte hur det går med den. Ni lägger fram förslag i om att några på en arbetsplats vill bilda en fackförening och att det ska finnas en förhandlingsskyldighet från arbetsgivaren. Ni lägger fram förslag som är direkt riktade mot fackföreningarna, som att första maj ska avskaffas eftersom första maj sliter isär landet. Det är sådana förslag ni lägger fram. lägger ni fram förslag om att öka undantagen i lagen om anställningsskydd. Det är för att ge arbetsgivarna ännu mer makt och för att det ska kunna finnas mer godtycke på arbetsplatserna. Det är i sin prydno, ett högerpopulistiskt parti som påstår sig värna löntagarna när vi vet att det är precis tvärtom. Jag vet att inte är någon stor älskare av fackföreningsrörelsen. (forts. § 7) Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. I mitt yrke som socialarbetare har jag haft mycket kontakt med ungdomar och unga vuxna, och fortfarande har jag en del kontakter i min hemstad . I mitt yrkesliv har jag själv arbetat med att möjliggöra för ungdomar att skaffa både sommarjobb och även vanliga jobb. Jag blir alltid lika glad när ungdomarna som jag har haft kontakt med i min hemstad lyckas få en anställning eller gå vidare till högre studier. Men det finns bekymmer. , och är visstidsanställda , och de känner sig oroliga . Visst är de tacksamma över att ha ett jobb att gå till, men saknar de tryggheten. Ovisshet om hur länge det aktuella jobbet varar skapar stress, och då blir det svårt att planera för framtiden. De är i ständig jakt efter nya jobb som ger den efterlängtade tryggheten, enligt deras egna utsagor. Det måste vara självklart för arbetsgivare att till exempel ta in vikarier, öka sin personalstyrka när det är mer att göra eller tillfälligt anlita särskild kompetens. För den enskilde kan det vara en väg in på arbetsmarknaden, och särskilt viktigt ser vi att det är för unga och människor med en annan bakgrund än den svenska. Tyvärr finns det en baksida i den här frågan i form av otrygghet, stress och svårigheter att få lån eller bostad. Vi miljöpartister tycker att det är bra att möjligheten till visstidsanställning på arbetsmarknaden når grupper som har det svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Visstidsanställningar där många ungdomar får sitt första jobb är viktiga. Men det får inte gå över styr. Flexibiliteten får inte bli en tvångströja för ungdomar som , och , som inte har ett stort kontaktnät och inte heller har möjligheterna att välja och vraka mellan olika arbetstillfällen med bättre villkor. Vi i ser en fara i att visstidsanställningar blir permanenta på grund av att vissa arbetsgivare staplar dessa ovanpå varandra. Vi i menar att det måste finnas regler mot ett sådant missbruk. Det väcker frågan om kryphål i lagen om anställningstrygghet. Jag tycker att det är nödvändigt att minska risken för långa perioder med otrygga anställningar som ger människor färre möjligheter att skaffa bostad, planera familjebildning och helt enkelt uppfylla sina drömmar. anser att flera tidsbegränsade anställningsperioder hos samma arbetsgivare måste regleras. Det finns ca 500 000 personer i som är visstidsanställda, och bland dem finns det en del som trivs bra med den anställningsformen. Andra upplever att det förekommer missbruk i systemet som i sin tur kan leda till en permanent svag och otrygg ställning på arbetsmarknaden. vill skapa en tryggare arbetsmarknad och motverka missbruket av visstidsanställningar. är ett land som ofta nämns som ett gott exempel i internationella sammanhang, bland annat som fredsmäklare, i jämställdhetsfrågor, i frågor om social rättvisa och inte minst när det gäller arbetstryggheten. Därför blir man bekymrad när anser att bryter mot EU:s visstidsdirektiv. Det finns risk att ställs inför för brister i införlivandet av visstidsdirektivet om inte en ändring sker av den nationella lagstiftningen på området. Arbetsmarknadsminister har redan deklarerat att ett arbete har påbörjats inom med att utreda olika alternativ för hur skyddet för tidsbegränsat anställda ska kunna stärkas. Det är viktigt att påpeka att förslagen som kommer ur utredningen ska genomföras i dialog med och i samförstånd med arbetsmarknadens parter. vill jag säga att det finns många , och som är visstidsanställda