bet · H201KU16 · 2015-04-13 00:00:00 — I skolan och när våra barn är små lär vi barnen att man ska erkänna fel som man har begått och att man ska be om ursäkt om man har handlat fel och sårat någon. Sedan ska man hitta sätt att komma bättre överens och gemensamt göra saker bättre framåt. Det historiska förtrycket av samerna är ingen struntsak och inte en småskolefråga. Det är inte därför jag lyfter det här perspektivet. Men det krävs faktiskt att vi erkänner de övergrepp som har begåtts för att sedan kunna ta steg framåt. Vi behöver en vitbok och ett gediget och konkret arbete för att kunna tillgodose samernas rättigheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Utskottsmajoriteten skriver i svaret på motionen att man vill framhålla vikten av konkret politik som kan ge samerna och andra minoritetsgrupper upprättelse för de övergrepp som skett. Därför ska man inte göra något särskilt just . Man behöver ingen vitbok; man ska ha en konkret politik. Och det är alldeles sant att det självklart också behövs konkret politik, men för att mötas och gå vidare med en utvecklad politik behöver man ta ansvar för det som har hänt - så är det. Vilken konkret politik är det då man vill ha? Det finns inga motioner utöver motion som gäller samerna. Vi har föreslagit tre andra saker. Man kan tycka att de inte är tillräckligt konkreta, men det är i alla fall förslag. Vi föreslår att regeringen äntligen ska komma till skott och ta initiativ till att ska ratificera konvention nr 169. Den handlar om åtaganden till skydd för ursprungsfolk. Det duger inte att låter åren gå utan att garantera samerna deras rättigheter enligt den konventionen. får återkommande kritik för att den inte är ratificerad. Det som framför allt hindrat det är att frågor om rättigheter till land och vatten inte är lösta, och det blir inte enklare av att tiden går. Skogsnäring, gruvnäring, infrastrukturprojekt i form av vägar och järnvägar är sådant som allvarligt påverkar möjligheten att bedriva rennäring. Rennäringen är en viktig del av den samiska kulturen. Men även icke renägande samers rättigheter som urfolk måste tillgodoses. har vid ett flertal tillfällen kritiserat för brister när det gäller samernas rättigheter som urfolk. Det är dags att komma till skott. föreslår också en parlamentariskt sammansatt utredning för att utreda ett utökat samiskt självstyre. påpekade FN:s särskilda urfolksrapportör behovet av att stärka självständighet. Bland annat rekommenderades regeringen att överväga att ge ökad, eller till och med ensam, beslutanderätt i vissa frågor. Därutöver föreslår att regeringen ska utreda och skyndsamt återkomma med förslag om en samlad samepolitik. pressas den samiska kulturen från flera håll. De exempel som jag tidigare lyfte fram var infrastrukturprojekt, gruvnäring och så vidare. Det saknas en samlad politik för att garantera samernas rättigheter. Det är klart att det här inte är jättekonkreta eller jätteexakta förslag. Men det är i alla fall förslag på en början. Det är vad vi anser att man behöver börja med att göra. Samtliga förslag avslås av övriga partier i utskottet med hänvisning till att det görs en del och att bereder olika tidigare utredningar. Majoriteten tycker tydligen att det görs tillräckligt och att vi inte ens ska trycka på från , som vi gjorde till exempel vad gällde motionen om romer. Jag tycker att det är synd. Vilken konkret politik man avser att presentera i stället för en vitbok, en ursäkt och annat som vi har i våra förslag framgår inte. Jag vill därmed yrka bifall till reservation nr 2. Utöver de här frågorna behandlar betänkandet bland annat lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk, finska språkets ställning och information om de nationella minoriteterna. Samtliga motioner avslås, trots att utskottet i flera fall tycker att frågorna är väldigt viktiga. Ofta pågår redan ett konkret arbete, och ny lagstiftning finns redan. Till exempel utökas rätten till modersmålsundervisning i de nationella