· H201FiU20 · 2015-06-16 09:29:56 — Detsamma gäller integrationssatsningarna på nystartsjobb, instegsjobb och andra kostnader som man har använt i syfte att få in utländsk arbetskraft på arbetsmarknaden - sådant som vi inte har varit i behov av. har däremot alltsedan vi kom in i föreslagit stora besparingar på invandringsområdet. Sådant som vi har valt att satsa på är till exempel heltidsgarantier inom offentlig sektor, slopad allmän löneavgift för småföretag, särskilda satsningar på småföretag och andra satsningar som jag läste upp förut. Det är där som fyra av fem nya jobb skapas, eller nio av tio, som Per Åsling sa. Det är där man skapar de nya arbetstillfällena, och det är där vi har prioriterat våra satsningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Självklart ska man ha en diskussion om reformers effektivitet. Det har vi med till exempel regeringen och emellanåt. Men att gå därifrån till att hävda att de inte har någon effekt över huvud taget är att gå tvärtemot den samlade ekonomiska expertisen. hävdade precis att den sänkta restaurangmomsen inte ger några jobb. Därmed underkänner han hela utvärdering. Sedan kan man givetvis ställa sig frågan om det är en rimlig prioritering, om det ger tillräckligt många jobb och så vidare. Det är en diskussion man kan ha här i kammaren och mellan nationalekonomer. Men om man hävdar att det inte ger några jobb alls hamnar man i konflikt med den samlade expertisen. hävdar att de a-kassejusteringar som föreslås leder till 20 000 eller 30 000 färre jobb. föreslår mer långtgående reformer i arbetslöshetsförsäkringen än vad har analyserat. Menar alltså att Finanspolitiska rådets hela beräkning är felaktig? Menar att hela beräkning av politik är felaktig? Menar att den samlade nationalekonomiska forskningen och erfarenheten är helt underkänd och inte spelar någon roll? Det är ju en samlad expertis, en samlad bedömning och en samlad erfarenhet av ekonomisk politik som ligger bakom de kalkyler som indikerar att er politik leder till 90 000 färre jobb. Tar inte in detta i sin politik? Jag anar ett svagt medgivande från om att effekterna av de åtgärder som genomfördes under alliansregeringen kan ha varit ganska begränsade. Han medgav i alla fall att det kan diskuteras om det har varit tillräckligt stora effekter. Det är precis detta vi diskuterar just , och det är precis här som vi sverigedemokrater menar att det finns betydligt effektivare åtgärder. Vi förlitar oss också på expertisen. Det är det vi gör . När det gäller viss effekt av restaurangmoms och alla de andra exempel som räknades upp har de tyngsta rösterna varit lobbygrupper. Men vi förlitar oss som sagt på samma expertis när vi menar att de satsningar vi gör är effektivare. För det är som sagt i mindre företag som tillåts växa som det stora antalet arbetstillfällen skapas. De skapas inte genom att man sänker generellt vare sig för ungdomar eller för enskilda branscher. Vi satsar brett på hela småföretagarkollektivet. Det är där det stora antalet arbetstillfällen skapas. När man som utomstående betraktare tittar på 2015 ser man ett av ekonomiskt starkaste länder. högsta sysselsättningsgrad hittar man i . I inget annat land i EU är det fler människor som kan arbeta som faktiskt arbetar. Betyder detta att vi kan stå med armarna i kors och titta på och känna oss nöjda med det vi har ? Vi har grupper av människor som inte hittar en plats på arbetsmarknaden, och vi behöver hitta en politik som gör att fler kan komma in. Att fler människor får möjligheten till ett jobb handlar om egenmakt, känsla av egenvärde, livsglädje och en känsla av att livet har mer att ge. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men det handlar också om att ha råd med välfärden. I ser vi att fler och fler länder, inklusive , har en åldrande befolkning. Enda lösningen på det är att fler människor, även i ett land som med högsta sysselsättningsgrad, faktiskt arbetar. När man lyssnar på den här debatten blir det uppenbart att regeringens arbetslöshetsmål inte är svaret. Vi behöver fokusera på riktiga jobb. Vi behöver fokusera på att fler människor kan komma in på arbetsmarknaden liksom på att fler människor kan vara kvar på arbetsmarknaden. Där spelar det arbete vi bedriver i skatteutskottet och skattepolitiken en helt avgörande roll. Regeringens förslag, som ligger på kammarens bord , innehåller på punkt efter punkt, på område efter område, steg i helt fel riktning. Regeringen föreslår höjd skatt för äldre. Den arbetsgivare som vill anställa någon över 65 får högre kostnader med regeringens förslag. I själva verket behöver vi, som vi föreslår i budget, ha lägre kostnader och mer drivkrafter för människor att vara kvar på arbetsmarknaden. Vi föreslår i vår budget en skatterabatt för den 64-åring som vill vara kvar på arbetsmarknaden och arbeta längre. Det är viktigt inte minst med tanke på att dagens pensionsålder i genomsnitt är 63. Fler jobb handlar också om fler och växande företag. Det handlar också om att ska vara konkurrenskraftigt i en global ekonomi. Då är möjligheten för arbetsgivare att hitta rätt kompetens helt avgörande. Då måste skattesystemet också uppmuntra till utbildning i mycket högre grad än . har vi skatter som gör att det för en hel del människor inte lönar sig att utbilda sig, och det är något som vi behöver komma till rätta med genom den skattepolitik vi för. Vi ska som land inte konkurrera med låga löner. Vi ska vara konkurrenskraftiga genom att ha fler och växande företag och genom att ha internationella exportsuccéer som gör rikt. Men att vi inte ska konkurrera med låga löner betyder inte att vi vänder eller stänger dörren för dem som inte kan ta de jobb som finns på den svenska arbetsmarknaden. Vi behöver skapa fler möjligheter för dem som står utanför att komma in. Där handlar det om att reformera arbetsmarknaden i grunden, och där spelar inte minst skatterna en stor roll. På punkt efter punkt lägger regeringen förslag som går i helt fel riktning. Man gör det mindre attraktivt att använda RUT- och ROT-tjänster, som vi bevisligen vet har gjort många svarta jobb vita och som har inneburit att många som tidigare stod utanför arbetsmarknaden nu befinner sig på arbetsmarknaden. Det finns en underliggande ton som vittnar om en syn på vissa jobb som viktigare än andra. Man ser på vissa jobb som om de vore skitjobb. Men i själva verket behöver vi alla jobb i vårt samhälle, och alla människor behöver få en chans att komma in på arbetsmarknaden. Det är 34 miljarder i aviserade skattehöjningar som regeringen nu lägger på kammarens bord - det är alltså den största skattehöjningen . Med tydlig precision riktar man de skatterna mot jobb och företagande. Särskilt mycket riktar man dem mot de företagare runt om i landet som vill anställa unga människor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Regeringen föreslår att rabatten på arbetsgivaravgiften för unga upp till ska tas bort. Det är inte så att regeringen inte är medveten om att det får effekter på sysselsättningen, även om man kan tro något annat i debatten. Regeringen kompenserar nämligen kommuner och landsting för de ökade kostnader som de nu får. Det hade man inte gjort om man inte hade förstått att de höjda kostnaderna för arbetsgivarna kommer att göra att de kan anställa färre. Man kompenserar de offentliga arbetsgivarna, men privata företag får ingen kompensation alls. Vi vet att det kommer att innebära att fler människor får lämna arbetsmarknaden, och det blir ännu svårare för dem som står utanför att komma in. Tyvärr finns det en majoritet i kammaren för det. Regeringspartierna och gör gemensam sak i den här frågan och bildar tyvärr en stabil politisk majoritet för att göra det dyrare att anställa unga människor och höja trösklarna för människor att komma in. Det tycker jag är olyckligt