och känner sig oroliga . Därför är det viktigt och nödvändigt att sätta igång med de förändringar som krävs så att dessa personer också kan få den arbetstrygghet som kan göra det möjligt för dem att förverkliga sina drömmar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Vi har i den här ett parti, , som ofta uttrycker åsikten att vi inte tar debatten med dem. Det, herr talman, är ingen korrekt beskrivning. Vi är många som tar debatten med , och vi har gjort det . Jag gör det , och vi kommer att göra det också framöver. När man blir invald i riksdag är det nämligen viktigt att man får sin politik och sina förslag granskade, att man ställs till svars och att man bedöms. Det är också viktigt att de frågor som ställs till ett riksdagsparti blir besvarade. Väljarna har nämligen rätt att kräva svar. Väljarna har rätt att få reda på om den motsägelsefullhet som kommer till uttryck i dagens debatt är ett uttryck för ohederlighet eller okunnighet. säger sig stödja den svenska modellen men är i själva verket dess dödgrävare. Vi har kunnat ta del av en ganska hård attack mot hela den svenska fackföreningsrörelsen från representant här i talarstolen. Man attackerar inte bara svensk fackföreningsrörelse utan hela den svenska modellen. När det gäller att bedöma om agerande beror på ohederlighet eller okunnighet är det intressant, herr talman, att konstatera vad som händer . representant inleder med att ta avstånd från sin egen reservation. Först lägger man en reservation i ett betänkande. Sedan läser man den, och då tar man avstånd från den. Det man tydligen lyckades läsa var att man skulle ställa sig bakom det här med svenska kollektivavtal. Det är ganska betecknande att man då instinktivt ryggade tillbaka. Det är ett antal frågor, herr talman, som jag skulle vilja ställa här med adress . I detta betänkande förs det bland annat en del resonemang kring Europapolitiken. Då tänker jag ställa en fråga. Jag har ställt den förr här i kammaren och aldrig fått svar. Men jag skulle vilja - och jag tror att många väljare skulle vilja - få reda på vad egentligen vill med sin Europapolitik. Ska vi vara kvar i EU? Det finns en del i det här betänkandet som möjligen skulle kunna leda spåren dit. Man säger någonstans att man ska arbeta för att ändra utstationeringsdirektivet, och det kan man ju bara göra om man är kvar i organisationen. Vår arbetsmarknadsminister gjorde i en tidigare debatt en redogörelse för hur den på ett aktivt och seriöst sätt arbetar för att lösa de här frågorna. Då kom representanten från upp i talarstolen och höll ett osammanhängande anförande om att det minsann inte ska bestämmas i . Är det detta som är EU-politik, herr talman, då indikerar ju det att man kanske vill lämna Europasamarbetet. Det skulle vara spännande att få reda på om man vill det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt En följdfråga, herr talman: Hur, under vilka former, vill man i så fall lämna Europasamarbetet? Är det så att man har tänkt sig att vara kvar inom EES så att man får tillgång till den fria marknaden? Detta så att inte våra företag hamnar i en väldigt besvärlig situation där vi kommer att få väldigt stora varsel, stor arbetslöshet och svåra problem med svensk ekonomi. Här kommer en fråga till representant: Om man väljer den vägen är man ju fortfarande bunden av utstationeringsdirektivet, men man kommer att sakna alla möjligheter att påverka det. Är det detta som är Europapolitik? Det skulle vara intressant att få ta del av här . Eller är det så att man inte vill vara med i vare sig EU- eller EES-samarbetet, såsom en del yttranden i den här talarstolen har gett oss anledning att tolka det? Då måste man kunna svara på det också, för det kommer att få stora konsekvenser för svenskt näringsliv och dess anställda. De här frågorna hoppas jag att jag kan få svar på , herr talman. Får jag inte det lovar jag att återkomma. Jag vill också få reda på vad egentligen vill med kollektivavtalen. Man skriver bland annat i ett yttrande till utrikesutskottets utlåtande Kommissionens arbetsprogram 2015, som har behandlats tidigare här i kammaren, att man anser att kollektivavtal ska vara frivilligt. Det är naturligtvis en legitim ståndpunkt. skulle ett företag bygga om en skola i .