bet · H201UbU12 · 2015-03-26 00:00:00 — Det krävs bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Det framgår också att Myndigheten för beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 3 och 4 §§ förordningen [2009:130] om ). När det gäller yrkanden om att inrätta specifika yrkeshögskoleutbildningar kan utskottet konstatera att utbildningsanordnare enligt gällande ordning ska skicka in ansökningar till Myndigheten för som i sin tur gör en bedömning utifrån bl.a. arbetsmarknadens behov av den utbildning som föreslås. Vissa utbildningar kan komma att omfattas av det nya regelverket för konst- och kulturutbildningar. Yrkanden om inrättande av olika utbildningar är sålunda inte frågor för . Därmed avstyrks motionerna 2014/15:796 (FP), 2014/15:946 (S), 2014/15:1125 (SD) yrkande 6 och 2014/15:1512 (SD) yrkande 3. Eftergymnasial utbildning för särskoleelever Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om eftergymnasial utbildning för särskoleelever. Jämför reservation 2 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:549 av Per Lodenius (C) understryks behovet av att ta fram regelverk som ger den som gått i särskola möjlighet att studera på högskola och yrkeshögskola liksom på andra eftergymnasiala utbildningar. Den som har gått gymnasiesärskola borde ha samma möjligheter till eftergymnasiala studier som andra elever men har enligt motionären inte det . Flera projekt och utbildningar försöker hitta modeller för en eftergymnasial utbildning för den som har gått särskola. Många goda exempel finns, men det behövs enligt mo-tionären permanenta lösningar. Bakgrund och gällande rätt Regler om gymnasiesärskolan finns i 18 kap. och 19 kap. skollagen och i gymnasieförordningen (2010:2039). Av 18 kap. 2 § skollagen följer bl.a. att gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 19 kap. 2 § skollagen följer bl.a. att det finns åtta nationella program i gymnasiesärskolan, varav sju är yrkesinriktade, och dessutom finns det estetiska programmet. I förarbetena till skollagens reglering av gymnasiesärskolan sägs bl.a. att utbildningen i gymnasiesärskolan främst bör bedrivas som yrkesinriktade program. Det är viktigt att eleverna får en utbildning som ger dem förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Inget av programmen i gymnasiesärskolan leder till grundläggande högskolebehörighet. Fortsatta studier kan däremot bedrivas inom t.ex. folkbildningen, eller särskild utbildning för vuxna (prop. 2011/12:50 s. 53). Studier vid folkhögskola[1] Det finns ca 150 folkhögskolor runt om i landet. Folkhögskolan är en studieform för vuxna med en nedre åldersgräns för de allmänna kurserna. Den allmänna kursen, som kan ge behörighet till högskolestudier, är en viktig del av verksamheten och finns på samtliga folkhögskolor. Folkhögskolorna har kurser på olika nivåer och med olika inriktningar. De långa kurserna varar från en termin upp till ett eller . All undervisning är avgiftsfri, och statligt studiestöd kan sökas. Den frihet som folkhögskolorna har att utforma sina kurser utifrån skolans speciella inriktning och profil ger stora möjligheter för kursdeltagarna att påverka studiernas inriktning och innehåll efter förkunskaper, intressen och behov. Folkhögskolorna har goda möjligheter att anpassa utbildningen till olika målgrupper. En målgrupp är personer med funktionsnedsättning, som utgör en förhållandevis stor andel av folkhögskolans elever. Folkhögskolan har även en lång tradition av samarbete med funktionshindersorganisationer, som i vissa fall även är huvudmän för folkhögskolor. Flera skolor har utvecklat verksamhet anpassad till deltagare med specifika funktionsnedsättningar medan andra skolor har blandade grupper av deltagare med olika funktionsnedsättningar. Personer med funktionsnedsättning, inklusive dyslexi, utgjorde av deltagarna i den allmänna kursen , och på de särskilda kurserna uppgick motsvarande andel till . För att öka förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning att kunna delta och genomföra sina studier vid folkhögskolan fördelar Specialpedagogiska skolmyndigheten statsbidrag för särskilt utbildningsstöd till folkhögskolor. Myndigheten för är en av de strategiska myndigheterna i arbetet med den nationella funktionshinderspolitiken. Utifrån områdena ökad fysisk tillgänglighet, it-politiken och utbildningspolitiken ska myndigheten genomföra insatser . Myndigheten för fick i regleringsbrevet i uppdrag att förbereda och genomföra ett pilotprojekt