när vi är i ett läge då vi behöver gå i en motsatt riktning. Det är också slående, fru talman, i regeringens förslag att man inte vill visa för svenska folket vad de politiska förslagen innebär. brukade regeringar ganska tydligt visa att olika förslag leder till vissa effekter på samhällsekonomin och på sysselsättningen. Men om detta hittar vi ingenting i regeringens förslag, utan man döljer det för människor så att de inte ska kunna se vad skattehöjningar leder till. Det vi behöver framöver för är framtidstro, satsningar på att få fler och växande företag och satsningar för att de som står utanför ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Många människor känner oro för hur arbetsmarknaden ser ut. Har vi som politiker förmåga att skapa jobb till de ungdomar som lämnar skolan utan fullständiga betyg? Har vi som politiker förmåga att skapa jobb till de många nyanlända som, inte minst just , kommer från krigets ? Det har vi om vi vidtar rätt åtgärder, men vi har det inte om vi höjer skatten på arbete och om vi med precision, som regeringen nu gör, ser till att göra det dyrare för privata företag att anställa ungdomar och ge dem chansen att komma in. I och med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslag till budget och till det gemensamma alliansförslaget kring vårändringsbudget. När det gäller vårändringsbudgeten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken i stort vill jag instämma i det som anfördes av min partikamrat tidigare i debatten. Jag kommer i mitt anförande att i första hand hålla mig till skatteområdet. Det känns väsentligt, för regeringen föreslår som bekant väldigt stora skattehöjningar för att finansiera sina stora utgiftsökningar, ofta stora höjningar av kostnaderna för bidrag och ersättningar av olika slag. Men den politiken kommer inte att gå obemärkt förbi. Förändringar av skattenivån på olika områden får ofta konsekvenser, önskade eller oönskade. man skatten på exempelvis miljöfarliga utsläpp blir det dyrare att släppa ut, och man får i regel mindre av utsläpp. Detsamma gäller förstås om man höjer skatten på till exempel arbete. Man får kanske in mer pengar till statskassan initialt, men kommer det att bli mindre arbete utfört, och de statsfinansiella effekterna blir negativa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Denna enkla analys verkar det som att regeringen i flera fall glömt att göra när det kommer till vårändringsbudgeten, riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de annonserade skattehöjningarna . Skatterna höjs på arbete i många former, på energi, på sparande och på varor och tjänster som är viktiga för att många människors och familjers vardag ska gå ihop. Resultatet blir mindre jobb, försämrad konkurrenskraft för den svenska ekonomin, mindre sparande och att det blir svårare för många människor att få ihop såväl privatekonomin som livspusslet. Den största enskilda skattehöjning som regeringen föreslår i vårändringsbudgeten är den stegvis avskaffade nedsättningen av socialavgifterna för unga. som det talas om målsättningar om EU:s lägsta arbetslöshet höjs alltså kostnaderna kraftigt för att anställa några av dem som står allra längst ifrån arbetsmarknaden. I den här frågan brukar regeringen ofta hänvisa till att den aktuella nedsättningen inte haft avsedd effekt. Man brukar också referera till en studie som IFAU gjorde 2013, som visade att 6 000-10 000 nya jobb har skapats för unga. Jag har väldigt svårt att förstå hur regeringen får ihop detta. Nedsättningen av socialavgifterna har definitivt bidragit till en positiv utveckling på arbetsmarknaden. Den har lett till fler jobb som har kommit vissa unga till del, och den har med största sannolikhet förhindrat att andra unga blivit av med sina jobb då och övriga världen gått igenom en djup lågkonjunktur. Frågan är snarare hur den kraftiga skattehöjning som regeringen vill genomföra dels