bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — Rektorn får otillräckligt med stöd och styrning av sin huvudman, dvs. av den kommunala nämnden eller ägaren som ansvarar för skolan samt av de tjänstemän som är rektorernas chefer. Rektorn behöver i sin tur bli bättre på att stödja och leda lärarna så att alla elever får den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling. I utredningen föreslås ett nationellt handlingsprogram för att stärka skolans styrkedja. Utredningen bereds inom (). Utskottet vill inledningsvis understryka att skolledaren har en nyckelroll i utvecklingen av skolan och förskolan. Utskottet ser därför med oro på de resultat i 2013 som visar att det är hög omsättning på rektorerna i och att rektorerna i ägnar mindre tid åt det pedagogiska uppdraget. Skolledaren svarar för att verksamheten som helhet utvecklas mot uppställda mål. Det ställer stora krav på skolledarens kompetens, och utskottet vill i sammanhanget understryka huvudmannens ansvar för att skolledaren har den kompetens som behövs för att leda verksamheten mot högre måluppfyllelse. När det gäller yrkanden om rektorernas arbetssituation och arbetsuppgifter vill utskottet inte föregripa beredningen av den överlämnade utredningen om rektorernas arbetssituation (SOU 2015:22). När det gäller yrkanden om en obligatorisk utbildning för förskolechefer hänvisar utskottet till att medel avsatts för fortbildning för skolledare i förskolan och till att även förskolechefer kan gå Rektorsprogrammet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:587 (M), 2014/15:1124 (SD), 2014/15:1300 (SD) och 2014/15:2550 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utveckling av elevhälsan och en elevhälsogaranti. Jämför reservationerna 27 (M, C, FP, KD), 28 (KD), 29 (M) och 30 (C). I flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 32 understryks vikten av att stärka elevhälsan eftersom en väl fungerande sådan är viktig för att motverka psykisk ohälsa. Även motion 2014/15:1412 av m.fl. (S) tar upp behovet av en bättre elevhälsa. Enligt motionärerna skiljer det sig mycket åt hur olika skolor har valt att prioritera elevhälsan. En översyn av elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande roll bör göras. Elevhälsan är en viktig del i arbetet med att skapa en större likvärdighet i skolan för att förbättra skolresultaten, menar motionärerna. Frågan om andra yrkeskategorier inom elevhälsan behandlas i motion 2014/15:2380 av (M). Motionären påpekar att fysioterapeuter har en roll i att främja motorisk utveckling och stärka fysisk självkänsla och fysisk aktivitet. Varken denna grupp eller idrottslärare ingår i de personalgrupper som krävs enligt skollagen. I partimotion 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkande 6 pekas på att den psykiska ohälsan bland ungdomar har ökat. Motionärerna vill skärpa kraven på elevhälsan genom att införa en elevhälsogaranti som ger en elev rätt att få kontakt med elevhälsovården. Även i motion 2014/15:1865 av (KD) tas frågan om en elevhälsogaranti upp. En elev bör kunna få kontakt med elevhälsan . Vidare bör logopeder ingå i elevhälsans yrkesgrupper, menar motionären. Motion 2014/15:2247 av (M) behandlar också frågan om en elevhälsogaranti. Enligt motionären brister elevhälsan i tillgänglighet över hela landet. Det bör därför övervägas om tidsgarantier ska införas för hur det ska ta att få en första kontakt med en kurator, skolsköterska eller skolpsykolog. Elevhälsan behöver också bli tillgänglig på nätet så att elever kan chatta med skolpsykologer, mejla med en kurator och själva boka in en besökstid. I kommittémotion 2014/15:2664 av m.fl. (M) framförs i yrkande 22 att skolan har en viktig uppgift i att både förmedla kunskap om hälsa och tidigt fånga upp elever i olika typer av riskzoner för att motverka ohälsa och utanförskap. Ett sätt att fånga upp unga människors ohälsoproblematik är tätare hälsosamtal. Motionärerna anser vidare att samhällets hjälpinsatser måste anpassas för den som blir utsatt för mobbning på nätet. Samarbete mellan personal från t.ex. polis, psykiatri och socialtjänst bör därför finnas, och bemanning dygnet runt krävs. Motion 2014/15:1179 av (S) uppmärksammar behovet av att stärka skolhälsovården. Barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en välfungerande elevhälsa där skolans kuratorer och annan skolpersonal kan vara uppmärksamma och agera när det behövs. Enligt motionären