med start för att förbättra tillgängligheten till yrkeshögskoleutbildningar för personer med funk-tionsnedsättning. En redovisning av pilotprojektets verksamhet och utfall ska lämnas i samband med myndighetens årsredovisning. Av Myndigheten för årsredovisning framgår bl.a. att de fem yrkeshögskoleutbildningar som ingår i pilotprojektet avslutat sin första omgång och i två fall även den andra omgången. ska alla utbildningar vara avslutade. Myndigheten har bl.a. tagit del av studerandes utsagor där de framfört att dessa utbildningar har varit avgörande för att våga söka sig till eftergymnasiala studier. Myndigheten beslutade därför på eget initiativ att bevilja ytterligare utbildningar i enlighet med projektets specifika ramar. beviljades därför åtta utbildningar att ingå i som yrkeshögskoleutbildning med möjlighet till utökat stöd. Av dessa åtta var fyra utbildningar som även ingår i pilotprojektet. Myndigheten planerar att göra en uppföljning av pilotprojektets genomförande och utfall . Då är alla omgångar i pilotprojektet avslutade, och myndigheten kan följa upp om de studerande har kommit i arbete och om arbetet överensstämmer med utbildningens inriktning. Utskottet noterar inledningsvis att de nationella programmen i gymnasiesärskolan i huvudsak är yrkesförberedande. Fortsatta studier för gymnasiesärskoleelever kan emellertid bedrivas inom t.ex. folkbildningen, yrkeshög-skola eller särskild utbildning för vuxna (särvux). Utskottet är i likhet med motionären angeläget om att möjligheterna till eftergymnasial utbildning för särskoleelever ska vara goda. Utskottet noterar vidare att motionären framhåller att flera projekt och utbildningar försöker hitta modeller för en eftergym-nasial utbildning för den som gått gymnasiesärskola, vilket utskottet välkomnar. Som framgår ovan kan fortsatta studier för gymnasiesärskoleelever bedrivas inom bl.a. folkbildningen. Här har de studerande möjlighet att t.ex. skaffa sig behörighet till högskolestudier. Utskottet vill vidare i sammanhanget också lyfta fram Myndigheten för arbete och det pilotprojekt som myndigheten driver om förbättrad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning inom yrkeshögskoleutbildningen. Utskottet avser att noga följa utvecklingen av möjligheterna till eftergymnasial utbildning för elever som gått gymnasiesärskola. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:549 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering. I motion 2014/15:2059 av m.fl. (S) anförs att möjligheterna att validera flera utbildningar och yrkeserfarenheter bör ses över så att det enklare går att komplettera med utbildning enligt arbetsmarknadens behov. I motion 2014/15:373 av (M) framförs att en översyn bör göras av valideringsområdet för att säkerställa att utbildningar från andra länder kan valideras på ett snabbt och rättssäkert sätt. Detta är enligt motionären särskilt viktigt för att flera yrkesområden har arbetskraftsbrist. I motion 2014/15:2425 av (KD) yrkande 1 anförs att en validering av nyanlända invandrares och flyktingars utländska diplom bör gå fortare för att underlätta inträdet i arbetslivet. I yrkande 2 begärs att validering av språktester för olika yrkeskategorier, t.ex. läkare, ska erbjudas löpande för att påskynda inträdet i arbetslivet. Med en tidig validering i kombina-tion med yrkespraktik kommer enligt motionären fler att få jobb och bidra till samhällsutvecklingen. Bakgrund och gällande rätt Med validering brukar man mena en kartläggning och bedömning av en individs kompetens och kvalifikationer, oavsett hur, var eller när de har förvärvats – i det formella utbildningssystemet eller på annat sätt, inom eller utomlands. Inom flera myndigheter utvecklas och används olika metoder och system för att validera individers reella kompetenser. Inom den kommunala vuxenutbildningen kan elever få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Validering inom vuxenutbildningens samtliga tre skolformer får ske inom ramen för alla kurser och ska utgå från elevens förutsättningar och behov (2 kap. 8 § förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning). Inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna (särvux) kan validering genomföras inom ramen för en orienteringskurs eller en nationell kurs. För utbildning i svenska för invandrare (sfi) kan validering genomföras inom ramen för en nationell kurs. Myndigheten för ansvarar för att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas (6 § förordningen [2011:1162] med instruktion för Myndigheten för ). Myndigheten ansvarar även för webbportalen där viss information om validering finns samlad. Universitets- och högskolerådet har i uppdrag att bedöma utländska utbildningar på gymnasial nivå och eftergymnasial nivå (4 § förordningen [2012:811] med instruktion för Universitets- och högskolerådet). I detta arbete samarbetar myndigheten med såväl Myndigheten för som . Det innebär att rådet gör bedömningar av utländska gymnasiebetyg, avslutade utländska utbildningar inom högre utbildning och eftergym-nasial utbildning som inte motsvarar utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434). Myndigheten är vidare enligt 5 § förordningen med instruktion för Universitets- och högskolerådet kontaktpunkt för och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer. och högskolor som staten är huvudman för kan validering av reell kompetens ske såväl inför antagning till en utbildning, dvs. en bedömning av om den sökande uppfyller behörighetskraven, som när en person redan är antagen till en utbildning. I det senare fallet görs en bedömning om studenten kan få tillgodoräkna sig tidigare utbildning samt kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet. har i uppdrag att bedöma kompetenser och färdigheter för reglerade yrken inom hälso- och sjukvård. Arbetsförmedlingen erbjuder insatser för bedömning av individers reella kompetens. Validering och bedömning görs också med hjälp av de valideringsmodeller som olika branscher har utvecklat. Bakgrunden är att har en avreglerad arbetsmarknad, vilket innebär att valideringen av reell kompetens utifrån olika yrkens kompetenskrav ofta sker med stöd av modeller som branscherna själva utvecklar. Arbetsförmedlingen upphandlar valideringsinsatser enligt dessa branschmodeller för arbetssökande om det bedöms arbetsmarknadspolitiskt motiverat. () har gett en utredare i uppdrag att kartlägga de valideringsinsatser som finns inom arbetsmarknads- och utbildningssektorn och bl.a. föreslå hur valideringssystem som är lättare att överblicka för individen än dagens system ska utformas (U2014/3014/). Utredarens förslag ska syfta till att skapa en effektivare användning av befintliga resurser för att möjliggöra att fler individer, såväl inrikes som utrikes födda, ska kunna få sin reella kompetens validerad. I uppdraget ingår även att beakta Europeiska rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande. har ställt sig bakom rekommendationen som poängterar vikten av väl fungerande system för validering för att stärka människors möjligheter till livslångt lärande, förbättra anställningsbarheten och öka rörligheten på arbetsmarknaden. Regeringen avser att med utgångspunkt i detta arbete införa ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering. Uppdraget ska redovisas . Av Myndigheten för regleringsbrev framgår att myndigheten fått ett nytt uppdrag att ta fram stödmaterial om behörighet, urval och antagning när det gäller . Stödmaterialet ska ge utbildningsanordnaren vägledning och stöd i syfte att öka individens rättssäkerhet i antagningsprocessen. Det bör av stödmaterialet särskilt framgå hur reell kompetens ska vägas in i behörighetsprövningen. Uppdraget ska redovisas till () . Ett annat uppdrag till Myndigheten för är att myndigheten ska stimulera utbildningsanordnare att utifrån ett mångfaldsperspektiv bredda rekryteringen av sökande till . I arbetet ingår att särskilt uppmärksamma den möjlighet som finns enligt förordningen (2009:130) om att anta en sökande på grundval av reell kompetens. Myndigheten ska redovisa hur arbetet fortskrider i en delrapport till () . Uppdraget ska redovisas i sin helhet i årsredovisningen . EU:s rekommendation om validering Inom EU ses validering som ett centralt verktyg för att stärka människors möjligheter till ett livslångt lärande, förbättra anställningsbarheten och öka rörligheten på arbetsmarknaden. Som ett led i detta arbete beslutade en rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (2012/C 398/01). står bakom rekommendationen som förväntas vara genomförd . I rekommendationen har rådet slagit fast principer som medlemsstaterna ska tillämpa när så är lämpligt. Medlemsstaterna får prioritera områden i enlighet med sina egna behov. De principer som anges är bl.a. att – information och vägledning om nyttan med och möjligheten till validering ska vara tillgängliga för individer och organisationer – validering ska riktas till arbetslösa och de som riskerar