minoritetsspråken i de obligatoriska skolformerna . Det finns alltså redan saker som händer. Jag delar därför utskottets bedömning i samtliga dessa frågor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Sagan om landet i - vi är många som är uppväxta med bilden av det där självklara sagoomspunna landet i norr, som också är så enhetligt och enkelt att leva i. Den bilden kan skänka trygghet, men den är falsk, och den exkluderar. Den har aldrig varit sann. I själva verket är det som tas som självklart ett resultat av en lång historisk process som i ganska hög grad är styrd av slumpen, som vi mer högtidligt väljer att kalla ödet. Om isen inte hade hållit 1658, hur hade det då gått med ? Om vi 1807 inte hade haft en tokig kung som inte ens kunde vara sams med sin svåger, vad hade då hänt med ? Väldigt mycket av den konstruktion vi väljer att kalla är en slump. Min morfar sa ibland: Om om vore sköt bonn haren med en högaffel. Men ibland kan det vara viktigt att tänka efter innan vi exkluderar och förhärligar. Det vi har är ett resultat av insatser från många människor med olika kulturer. De fem nationella minoriteterna är grupper som har varit med och skapat det som är . Urfolket samerna har utsatts för ett förtryck som liknar det som drabbat inuiter, aboriginer, maorier och indianer. Det är bra att det svenska samhället tar tag i sitt kolonialistiska förflutna med landrov och skallinsamling. är det romernas nationaldag, vilket också har uppmärksammats här i i ett firande som pågår just . De ca 50 000 romerna i har utsatts för förtryck under sina i landet, vilket visades i den vitbok som presenterades . Det är viktigt att arbetet med att förbättra romernas situation fortsätter. Ett nödvändigt steg för att förbättra deras situation är inrättande av en romsk institution som minoriteten själv styr över. En annan viktig åtgärd är att tillse att romerna själva får möjlighet att utse sina representanter. Det tidigare statsrådet har i en motion pekat på områden inom vilka politiken kan utvecklas. Den nya regeringen avser att återkomma med förslag i den riktningen. Vi har därför valt att stödja den motionen. Den judiska minoritetens utsatta ställning tydliggjordes väldigt mycket vid de attentat som skedde i och . KU valde då att manifestera det svenska samhällets avsky inför vad som skett men också solidaritet med minoriteten genom att besöka Judiska centralrådet. Det är en skam för att människor ska behöva känna sig hotade för sin tro och sin identitet. Vi måste kräva att alla religiösa ledare, oavsett samfund, tar avstånd från spridandet av judehat och antisemitism. Det svenska samhället måste också vara tydligt i sitt ansvar för skyddet av judiska institutioner. Vår största nationella minoritet, den finska, har varit en del av från det att staten organiserades . har alltid varit en del av landet, men även Åbo var en del av när landet föddes, och det var en del av . Rörlighet mellan riksdelarna var en självklarhet och har fortsatt att vara det också efter rikets delning. har enligt en del beräkningar 1 miljon svenskar finskspråkiga rötter. Den svenska minoritetspolitiken får allvarlig kritik i senaste rapport. Bland annat kritiseras beträffande möjligheten till modersmålsundervisning. Det svenska samhället måste vidta ytterligare åtgärder för att stärka finskans ställning. Regeringen förbereder sådana åtgärder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Finlandssvenskarnas ställning i lyfts fram i en motion. Utskottet har valt att påpeka att minoritetspolitik ensidigt lutar sig mot språkkriteriet. Det finns anledning att vid en översyn av minoritetspolitiken titta på ställningen för den tämligen osynliga gruppen finlandssvenskar i och då också överväga om språket ska vara allena saliggörande vad gäller definitionen av minoriteterna. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande KU16. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande nr 16 och avslag på reservationerna. Det är lite intressant att konstatera att det i diskussionerna om minoritetspolitik finns en tendens att dra paralleller mellan de olika minoriteterna. Det som fungerar för den ena minoriteten torde fungera för den andra minoriteten, anses det. Men de är olika till sin karaktär. Jag är bara i början av min kunskapsuppbyggnad inom det här området, men när man börjar titta, lyssna och träffa individer står det klart att det inte går att bunta ihop dem allihop, som gjorde i sitt inledningsanförande. Jag kommer att tänka på monolog om surjämten: De där hottentotterna, finndjävlarna, zigenarna, Stockholmsdjävlarna och käringarna över 40 kunde man bunta ihop allihop. Det är skillnad, och det är viktigt att vi visar den respekten för de olika minoriteterna och den ursprungsbefolkning vi har. Jag hade en liten diskussion på Facebook när jag uppmärksammade att det är romernas internationella dag . Självklart kom det ett par inlägg där man hyste oro för de tiggare som finns på våra gator. Det är sinnebilden. Det är detta debatten om romerna handlar om . Man tänker inte i första hand på att romerna kom till och till och har en lång tradition av att befinna sig i vårt land. De har inte annorlunda efternamn, utan de heter Palmroth, och liknande, precis som alla vi andra. Men de har en annan kultur. Framför allt har de väldigt stora utmaningar vad gäller inkludering i vårt samhälle. Det finns en stor förtroendeklyfta mellan deras kultur och deras tillhörighet i vårt samhälle och de myndigheter och redskap som finns för att hantera inkluderingen. När vi tänker romer är det lite intressant. Vi kanske inte alltid hamnar i sinnebilden av , men hur är det om jag säger , eller ? De har också romskt ursprung. Då kanske vi kan vidga bilden lite grann och se vilken bredd det är i den kulturen. Alliansregeringen lade fram ett brett åtgärdspaket om utbildning, inkludering och motarbetande av antiziganismen i vårt samhälle under ledning av dåvarande integrationsminister . Det kommer min kollega att berätta mer om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Vad som är viktigt, och något som vi är fullkomligt överens om förutom från sida, är att det är dags för Romastrategi 2.0. Jag kan bara uttrycka min stora glädje över att vi är så överens i oppositionspartierna, förutom , och regeringspartierna och Vänstern och att vi har en samsyn just om inflytandefrågan. Vi träffade en delegation från ute i , vi i allianspartierna i . Jag vet att de också har träffat bland annat och företrädare för regeringspartierna. Berättelsen är likadan här. För inkludering och överbryggande av förtroendeklyftan krävs det att vi inte sitter här och pekar med handen och säger att det är så här det ska fungera. Det är romerna själva som måste få ansvar, inflytande, makt och representativitet i sin egen organisation. Vi läser i Metro bland annat att kultur- och demokratiminister tilldelar för ett arbete. Frågan är bara: Vart går de pengarna? Hur används pengarna, och hur kommer de den romska kulturen och organisationerna till del? Här har vi ett stort frågetecken att räta ut. Det måste gå rätt till. Det som är viktigt är att vi inte fastnar i eländesbeskrivningar. Det är viktigt att vi erkänner historien, tar lärdom av misstagen men också går vidare och tillsammans i bred enighet jobbar med Romastrategi 2.0. Jag är fri, sjöng , och fångade ett helt . Han snubblade tyvärr i finalen i men gjorde för evigt ett kärleksfullt intryck på oss som satt och lyssnade. I hans sång såg man vidderna och kulturen. Man blev oerhört rörd men också oerhört stolt. Våra samer har, precis som framförde tidigare, en särställning som ursprungsfolk bland minoriteterna. Vi vet mer i konstellationen i än vad de allra flesta vet. Jag har en ung herre med mig som praktiserar. Han heter och är . Jag tog tillfället att fråga honom: Hur mycket vet ni egentligen om våra nationella minoriteter? Svaret blev: Vi vet att de finns, och vi vet vilka de är, men så mycket mer får vi inte reda på. Det gäller alla våra