bör det i varje kommun finnas samverkansmodeller mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och ungdomsmottagning för barn och ungdomar med problem. I motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 13 framförs att det är angeläget att det finns tillgänglighet till elevhälsans personalgrupper. Vidare bör samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen öka, enligt motionären. I motion 2014/15:773 av (FP) anförs att ansvaret för skolhälsovården bör föras över till sjukvårdshuvudmännen. Om landstingen och de framtida regionkommunerna fick ansvaret för skolhälsovården kunde samordningsvinster göras och ingången till övrig hälso- och sjukvård kunde ske på ett mer smidigt sätt, enligt motionären. Bakgrund och gällande rätt I 2 kap. 25–28 §§ skollagen (2010:800) finns bestämmelser om elevhälsa för eleverna i förskoleklassen, , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som omfattar allmänna hälsokontroller och varje elev i sameskolan (består av sex årskurser) ska erbjudas minst två hälsobesök. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Mellan hälsobesöken ska eleven erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. Elever får dessutom vid behov anlita elevhälsan för enklare sjukvårdsinsatser. I proposition 2009/10:165 (s. 276), som föregick införandet av skollagen, anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård samt med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I propositionen anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Bakgrund och pågående arbete lämnade ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). Bakgrunden till tillkännagivandet var att utskottet konstaterade att elevhälsan har en påtagligt viktig uppgift att tidigt upptäcka problem hos barn och unga samt åtgärda dem men att elevhälsans kvalitet och tillgänglighet dock varierade mellan olika skolor och huvudmän. Regeringen har gett ett flertal uppdrag (U2010/7699/S delvis, U2011/263/S delvis, U2011/2269/S delvis och U2011/5947/S) att göra insatser för en förstärkt elevhälsa liksom att kartlägga och granska hur insatserna har bidragit till att förstärka elevhälsan. uppdrag ska slutredovisas . rapporterar dessutom löpande i verkets årsredovisning hur uppdraget genomförs. har också i uppdrag att följa upp och sammanställa erfarenheter från detta uppdrag . I uppdraget ingår bl.a. att sprida information om möjligheten för skolhuvudmän att ansöka om statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan och till speciallärare, att erbjuda utbildningsinsatser till elevhälsans personal och att utveckla stödmaterial. Som en del i uppdraget skulle , i samverkan med och efter samråd med Skolinspektionen, föreslå en modell för att följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa. Denna del av uppdraget redovisades (dnr 2013:126). och har gemensamt tagit fram en vägledning för elevhälsa med syftet att bidra till utvecklingen av en likvärdig elevhälsa. Den första upplagan av vägledningen publicerades och en reviderad upplaga . Vägledningen är tänkt att utgöra ett kunskapsstöd och fungera som ett beslutsunderlag för elevhälsoarbetet. Den förväntas också bidra till att stärka användandet av evidensbaserad praktik inom elevhälsan. I vägledningen diskuteras bl.a. styrning och ledning av elevhälsan, inklusive det faktum att elevhälsan omfattas av flera regelverk och därmed flera myndigheters och instansers ansvarsområde. En konferensserie m.m. utifrån vägledningen genomfördes . I arbetet med insatser för en förstärkt elevhälsa har på olika sätt samarbetat med andra berörda myndigheter och organisationer, t.ex. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Kommuner och Landsting (SKL). –2014 betalade ut statsbidrag för att stärka elevhälsan enligt förordningen (2011:1597) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan. Bidraget har även kunnat sökas . Statsbidraget ska användas till att öka personaltätheten inom elevhälsan. Huvudmän kan ansöka om statsbidrag för följande personalkategorier: skolläkare, skolsköterska, skolkurator, psykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens samt speciallärare. För att få bidrag ska huvudmannen öka sin personaltäthet jämfört med de två föregående åren. betalade ut ca till 408 huvudmän, vilket förstärker elevhälsan med motsvarande 804 heltidstjänster. Skolinspektionen granskar kvaliteten i elevhälsans arbete i sammanlagt 25 fristående och