arbetslöshet eftersom validering kan öka deras deltagande i livslångt lärande och tillträde till arbetsmarknaden; arbetslösa och dem som riskerar arbetslöshet ska inom skälig tid, helst , få sina kunskaper, kompetenser och färdigheter granskade – den personal som arbetar med valideringsprocessen i alla relevanta sektorer ska få möjlighet att utveckla sin yrkeskompetens – alla relevanta intressenters deltagande i utveckling och genomförande av de principer som avses i rekommendationen ska främjas, däribland arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och nationella organ som befattar sig med yrkeskvalifikationer – det finns tydliga åtgärder för kvalitetssäkring som följer befintliga kvalitetssäkringsramar och stöder pålitliga, giltiga och trovärdiga bedömningsmetoder och bedömningsverktyg – utbildningsanordnare bör underlätta inträde till formell utbildning på grundval av läranderesultat som förvärvats i icke-formella och informella miljöer – validering ska kopplas till den nationella referensramen för kvalifikationer. Inledningsvis vill utskottet framhålla att validering är ett allt viktigare inslag i dagens samhälle. För individen kan valideringen bidra till att erfarenheter och kompetens synliggörs och dokumenteras. Valideringen kan också ge ökat tillträde till arbetsmarknad eller studier, inte minst för nyanlända. För utbildningsanordnaren kan god kännedom om den enskildes befintliga kunskaper och kompetens, behov och förutsättningar innebära att en mer individuellt utformad utbildning kan erbjudas, vilket också i förlängningen innebär att utbildningstiden kan förkortas. Detta sammantaget är också till gagn för samhället i stort eftersom såväl utbildningstid som kostnader kan minska. En effektivare validering är en del i regeringens aviserade reformpaket för nyanländas etablering i (, pressmeddelande ). Som framgår ovan har en utredare i uppdrag att kartlägga de valideringsinsatser som finns inom arbetsmarknads- och utbildningssektorn och bl.a. föreslå hur valideringssystem som är lättare att överblicka för individen än dagens system ska utformas (U2014/3014/). Uppdraget ska redovisas . Vidare har Myndigheten för pågående regeringsuppdrag om validering. Utskottet ser inte skäl att föregripa det pågående utredningsarbetet och pågående myndighetsuppdrag inom valideringsområdet och avstyrker därmed motionerna 2014/15:373 (M), 2014/15:2059 (S) och 2014/15:2425 (KD) yrkandena 1 och 2. Särskilt om , punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 17 och 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2014/15:1146 av och (S) och 2014/15:2823 av m.fl. (S). och alliansregeringen har gjort stora satsningar på yrkeshögskoleutbildningar. Yrkeshögskolor är goda exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med näringslivet. Företag, tillsammans med utbildningsanordnare, anordnar utbildningar som ger företagen utbildad arbetskraft med den efterfrågade kompetensen medan deltagarna får en utbildning som i hög grad leder till arbete. Det regionala inflytandet över yrkeshögskoleutbildningarna bör förstärkas. En ökad flexibilitet i fråga om längden på yrkeshögskoleutbildningarna är viktig, både ur studenternas och arbetsgivarnas perspektiv. Yrkeshögskoleutbildningarna bör byggas ut ytterligare, och det bör också bli lättare att ansöka om och bli beviljad möjlighet att bedriva yrkeshögskoleutbildning. Allt detta gör sammantaget att en översyn av regelverket för är nödvändig. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Eftergymnasial utbildning för särskoleelever, punkt 4 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (M), (KD), (C) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:549 av Per Lodenius (C). Den som har gått i gymnasiesärskola borde ha samma möjligheter till eftergymnasiala studier som andra elever men har det inte . Flera projekt och utbildningar försöker hitta modeller för en eftergymnasial utbildning för den som gått i särskola. Många goda exempel finns på flera håll i landet. Men det behövs permanenta lösningar, där särskola inte innebär ett hinder för studier efter gymnasiet. Vi anser därför att det bör tas fram regelverk som ger möjlighet för den som gått i särskola att studera på högskola och yrkeshögskola liksom på andra eftergymnasiala utbildningar. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Särskilt yttrande om betänkandet Vuxenutbildning (S,MP,V) (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S) anför: Vi vill med ett särskilt yttrande framföra följande: Utbildnings- och kunskapslyftsfrågor är avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden och för samhällets fortsatta välstånd. För att ett livslångt lärande ska vara en realitet krävs satsningar inom vuxenutbildningen. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen (utgiftsområde 16), i överenskommelse med , en rad kraftfulla satsningar som rör vuxenutbildningen. I regeringens budgetförslag fanns ett nytt kunskapslyft i syfte att ge vuxna ytterligare möjligheter till utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. är en satsning på permanenta och stadigvarande platser inom högskola, yrkeshögskola och folkhögskola samt både allmänna ämnen och yrkesämnen inom vuxenutbildning. Genom dessa stora satsningar skulle det ha varit möjligt att skapa förutsättningar för att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten och den långtidsarbetslöshet som drabbat många människor. Ett kunskapslyft som tar sikte på att ge personer utbildning som svarar mot arbetsmarknadens behov skulle ha varit av avgörande betydelse för att fler ska ges möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Komvux och yrkesvux tillhandahåller utbildning som är av yttersta vikt för att ge människor en ingång på arbetsmarknaden. För att bidra till en ökad volym av utbildningsplatser i komvux och yrkesvux föreslog vi ett starkt ökat stöd till platser inom vuxenutbildningen. Yrkeshögskoleutbildningar leder i mycket hög utsträckning till arbete och underlättar företagsetableringar inom specifika områden. I regeringens budgetförslag prioriterades en utbyggnad av antalet studieplatser inom . Dessa förslag föll emellertid i behandling av budgeten . beslutade i stället om en budget som har sin grund i Alliansens förslag i budgetmotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD). Alliansens budget saknade ambitioner vad gäller kunskapslyft och vuxnas lärande. Vi vill därför särskilt framhålla att vi avser att återkomma med förslag som återspeglar vår inriktning på utbildningspolitiken. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:373 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering av utbildningar från andra länder. 2014/15:549 av Per Lodenius (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram regelverk som ger möjlighet för den som gått i särskola att studera på högskola och yrkeshögskola liksom på andra eftergymnasiala utbildningar. 2014/15:796 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa en formell städutbildning. 2014/15:810 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett system där regional prioritering av nationella resurser för kompetensförsörjning och kompetensmatchning utvecklas. 2014/15:946 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att Capellagårdens utbildningar inordnas under samma förordning vad gäller yrkesutbildningar. 2014/15:1125 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på utbildning kopplat till gruvnäringens behov. 2014/15:1146 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2014/15:1197 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. 2014/15:1512 av (SD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för måste ge anslag till fler utbildningar med fokus på handelns behov av expertkompetens. 2014/15:2059 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att validera fler utbildningar och yrkeserfarenheter så att det enklare går att komplettera med utbildning enligt arbetsmarknadens behov. 2014/15:2065 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningens betydelse för framtidens jobb i . 2014/15:2160 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningens betydelse för framtidens jobb i . 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningens betydelse för att bryta traditionella könsmönster vid yrkesval. 2014/15:2260 av m.fl. (S): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av utbildningsinsatser för en växande . 2014/15:2425 av (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en validering av nyanlända invandrares och flyktingars utländska diplom bör gå fortare i syfte att underlätta inträdet i arbetslivet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en validering av språktester för olika yrkeskategorier, t.ex. läkare, bör ske i stället för att vara begränsad till . 2014/15:2457 av i (C): 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att utveckla yrkeshögskoleutbildningarna. 2014/15:2565 av m.fl. (C):