minoriteter. Vi måste bli bättre på att redan i skolan få kunskap om våra minoriteter men också om vår ursprungsbefolkning. Mina ögon öppnades innan jag började i när jag reste till och bekantade mig med hur man där har löst frågorna om ursprungsbefolkningen. Det handlade om det sätt på vilket man utvecklade politiken. Jag sa till mig själv: Det här har vi i , men hur hanterar vi det? Mycket görs, men inte tillräckligt. Jag är mycket benägen att skriva under på mycket av det som lyfte fram i sin motion. Den är bra. Anledningen till att vi inte tar ställning till det här är att arbete pågår. Men arbete har, precis som lyfte fram, pågått väldigt . Det är ett stort ansvar att utveckla det, och det måste vi ta gemensamt eftersom vi ställer oss bakom att inte gå vidare med den frågan. Den ligger hos regeringen . Det är oerhört viktigt med den fördjupade dialogen och egenmakten. Man har ändå kommit en bit fram vad gäller , och man jobbar bredare i samarbetet mellan de nordiska länderna eftersom det sträcker sig över fyra nationer. Det finns en stor frustration över att arbetet upplevs stå still. Därför är det på vårt ansvar att frustration övergår i aktion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Jag går utöver min talartid, men jag måste också få nämna några av de andra delarna som lyfts fram i detta motionsbetänkande. Det gäller bland annat minoritetsspråken. Det är lite intressant. Jag är tvåspråkig själv. Jag har ett ungerskt påbrå och har gått hemspråksundervisning och allting sådant. Jag har sett där det brister men också hur viktigt det är att man har med sig språket ända från början från förskolan när barnen är som mest påverkansbara att kunna bära med sig sitt språk. Det gäller självklart särskilt de minoritetsspråk som har en särskild ställning i vårt land. Lika viktigt är det när man blir äldre. Då går man tillbaka till sitt ursprungsspråk, eller det huvudspråk som man ser som sitt. Det är viktigt att ha tillgång till utbildade lärare men också utbildad personal. Det gäller finskspråkig sådan och personal som talar meänkieli, jiddisch och de andra minoritetsspråk som vi har erkänt. Det gäller att man lägger tryck på att också ha språkkunskaper för dem som med tiden blir äldre, för då börjar människor att glömma bort. Det gäller likaså utvecklingen av förvaltningsområdena. Det handlar om att kommunerna verkligen tar sitt ansvar och tillser att det finns dokumentation men också utbildad personal för att tillgodose dessa språk. Jag vill avsluta med att säga att det är glädjande att vi har en så pass stor samsyn i om minoritetsfrågorna, med några få undantag. Jag skickar en liten hälsning härifrån talarstolen till : Fortsätt att spotta på stenen! gjorde en passning till . Hon menar att på något sätt buntar ihop grupperna och inte ser att de kan ha olika behov. Jag menar att så inte är fallet. Vi ser naturligtvis att det finns olika grupper och att det kan finnas olika behov. Men det finns vissa saker som jag kan ställa mig väldigt frågande till. De åtgärder som ni i Alliansen använder och som ni också har drivit igenom vid makten har kostat en hel del pengar. De har varit resurskrävande. Vad har de egentligen lett till? får gärna räkna upp de resurser som hon menar har varit mest effektiva och vilket resultat det varit av dessa. Jag ber om ursäkt för orden, men de är från en monolog som är . Den har på nacken. Avsikten var att belysa att tog väldigt stora svängar utifrån vad vi egentligen ska diskutera , nämligen våra minoriteter. Man buntade ihop det med övriga utmaningar som självklart finns i och med att vi har en invandring och en flyktingström till vårt land, av kända orsaker. Vi får liksom skilja på grejerna. Det är olika förutsättningar och olika slags politik för de olika utmaningarna. Det är viktigt att vi ser detta och håller isär det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor En liten avvikning från frågan är att det i inlägg är intressant att höra beskrivning av om minoriteterna har ansett att den förda politiken har fungerat eller inte. Den går stick i stäv med vad vi har hört bland annat , nämligen att de är nöjda, men vi behöver gå vidare och göra det betydligt bättre. Delaktighet och egenmakt är absolut nyckelord i detta. När vi är inne på eländesbeskrivningar och att peka på vad som inte fungerar och annat passar jag tillbaka. Det tycker jag är lite intressant. Man kan vända pekfingret mot sig själv, i det här fallet mot och . Vad har ni för politik som uppenbarligen inte ska kosta någonting och som fungerar betydligt bättre? Använd nästa inlägg till det! Jag vill tacka . Jag tyckte dock inte att jag fick något särskilt bra svar på min fråga. För oss sverigedemokrater är det viktigt att man i ett rättssamhälle har en likaprincip inför lagen, att man behandlar människor lika och inte skapar särrättigheter och särlagar. Naturligtvis finns det vissa skydd för de olika minoriteterna, och så ska det vara. Min poäng i mitt anförande var att de åtgärder som Alliansen och också den här regeringen har vidtagit troligtvis kommer att vara ganska tandlösa. Man kommer inte att nå de resultat som man hoppas på. Jag läste från ert eget valmanifest , , där ni lyfte upp olika löften. Ni berörde just den här delen, hur människor kan inkluderas i samhället. Det rör naturligtvis också de nationella minoriteterna. Jag kan inte tolka det på något annat sätt. Och det har uppenbarligen misslyckats. Jag är säker på att även den här motionen och den politik som förs nu inte kommer att leda till någon avsevärd förbättring. Om man har inställningen att det inte är någon idé eftersom det ändå kommer att misslyckas vet jag inte vad man har i politiken att göra. Det finns väldigt många utmaningar i de olika minoritetsfrågorna, utifrån deras olika karaktärer. Det är oerhört viktigt att man lyfter fram att de är olika till sin karaktär. Jag är lite fascinerad över att höra säga att det inte ska finnas någon särlagstiftning, men att minoriteternas olika intressen självklart ska tas till vara. Det är två helt motsatta saker. Det är uppenbart. Vi är överens om minoritetspolitiken därför att det finns viktiga hänsyn att ta till dessa grupper som har befunnit sig i vårt land väldigt . De har historiska band till det svenska samhället. Det är viktigt att ta hand om deras kultur och språk, men det finns också utmaningar när det gäller kultur, språk och delaktighet i vårt samhälle. Därför finns det minoritetslagar. Jag får inte riktigt ihop vad egentligen vill i frågan. De säger och pekar på att ingenting fungerar. Men i fråga om alternativet är det fullkomligt tomt och tyst. Och de buntar ihop alltihop. Det känns oerhört oseriöst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor firar vi romernas internationella dag, . Medan vi debatterar minoritetspolitik här i kammaren pågår ett seminarium här i om både hinder och möjligheter för unga och äldre romer . Och på Forum för levande historia några kvarter bort ska kultur- och demokratiminister berätta om regeringens satsning på för 2016-2019, för att ta nästa steg i strategin för romsk inkludering. var den första statsministern som i sin regeringsförklaring talade om antiziganism och därmed också om romernas situation i . Att antiziganism är en beskrivning på romernas situation är tyvärr en sorglig sanning. Den vitbok som det talas om beskrev de historiska övergreppen . Men vi har mycket kvar att göra. Tyvärr är det inte bara enskilda som diskriminerar. Till exempel är Skånepolisens register över romer en av alla orsaker bakom den förtroendeklyfta som vi också har talat om här . Att romers mänskliga rättigheter inte respekteras är ett faktum som vi har ansvar för att förändra. Därför gör det mig glad att vi har en regering som sätter de här frågorna på den viktigaste agenda som en regering har, redan i regeringsförklaringen, men också att man följer upp med både konkreta åtgärder och pengar. Romer liksom andra grupper, inte minst den nationella minoriteten