kommunala grundskolor. Den övergripande frågeställningen är om elevhälsan har kompetens och arbetssätt, samt vidtar insatser i det hälsofrämjande, förebyggande och åtgärdande arbetet, som motsvarar behoven hos eleverna på skolan. Granskningen kommer att genomföras elevnära, i den meningen att utgångspunkten är elevernas uttryckta behov och erfarenheter. Granskningen utgår från en enkät till samtliga elever i årskurs 6–9 på de aktuella skolorna. Vidare genomförs elevintervjuer i syfte att få en fördjupad diskussion inom de olika frågeområdena. Utöver eleverna kommer elevhälsan (skolsköterska, kurator, skolpsykolog och specialpedagog eller motsvarande), rektorer och lärare inom varje skola att intervjuas. Även enskilda elever och vårdnadshavare kan komma i fråga för en intervju. SKL har utvecklat en webbplats () med fakta och exempel från kommuner om arbetet med elevhälsa. Utskottet konstaterar att det har genomförts en mängd stödinsatser i syfte att utveckla elevhälsan. Det är positivt att det har inletts och utvecklats samarbete i detta mellan olika berörda myndigheter, t.ex. och liksom att SKL arbetar aktivt med utvecklingsinsatser på området. Enligt utskottet ger det genomförda och det pågående arbetet sammantaget goda förutsättningar för att fortsätta utveckla elevhälsan. Utskottet noterar vidare att resultatet från Skolinspektionens pågående granskning av elevhälsan i sin helhet kommer att sammanfattas i en övergripande kvalitetsgranskningsrapport och att kommer att slutredovisa sitt pågående uppdrag om förstärkning av elevhälsan . ska dessutom presentera en rapport med en uppföljning av genomförda insatser och erfarenheter utifrån dessa. Utskottet ser med intresse fram emot dessa rapporter och vill inte föregripa deras resultat. Vad gäller frågan om ansvaret för skolhälsovården ser inte utskottet skäl att ändra gällande ordning. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionerna 2014/15:773 (FP), 2014/15:1179 (S), 2014/15:1412 (S), 2014/15:1865 (KD), 2014/15:1910 (KD) yrkande 6, 2014/15:2247 (M), 2014/15:2457 yrkande 13 (C), 2014/15:2380 (M), 2014/15:2664 (M) yrkande 22 och 2014/15:2839 (M, FP, C, KD) yrkande 32. Idrott och fysisk aktivitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. antalet undervisningstimmar i idrott och hälsa och om satsningar på fysisk aktivitet i skolan. Jämför reservationerna 31 (M, C, FP, KD), 32 (M), 33 (SD) och 34 (C). I partimotion 2014/15:1906 yrkande 4 av m.fl. (KD) understryks vikten av mer idrott i skolan. Fysisk aktivitet ger en positiv effekt både på hälsan och på skolresultaten. Motionärerna vill därför att antalet idrottstimmar i ett första steg utökas från dagens 500 till 600 i och att det preciseras hur fördelningen ska se ut mellan årskurserna. För att möjliggöra detta föreslås att timmarna för elevens val minskas. Målet är att det ska finnas idrott med fysisk aktivitet på schemat . I kommittémotion 2014/15:2758 av m.fl. (M, FP, C, KD) och i flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP,C, KD) yrkande 17 framförs yrkanden om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet . Tiden för elevens val minskas i motsvarande utsträckning. Ökningen av antalet timmar för ämnet idrott innebär att de blir fler än de har varit sedan infördes, enligt motionärerna. I motion 2014/15:119 och 2014/15:147, båda av (M), yrkas på fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i . Forskningen visar att fysisk aktivitet har stor betydelse för folkhälsan och välbefinnandet. Det är viktigt att skapa intresse för fysisk aktivitet . Även i motion 2014/15:270 av (M) yrkas på en ökning av antalet idrottstimmar i skolan. Detta behövs då fysisk ohälsa har vuxit till ett allt större samhällsproblem och barn och ungdomars fritid till stor del utgörs av aktiviteter framför en tv eller en dator, menar motionären. I motion 2014/15:1493 av (M) påpekas att svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Då skolämnet idrott och hälsa kan skapa förutsättningar för en ökad grad av lärande och koncentration bör inslaget av idrott och hälsa i öka med fler timmar för detta i timplanen. Motionärerna i kommittémotion 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 21 anför att det bör införas en timmes rörelse i skolan eller på fritis. Mer rörelse i skolan eller på fritis kan förutom att bidra till bättre hälsa också bidra till att fler barn klarar skolans kunskapskrav och kan gå vidare till gymnasiet, enligt motionärerna. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 21 yrkas på att utöka den schemalagda idrottsundervisningen till att innehålla något moment . Motionärerna anser att undervisningen bör vara organiserad så att den stimulerar till rörlighet och motion, snarare än enbart tävling och prestation. Om skolan har möjlighet att skilja flickor och pojkar åt i idrottsundervisningen kan detta bidra till att minska den sneda betygsfördelningen i ämnet mellan pojkar och flickor. I motion 2014/15:291 av (M) anförs att skolan bör ge större frihet för friskvård, öka elevernas valfrihet av fysiska aktiviteter och se över möjligheterna att öka antalet motionstimmar i skolan. I motion 2014/15:1479 av och (båda M) menar motionärerna att minskad fysisk aktivitet är ett växande problem bland barn och ungdomar. Det finns forskningsstöd för att fysisk aktivitet är såväl en investering i en bättre folkhälsa som en investering i förbättrade förutsättningar för inlärning. Därför bör möjligheten till mer idrott i skolan ses över, enligt motionärerna. I motion 2014/15:1841 av (M) framförs att skolidrotten behöver förbättras. Eftersom skolans idrottsundervisning spelar en avgörande roll för att tidigt skapa goda vanor kring fysisk aktivitet och hälsotänkande är det viktigt att innehållet i lektionerna uppskattas av alla elever. Motion 2014/15:1845, också av (M), tar upp betydelsen av att verka för skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet. I motion 2014/15:2271 av och (båda M) föreslås att barn och unga ska erbjudas minst 100 timmars idrottande . Enligt motionärerna är det större chans att barn och unga fortsätter att idrotta i högre åldrar om de tidigt har kommit i kontakt med olika idrotter. Enligt (MP) i motion 2014/15:1368 har den svenska skolan näst efter minst schemalagd idrott i hela EU, trots all den kunskap som finns om att elever klarar skolan bättre om de stimuleras till fysisk aktivitet, Det måste därför skapas tid och plats i skolan för alla elever att kunna ha ett pass med rörelse, enligt motionären. I motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 12 framförs att idrottsundervisningen i bör utökas. Enligt motionären visar studier att daglig fysisk aktivitet förbättrar elevernas fysiska och psykiska hälsa samt har positiva effekter på lärandet. Idrott i skolan för barn med funktionsnedsättning I motion 2014/15:586 av (M) påpekas att möjligheterna att idrotta, och framför allt möjligheterna att delta i skolidrotten, varierar för barn med funktionsnedsättning. Bakgrund och gällande rätt I 10 kap. 4 § skollagen (2010:800) framgår vilka ämnen som finns i . Utöver de uppräknade ämnena ska det finnas språkval och modersmål som ämnen. För varje ämne ska det enligt 10 kap. 8 § finnas en kursplan. Utöver dessa ämnen i ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval om har godkänt en plan för undervisningen. Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . Av timplanen i skollagens bilaga 1 framgår fördelningen av antal timmar för samtliga ämnen och val för . Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . I skollagens bilaga 2 anges vilka nationella program som finns i gymnasieskolan, och i bilaga 3 återfinns poängplanen för de nationella programmen, med de ämnen som i minst angiven omfattning ska ingå i de nationella programmen, de s.k. gymnasiegemensamma ämnena. Enligt 16 kap. 18 § skollagen har elever på yrkesprogrammen rätt till minst och elever på högskoleförberedande program rätt till motsvarande , s.k. garanterad undervisningstid. Närmare uppgifter om omfattning i gymnasiepoäng för de programgemensamma ämnena i ett program återfinns i gymnasieförordningens (2010:2039) bilaga 1. I förarbetena till skollagen anger regeringen (prop. 2009/10:165, avsnitt 14.3) att läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . När det gäller utformningen av undervisningen, bl.a. val av stoff och metoder, ger dagens styrdokument stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsättningar och pedagogiska val. Den nationella timplanen anger det minsta antal timmar undervisningstid som varje elev ska vara garanterad , dels totalt, dels för varje ämne och ämnesgrupp. Regeringen angav att det i dagens mål- och resultatstyrda system bör finnas möjligheter för skolorna att organisera utbildningen på ett flexibelt sätt utifrån lokala behov även när det gäller fördelningen av undervisningstiden. Därför