förbättrar för företag när det gäller att växa och anställa, dels underlättar just ungas möjligheter att få in en fot och få fäste på arbetsmarknaden. Regeringen höjer skatten på ungas jobb med . Även om regeringen menar att nedsättningen ska ses som en ineffektiv åtgärd har den haft positiv effekt i en svår ekonomisk tid. ska reformen tas bort. Då lär den i hederlighetens namn åtminstone få motsvarande negativa effekt. Mycket talar snarare för att den negativa effekten nu kommer att bli större än vad den positiva effekten var då, helt enkelt för att den hårda internationella konkurrensen och digitaliseringen gör att näringslivet inte kan kompensera kostnadsökningarna med prishöjningar. är det inte heller möjligt att sänka lönerna när de sammantagna lönekostnaderna ökar. har räknat på att så många som drygt 18 000 helårsarbeten kan vara i fara om regeringen driver igenom sin plan. Men, fru talman, i regeringens vårändringsbudget förslås även en höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftverk, det vill säga en straffskatt på kärnkraft som riskerar att bidra till att väl fungerande kärnkraftsreaktorer stängs och att tillgång till stabil och billig el därmed görs mer osäker. Det kommer att försämra konkurrenskraft. Regeringen föreslår även begränsningar av det så kallade RUT-avdraget. Också det är olyckligt. RUT-avdraget har varit viktigt för att utveckla tjänstemarknaden. Det har gett positiva effekter för personer i behov av arbete. Inte minst har det möjliggjort en helt ny arbetsmarknad och motverkat svartarbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Tre av fyra som får ett jobb i RUT-sektorn kommer från arbetslöshet eller uppsägning. Men RUT-avdraget har också gett positiva effekter för tidspressade barnfamiljer i behov av avlastning i vardagen och för äldre som behövt extra hjälp i hemmet. I motsats till regeringen vill vi kristdemokrater därför se en utveckling av RUT-avdraget där fler former av tjänster ges en lägre skattebelastning. Detta skulle skapa ytterligare arbetstillfällen och ge en välkommen avlastning till stressade familjer, som får mer tid över att spendera tillsammans med sina barn och unga. Den slopade nedsättningen av socialavgifterna för unga, den höjda skatten på termisk effekt i kärnkraftverk och begränsningen av RUT-avdraget är några av de skattehöjningar som regeringen i och med vårändringsbudgeten föreslår ska träda i kraft . Med är fler skattehöjningar att vänta. Till dess har regeringen, bland annat i promemorian om vissa skatteförslag inför budgetpropositionen 2016, annonserat ytterligare begränsningar av RUT-avdraget, försämringar av ROT-avdraget, höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring, höjd skatt på drivmedel och höjd skatt på gåvor genom att gåvoskatteavdraget slopas. regering är ingenting annat än en riktig skattehöjarregering. Ingen bör inbilla sig att detta vägval inte kommer att få konsekvenser såväl för jobben och vår ekonomis konkurrenskraft som för enskilda människors och familjers frihet. Låt mig även få säga någonting om de förslag på skatteområdet som vi tagit med i vårmotion: nystartsavdraget och etableringsavdraget. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Vi har också förstärkt jobbskatteavdraget för personer , eftersom det ger en ökad drivkraft att skjuta upp pensionen och jobba ytterligare , vilket är positivt både för den enskilde och för samhällsekonomin och nödvändigt för pensionssystemet i stort. Detta sätt att använda ett förstärkt jobbskatteavdrag kan man med fördel också använda för andra grupper, exempelvis för dem som befinner sig i långtidsarbetslöshet eller för människor som kommit till vårt land. För många som befinner sig långt från arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete låg. När skatten och jobbresorna har betalats och de inkomstrelaterade bidragen eller ersättningarna har minskats är det inte säkert att man har mer pengar kvar i plånboken jämfört med tidigare. Detta gäller inte minst om det är en deltidstjänst som man först blir erbjuden. För att ytterligare sänka trösklarna för dem som står långt från arbetsmarknaden föreslår därför ett nystartsavdrag, ett förstärkt jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. Genom detta nystartsavdrag riktat till dem som varit långtidsarbetslösa kan höga marginaleffekter för den enskilde mildras och drivkraften att ta arbeten som erbjuds stärkas. ökar incitamenten för företag att anställa personer med i arbetslöshet bakom sig. Det är något vi tror på för att få fler människor i arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Avslutningsvis vill jag belysa att det är utifrån ungefär samma resonemang som vi också föreslår ett nytt etableringsavdrag för nyanlända som innebär att en nyanländ under sina första i sammanlagt ska kunna tjäna utan att betala inkomstskatt. Detta etableringsavdrag gör det mycket lönsamt att ta även deltids- eller säsongsanställningar och jobb till lägsta avtalade lönenivå, eftersom den nyanlända kompenseras med lägre skatt. Eftersom möjligheten till denna skattenedsättning upphör skapas också starka incitament till en tidig etablering. är väldigt generöst på det migrationspolitiska området. Om vi ska kunna fortsätta vara det på måste vi se till att människor som kommer hit så fort som möjligt kommer i arbete. Då är det nödvändigt att även värna jobb som kräver lägre kvalifikationer. För detta är både RUT- och ROT-avdragen viktiga, liksom den sänkta restaurangmomsen och yrkesintroduktionsanställningar. Men trots dessa reformer och trots nedsatta arbetsgivaravgifter för nyanlända krävs ytterligare reformer för att skapa en ökad arbetskraftsefterfrågan och fler vägar in på arbetsmarknaden. Etableringsavdraget är ett sådant förslag från oss kristdemokrater, men vi har för avsikt att återkomma med fler förslag framöver. Det är ett ord som har uttalats ganska i kammaren , och det handlar om att äntligen kan slå in på en ny väg. av skattesänkningar som svaret på alla upptänkliga samhällsproblem ska vi besluta om en budget som sätter barnens skolresultat, utmaningarna i sjukvården och kanske framför allt massarbetslösheten i fokus och genom politiska reformer börja anträda vägen mot full sysselsättning, högre rättvisa och minskade klyftor. I mycket av det vi har hört , inte minst i det senaste inlägget, känns det ändå som om skattesänkarpolitiken gick i väggen. Den fungerade inte, men ändå hör vi eko från det gamla. Det är nya skattesänkningar. Vi får höra att den nuvarande regeringen inte snabbt nog betar av det budgetunderskott man fick ärva, som man kräver nya ofinansierade skattesänkningar. Idén om att allt går att lösa med nya skatteavdrag tycks fortfarande leva. Det senaste vi hörde här var att integrationen kräver ännu ett nytt skatteavdrag. Just det - nya avdrag. Låt oss bara ta den generella nedsatta arbetsgivaravgiften för unga och äldre. Den har diskuterats mycket . Idén är att om man bara sänker kostnaderna för arbetsgivaren skulle det med automatik uppstå fler jobb. Men verkligheten har verkligen brutalt motbevisat den tesen: Det är fler unga arbetslösa nu än när man införde den här reformen. Som om inte verkligheten skulle räcka har det också vederlagts riktigt ordentligt att kostnaden i förhållande till de eventuella jobb som har skapats är helt orimlig. Jag hörde beskrivningen här att till och med hotade med att det kunde handla om att 18 000 jobb skulle försvinna när man tar bort 18 miljarder i subvention. Om vi tänker oss att räknar på den dramatiska sidan, ja, då har vi 1 miljon där. Andras bedömning är att det handlar om 1 ½ miljon per jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är bara att räkna baklänges på hur många fler ungdomar som faktiskt skulle vara i jobb om vi hade använt de pengarna på ett klokt och förnuftigt sätt, om vi hade tänkt ordentligt på vad det egentligen är vi ska göra. Det vi behöver göra är ju inte att hjälpa ungdomar som ändå klarar sig, eller rättare sagt, att hjälpa deras arbetsgivare med lägre kostnader. Det vi behöver göra är att ge stöd till de ungdomar som inte klarar sig på arbetsmarknaden, och det är det vi tänker göra. Vi flyttar resurser från kostsamma, ineffektiva subventioner till insatser där de verkligen behövs. När det gäller hela resonemanget om att det bara skulle uppstå arbete tack vare att man sänker kostnaderna tänker jag på två saker. Det ena är det som har varit så viktigt för , alltså en industri som har expanderat och varit bra på export. Jag tänker på LM , jag tänker på Asea, om vi nu ska titta bakåt. Inte var deras framgångssaga ett resultat av låga arbetsgivaravgifter - verkligen inte. Det handlade om en aktiv näringspolitik där stat, företag, fackliga organisationer och akademin gick samman och byggde starkt. Det andra jag tänker på är något modernare: Välkomna till ! Välkomna till Massive, ett av de största dataspelsföretagen! De har 300 anställda och gör succé världen över. När jag pratar med dem pratar de inte om arbetsgivaravgifter. De säger: Vi vill ta in folk från hela världen. Kan ni inte bygga fler bostäder? Det är det som det handlar om. Det är det som ger jobb. Arbetsgivare anställer när de har behov av arbetskraften, när det finns kunder som är beredda att betala och när det finns arbetskraft med rätt utbildning och kompetens. Det är precis ditåt vi nu styr politiken. De områden som vi riktar in oss på är näringspolitik för ett expanderande näringsliv, investeringar för bostäder och infrastruktur och utbildning och kompetenshöjning så att arbetsgivarnas kompetenskrav kan mötas. Det är något helt annat än att rabattera åldersklasser eller branscher. För att ta ett annat exempel som vi ändå tänker på: I all sin godhet bestämde sig den gamla regeringen för att låna pengar så att man kunde sänka skatten för storbankerna med 4 miljarder. Resonemanget var att om man sänker kostnaderna för arbetsgivare och för företagen blir det fler anställda. Man tjänar nog en del på banken, så om vi räknar om dessa 4 miljarder borde det ju ha blivit i alla fall mellan 6 000 och 7 000 fler anställda. Tror ni det? Bankerna anställer så många man behöver för sin verksamhet, inte i förhållande till vilka kostnader man har. När kostnaderna sänks kan det inte växlas ut i jobb, och det är det som verkligheten har visat. Det som den nya regeringen har att hantera, och det är inte lätt, är ett budgetunderskott som jag inte har hört någon av de borgerliga över huvud taget berätta om under den här debatten. Hur kunde ni hamna där? För tredje gången lämnar en borgerlig regering ett budgetunderskott efter sig. Det är i allra högsta grad vår absoluta vilja att jobba bort det, därför att vi är de som har fått ta smällarna. De av oss som var med efter 1994 och den budgetsaneringen såg vad det betydde - en stat och en ekonomi som inte är skött och stora budgetunderskott som leder till nedskärningar som slår med fantastisk precision mot de människor som mest behöver stöd. Det var hårda tider att sanera budgeten den gången. Det sitter i ryggmärgen på dem av oss som var med om det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget När vi hör att man lämnar efter sig ett budgetunderskott av tillväxt känns det inte bra. Den här regeringen ska klara av bägge delarna. Man ska klara budgetunderskottet och få fart på investeringar. Då är det så, mina vänner, att man måste våga höja skatter och våga säga det. Vi behöver det. Vi kan inte bara sitta och vänta på att arbetslösheten ska sjunka. Vi behöver bygga bostäder, vi behöver se till att våra unga får bättre utbildning, vi behöver förbättra sjukvården och vi måste se till att kollektivtrafiken fungerar så att det verkligen kan bli riktigt gott och många nya jobb.