judar, är några av dem som drabbas av hatbrott. I mitt arbete i justitieutskottet och i polisens insynsråd har jag haft möjlighet att följa de åtgärder som den nya polismyndigheten med rikspolischefen i spetsen avser att vidta för att stärka arbetet mot hatbrott. Det är extremt viktigt, inte minst nu när vi har sett alldeles fruktansvärda attentat mot judiska mål. Vi behöver garantera den mest grundläggande rätten - rätten till liv och trygghet. Det finns också många rättigheter som särskilt gäller de nationella minoriteterna, på grund av den historiska förtryckar- och assimileringspolitik som har bedrivits i vårt land. För att komma till rätta med detta har bland annat ratificerat två konventioner och infört lagen om nationella minoriteter. Jag har motionerat om efterlevnaden av den lagen eftersom många kommuner verkar tro att det är rekommendationer, trots att lagen gäller i hela och ska garantera alla minoriteter bland annat det så kallade grundskyddet. Även många av de kommuner som är förvaltningsområden för samiska, finska eller meänkieli brister när det gäller att uppfylla sina skyldigheter enligt lag. Det beror på att det inte blir några som helst konsekvenser om man inte följer lagen. Jag tror att det behöver förändras. Även i och , som är tillsynsmyndigheter för lagen, har lyft fram behovet av tydligare lagstiftning vad gäller bland annat tillsynsåtgärder. Lagar är lagar och inte allmänna rekommendationer. Även om inte riktigt har varit redo att ta steget ännu tror jag att vi behöver fundera på att det kanske inte är tillräckligt att informera sig och uppfölja sig fram till resultat. Ett särskilt eftersatt område i minoritetspolitiken är modersmålsundervisningen. Det är flera här som har varit inne på detta i debatten, inte minst . Trots att det står i språklagen att det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken och att barns utveckling av en kulturell identitet och användning av det egna minoritetsspråket ska främjas särskilt har fått kritik år från . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor I sammanfattningen av den rapport som lämnade kan man läsa att "utbildningen i samiska befinner sig i en krissituation". fortsätter: "Vidare konstateras det att utbildningssystemet förlitar sig i alltför hög grad på den modersmålsundervisningen som är allmänt otillfredsställande som koncept och enligt kommittén i många fall ett spel för gallerierna". Ett spel för gallerierna - kan man få ett sämre betyg? Jag tror inte det. Bakgrunden till kritiken är att bara runt hälften av de elever som är berättigade till modersmålsundervisning faktiskt får det. Mindre än hälften av alla lärare som undervisar i modersmål har en pedagogisk högskoleexamen. I många fall är det svårt att över huvud taget hitta modersmålslärare. Det betyder alltså att den undervisning som ungefär hälften får del av ofta sköts av personer som saknar såväl språkutbildning på högskolenivå som lärarutbildning. Dessutom är undervisningstiden i genomsnitt för de elever som får undervisning. Man kan kanske klara sig med en 10-årings språknivå, men då inser vi allihop att här har vi verkligen slösat bort en viktig mänsklig resurs. Vi har absolut inte uppfyllt vare sig våra egna krav i språklagen eller de internationella konventioner och stadgar som vi har undertecknat. Jag har stora förhoppningar om att den nytillträdda socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen kommer att lyfta fram de frågor som vi här har talat om och som vi verkar vara väldigt ense om är viktiga. Dagens utspel från kultur- och demokratiministern, statsministerns regeringsförklaring - som även särskilt nämner de nationella minoriteterna - och också de skrivningar i budgetpropositionen om till exempel modersmålslärare visar på en hög ambitionsnivå för minoritetspolitiken framöver. Jag vill också säga några ord om samepolitiken, apropå det som anförde. är det så att ens parti avstyrker motioner som är bra, särskilt om man sitter med i regeringen.