föreslogs ett bemyndigande i skollagen för regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att utfärda föreskrifter som möjliggör undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen för offentliga och enskilda huvudmän. Detta bemyndigande återfinns i 10 kap. 6 § skollagen. I samma avsnitt i nämnda proposition påpekas också att kunskapskraven och de nationella proven bygger på att alla elever arbetar mot samma mål. Detta hindrar dock inte att skolor har en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Det kan finnas situationer när det kan vara rimligt att acceptera vissa avvikelser från de nationella kursplanerna. För vissa särskilda utbildningar och för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning kan det finnas behov av undantag från de generella bestämmelserna för att kunna ha möjlighet att genomföra utbildningen eller fortsätta med den pedagogiska inriktningen. Även här föreslogs det ett bemyndigande i den nya skollagen som ger regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, rätt att utfärda föreskrifter som gör det möjligt med avvikelser från ämnesindelning och timplan i . Även detta bemyndigande återfinns i 10 kap. 6 §. Särskilt om ämnet idrott och hälsa Av det totala antalet garanterade timmar enligt skollagens timplan för är avsatta för ämnet idrott och hälsa. Idrott och hälsa ska omfatta 100 poäng i samtliga nationella program. I alla nationella gymnasieprogram ges möjlighet för eleven att välja egna kurser inom individuellt val, omfattande 200 poäng. För alla ämnen i gymnasieskolan ska det finnas en ämnesplan. Inom varje ämne ges utbildningen i form av en eller flera kurser (16 kap. 21 och 23 §§ skollagen). I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (SKOLFS 2010:37) anges under rubriken att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Vidare framgår att hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas. I läroplanen för gymnasieskolan (SKOLFS 2011:144) anges under rubriken att skolan ska uppmärksamma hälso- och livsstilsfrågor. Vidare sägs att skolan ska sträva efter att ge eleverna förutsättningar att regelbundet bedriva fysiska aktiviteter. Samma formulering återfinns i läroplanen för gymnasiesärskolan (SKOLFS 2013:148). I kursplanerna för ämnet redogörs bl.a. för syftet med ämnet idrott och hälsa. I kursplanen för m.m. anges att genom undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att – utveckla sin förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang – planera, praktiskt genomföra och värdera idrott och andra fysiska aktiviteter utifrån olika synsätt på hälsa, rörelse och livsstil – genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer – förebygga risker vid fysisk aktivitet samt hantera nödsituationer på land och i vatten. Dessutom anges i kursplanen ämnets centrala innehåll i olika årskurser samt kunskapskrav. I kursplanen för ämnet i gymnasieskolan anges att undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och genomföra fysiska aktiviteter som befäster och vidareutvecklar kroppslig förmåga och hälsa – Förmåga att genomföra och anpassa utevistelser utifrån olika förhållanden och miljöer – Kunskaper om betydelsen av fysiska aktiviteter och naturupplevelser för kroppslig förmåga och hälsa – Förmåga att hantera säkerhet och nödsituationer i samband med fysiska aktiviteter – Kunskaper om kulturella och sociala aspekter på fysiska aktiviteter och naturupplevelser – Förmåga att etiskt ta ställning i frågor om könsmönster, jämställdhet och identitet i relation till idrotts- och motionsutövande – Kunskaper om de krav som olika situationer ställer på ergonomisk anpassning av rörelser. Förmåga att ergonomiskt anpassa sina rörelser till olika situationer och att bedöma hur miljöer ergonomiskt kan anpassas till människan. På motsvarande sätt som i kursplan anges ämnets centrala innehåll och kunskapskraven i relation till de olika kurserna i ämnet. Kursen idrott och hälsa, 100 poäng, är en gymnasiegemensam kurs på alla program i gymnasieskolan. ändrades de dåvarande läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) och för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) i syfte att stärka skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet. I Lpo 94 infördes det att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för skoldagen. Vidare lades det till att även hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas.