bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — beslutade att kommuner ska vara skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. fick i uppdrag att utveckla ett informationssystem som ska vara i drift . Utskottet konstaterar att detta är i linje med yrkandet om lättillgänglig information om skolor och utbildningar i kommunen. Utskottet kan konstatera att det är kommunen som avgör hur många elever som får plats vid varje skolenhet. Kommunen ska i första hand utgå från vårdnadshavarens önskemål när den placerar en elev vid en viss skolenhet. Enligt den s.k. närhetsprincipen får dock inte vårdnadshavarens önskemål gå utöver ett annat barns rätt till placering vid en skolenhet nära hemmet. Utskottet vill i sammanhanget understryka att rätten till skolplacering nära hemmet är ett uttryck för principerna om att alla barn och ungdomar ska ha lika tillgång till utbildning och att utbildningen ska vara likvärdig inom varje skolform och i fritidshemmet. Tillgången till en likvärdig utbildning ska således inte vara beroende av var någonstans eleven bor. (Se prop. 2009/10:165 s. Utskottet vill även framhålla att det kan finnas flera skolor i kommunen som anses vara belägna nära hemmet, och följaktligen innebär närhetsprincipen inte alltid att barnet blir placerad i den skolenhet som ligger närmast hemmet. När antalet elever som vill gå på en skola är större än det antal platser skolan erbjuder måste kommunen därför bedöma vilka elever som ska placeras på skolan. I en motion lyfts frågan om mottagandet av elever i fristående grundskolor. Utskottet kan konstatera att regeringen beslutade att utvidga uppdrag till att även omfatta antagningen av elever i bl.a. fristående grundskolor. När det gäller frågan om grundskoleelevers möjlighet att gå i skolor som ligger i andra kommuner än den där eleverna är folkbokförda kan utskottet konstatera att en elev har rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Det är alltså den mottagande kommunen som prövar om eleven har sådana särskilda skäl att han eller hon ska få gå i en skolenhet i den kommunen. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagande är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte. (Se prop. 2009/10:165 s. Utskottet anser att det är viktigt att fristående skolor har möjlighet att anpassa utbildningar för vissa elevgrupper. Därigenom ges elever i behov av särskilt stöd och elever som bättre kommer till sin rätt i en speciellt anpassad utbildning ökad valfrihet och högre kvalitet i utbildningen, menar utskottet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:138 (V) yrkande 1, 2014/15:2457 (C) yrkandena 4 och 6, 2014/15:2838 (M, FP, C, KD) yrkandena 1 och 7, 2014/15:2839 (M, FP, C, KD) yrkandena 26 och 30, 2014/15:2874 (M) yrkande 5 och 2014/15:2943 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsyn. Jämför reservation 21 (C). I motion 2014/15:379 av (M) yrkande 1 anför motionären att Skolinspektionen bör få ett förändrat uppdrag, eftersom Skolinspektionens granskningar av skolor behöver utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. I stället för att fokusera på olika former av dokumentation och de mer allmänna målen i läroplanen ska det vara en tydligare koppling till elevers resultat och de förutsättningar som skolan har att klara kunskapsuppdraget. Skolorna ska även i fortsättningen ha ansvar för att åtgärda de brister som Skolinspektionen identifierar, men med det förändrade uppdraget ska skolledningen genom den statliga tillsynen få ett mer effektivt stöd i sitt utvecklingsarbete. I yrkande 2 begär motionären att det inrättas en nationell resurs som kan stötta skolor med dåliga resultat. Resursen ska sättas in när Skolinspektionen identifierar en sådan skola. Enligt motionären bör ansvara för att stödet ges, t.ex. i form av lärarhandledning, speciallärarkompetens, ledarskapsutbildning och förstärkt elevhälsa. Skolhuvudmannen ska vara huvudansvarig för finansiering av åtgärderna, vilket enligt motionären är en viktig signal om att huvudmännen ska se till att alla elever får de kunskaper de har rätt till. En ny, permanent nationell resurs kan ersätta flertalet av de riktade tillfälliga statsbidragen och därmed bli mer inriktad på att både höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten. I yrkande 3 begärs att de skolor som inte höjer resultaten ska kunna läggas ned oaktat vem som är huvudman. Motionären menar att i de fall där skolan fortfarande uppvisar stora brister efter att ha fått stöd enligt förslagen i yrkandena 1 och 2 ska den ansvariga huvudmannen i ett tredje steg avkrävas en tydlig plan som visar hur man inom en viss tidsram genom ytterligare åtgärder ska säkerställa att eleverna får möjlighet att nå kunskapskraven. Om det inte sker ska även kommunala skolor kunna läggas ned genom ett statligt beslut. Motion 2014/15:588 av (M) behandlar frågan om kommunens tillsynsansvar över sina fristående förskolor. Motionären anser att det kan vara svårt att förstå varför Skolinspektionens tillsynsansvar omfattar förskolor men inte fristående förskolor och att det är viktigt att alla föräldrar kan känna sig trygga med att samma kontroll och tillsyn finns på plats för att upptäcka eventuella brister i alla förskolors verksamhet oavsett i vilken regi de drivs. I motion 2014/15:892 av (M) yrkande 1 anför motionären att Skolinspektionen bör fokusera mer på trygghet och studiero i sina utvärderingar. Enligt motionären måste man i de fall där någonting brister kunna ställa krav på att det åtgärdas. är trygghet och studiero ett av de vanligaste områdena där skolorna brister enligt Skolinspektionens utvärderingar. Frågan om en stärkt skolinspektion behandlas i motion 2014/15:1921 av (M). Enligt motionären bör man överväga möjligheten att se över om mer av den riktade tillsynen bör utföras genom oanmälda inspektioner. Genom fler oanmälda kontroller kommer Skolinspektionen enligt motionären att få bättre förutsättningar att veta vad de bör fokusera på i sin regelbundna tillsyn. I motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 8 framhåller motionären att det både finns bra och dåliga fristående och kommunala skolor och att och Skolinspektionen behöver stärka kvaliteten i tillsynen och utvecklingen av dessa. Motionären anser att och Skolinspektionen ska få ett sådant uppdrag. I yrkande 11 anför motionären att den nationella inspektionen bör ställas om så att skolor med goda resultat och få kända problem inspekteras mer sällan, medan skolor med sämre resultat och större svårigheter bör inspekteras oftare och grundligare. Enligt motionären bör tillsynen av skolan utövas utifrån en risk- och väsentlighetsanalys, vilket kommer att ge ett bättre nyttjande av Skolinspektionens kompetens. Bakgrund och gällande rätt Skolväsendet är decentraliserat, och såväl offentliga som enskilda huvudmän ansvarar för verksamheterna. Skolväsendet är mål- och resultatstyrt. Ett viktigt styrmedel för staten är tillsynen över verksamheterna. överfördes den statliga tillsynen över skolväsendet från till den nya myndigheten . Genom skollag stärktes Skolinspektionens tillsyn på olika sätt. I skollagen infördes bl.a. ett tillsynsbegrepp och en reglering av Skolinspektionens ansvar, befogenheter och ingripanden vid tillsyn (26 kap.). Regleringen utformades med vägledning av regeringens skrivelse En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn (skr. 2009/10:79). Från gäller nya bestämmelser i skollagen (2010:800) som förstärker Skolinspektionens tillsyn (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Skolinspektionen ska i sin tillsyn förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Lärarresurserna vid skolenheten ska analyseras om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. De nya bestämmelserna omfattar inte förskoleverksamheten. Om analysen ger stöd för det, kan Skolinspektionen i ett föreläggande ange åtgärder som omfattar förändringar i lärarresurserna. Tillsynen över och den statliga kvalitetsgranskningen av skolväsendet m.m. regleras i 26 kap. skollagen (2010:800). Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. Om det vid tillsynen av verksamheten vid en skolenhet konstateras återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen, ska lärarresurserna vid skolenheten analyseras (2 §). Skolinspektionen har tillsyn både över fristående skolor och offentliga skolor (som drivs av en kommun, ett landsting eller staten). Skolinspektionens tillsynsansvar omfattar alla skolformer som ingår i skolväsendet, fristående fritidshem som anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola, de särskilda utbildningsformerna, annan kommunalt driven pedagogisk verksamhet såsom öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg , nätter och (s.k. nattis) samt annan utbildning såsom International Baccalaureate (IB), se 3 §. Det finns dock några undantag där kommunen har tillsyn över vissa fristående verksamheter enligt skolförfattningarna. Dessa är fristående förskola, annan fristående driven pedagogisk verksamhet (t.ex. öppen förskola, öppen fritidsverksamhet, nattis) och fristående fritidshem som inte anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola (4 § första stycket). Över dessa delar har dock Skolinspektionen tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar (3 § 4) och över arbetet mot kränkande behandling (se 4 § andra stycket). Skolinspektionen ska även granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsyn av en kommun. Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer (se 19 och 20 §§). ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och vägledning (9 §). Skolinspektionen ska inom ramen för sin tillsyn genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman enligt 2 kap. 5 §. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar (9 a §). Den grundläggande sanktionen som Skolinspektionen har till sitt förfogande är föreläggande (26 kap. 10 §). Enligt paragrafen får Skolinspektionen förelägga en huvudman som enligt lagen står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om en enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. Ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. Om Skolinspektionen konstaterar att det finns mindre allvarliga brister kan myndigheten med stöd av 11 § tilldela huvudmannen en anmärkning i stället för ett föreläggande. Enligt 12 § finns även en möjlighet för Skolinspektionen att avstå från ingripande om överträdelsen är ringa, den vars verksamhet granskas vidtar nödvändig rättelse eller det i övrigt med hänsyn till omständigheterna finns särskilda skäl mot ett ingripande. Av 13 § följer att Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande för en enskild huvudman om ett föreläggande enligt 10 § inte följts och missförhållandet är allvarligt. Bestämmelsen är således konstruerad så att ett föreläggande måste ha getts för att ett godkännande ska kunna återkallas. Vid mycket allvarliga och brådskande situationer har Skolinspektionen enligt 18 § möjlighet att utfärda ett tillfälligt verksamhetsförbud . Denna sanktion kan användas mot enskilda huvudmän om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse enligt 13 § kommer att fattas, och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning. I 27 § finns en bestämmelse som innebär att ett föreläggande enligt bestämmelserna får förenas med vite. Det är således Skolinspektionen själv som väljer om ett föreläggande ska förenas med vite eller inte. Skolinspektionen har dock enligt bestämmelsen en skyldighet att förena ett föreläggande som avses i 10 § med vite om föreläggandet avser en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen, om det inte av särskilda skäl är obehövligt. Sedan 2010 års skollag började tillämpas har totalt 49 av Skolinspektionens förelägganden mot huvudmän att fullgöra sina skyldigheter förenats med vite (25 förelägganden ). Av dessa fattades 24 (22 fattades , se Skolinspektionens årsredovisning 2014). Av Skolinspektionens webbplats framgår hur myndigheten arbetar med olika typer av inspektion (). Den regelbundna tillsynen utgår från de lagar och regler som gäller för den granskade verksamheten. får alla huvudmän besök . Vid Skolinspektionens kvalitetsgranskning väljs ett mindre antal skolor eller verksamheter ut (ofta slumpmässigt) för att studera olika delar av skolornas arbete mer ingående, exempelvis undervisningens innehåll och form i ett skolämne som engelska, fysik eller matematik, arbetet med uppföljning och bedömning av elevernas kunskaper eller rektorernas roll som pedagogiska ledare. Vid riktad tillsyn väljs ett mindre antal skolor eller verksamheter ut (ofta slumpmässigt) för att kontrollera att de följer lagar och regler inom ett särskilt område. En etableringskontroll görs på alla nya fristående skolor våren innan de startar för att kontrollera att den planering som en ny fristående skola har presenterat i sin ansökan genomförs. Det görs även en förstagångstillsyn på alla nystartade fristående skolor när de har varit igång för att kontrollera att skolan och huvudmannen arbetar utifrån lagar och regler. Vid Skolinspektionens flygande inspektion väljs ett stort antal skolor eller verksamheter ut (ofta slumpmässigt). Den har till syfte att ge en översiktlig bild av förhållandena på ett stort antal skolor eller verksamheter. Resultatet från en flygande inspektion kan bilda underlag för andra granskningar, t.ex. en kvalitetsgranskning. Den flygande inspektionen kan i vissa fall övergå till en riktad tillsyn. Slutligen genomför Skolinspektionen tillsyn efter anmälan. Skolinspektionen har i sitt regleringsbrev i uppdrag att särskilt redovisa sina insatser för att utvärdera hur myndighetens arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning bidrar till skolornas förbättringsarbete samt resultaten av dessa insatser (se bl.a. Skolinspektionens regleringsbrev ). Utskottet vill inledningsvis framhålla att tillsyn är ett viktigt statligt styrmedel för att säkerställa en likvärdig utbildning av god kvalitet oavsett huvudman. Ett viktigt syfte med tillsynen är att den ska leda till hög kvalitet i verksamheterna. Utskottet vill framhålla att Skolinspektionens tillsyn har förstärkts på olika sätt sedan 2010 års skollag infördes. En nyhet var att Skolinspektionen fick en generell möjlighet att kombinera sina förelägganden med vite. gäller också två nya bestämmelser i skollagen som ytterligare förstärker Skolinspektionens tillsyn. Skolinspektionen har en skyldighet att förena ett föreläggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Skyldigheten att vitesförelägga gäller både offentliga och enskilda huvudmän. Utskottet kan konstatera att Skolinspektionen har använt vitesmöjligheten i mycket begränsad omfattning. Enligt utskottets mening borde en aktivare användning av vitesinstrumentet med stöd av den nya regleringen kunna ge förutsättningar för en mer effektiv tillsyn. Skolinspektionen ska även göra en särskild analys av lärarresurserna på en skola om den vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå kunskapsmålen för utbildningen. Skolinspektionen kan då efter en sådan analys förelägga en huvudman att förändra lärarresurserna för att avhjälpa brister vid en skolenhet. Att en skola har tillräckligt med lärarresurser, både vad gäller omfattning och kvalitet, är enligt utskottets mening en central förutsättning för att elever ska kunna få sin rätt till utbildning tillgodosedd och för att utbildningen i övrigt ska hålla god kvalitet. När det gäller frågan om att det bör göras fler oanmälda kontroller för en bättre inriktning av tillsynen vill utskottet särskilt lyfta fram den flygande inspektionen där Skolinspektionen gör en samlad insats och granskar en avgränsad del av verksamheten på många skolenheter . Resultatet kan sedan bilda underlag för andra typer av granskningar, t.ex. en kvalitetsgranskning, som innebär att Skolinspektionen gör en djupare studie av hur ett mindre antal verksamheter arbetar inom området. När det sedan gäller frågan om kommunernas tillsynsansvar över sina fristående förskolor kan utskottet konstatera att Skolinspektionen i sin tur har tillsyn över hur kommunerna fullgör detta ansvar. Utskottet kan konstatera att Skolinspektionen i sitt regleringsbrev har i uppdrag att utvärdera hur myndighetens arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning bidrar till skolornas förbättringsarbete samt resultatet av dessa insatser. Utskottet vill därför lyfta fram att det framgår av Skolinspektionens årsredovisning att mätningar visar att det finns ett högt förtroende för myndighetens arbete och att det återspeglas i att huvudmän och skolor själva bedömer att åtgärder som initierats till följd av tillsyn och kvalitetsgranskningar har förbättrat skolan. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att den strategi som inspektionen valt för att kunna påverka skolorna på det mest effektiva sättet är att, utifrån etablerad forskning, fokusera på sådana områden som är avgörande för kvalitet och likvärdighet i skolan. Områdena är undervisning och lärande, särskilt stöd, bedömning och betygssättning, trygghet och studiero inklusive åtgärder mot kränkande behandling, förutsättningar för lärande och trygghet samt styrning och utveckling av verksamheten. Det innebär att i sin tillsyn och kvalitetsgranskning fokuserar Skolinspektionen på just de faktorer som inom vart och ett av områdena är avgörande för skolans resultat (se Skolinspektionens årsredovisning 2014). Utskottet vill slutligen framföra vikten av att Skolinspektionen använder sig av alla de verktyg som skollagen ger för att säkerställa kvaliteten i utbildningen. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl för att nu göra några ändringar i den gällande ordningen och avstyrker sålunda motionerna 2014/15:379 (M) yrkandena 1–3, 2014/15:588 (M), 2014/15:892 (M) yrkande 1, 2014/15:1921 (M) och 2014/15:2457 (C) yrkandena 8 och 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om läraryrket. Jämför reservationerna 22 (C), 23 (KD) och 24 (M, C, FP, KD). I flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 34 anför motionärerna att fler vägar in i läraryrket bör skapas för dem som redan har ämneskunskaper med hjälp av utbyggda kompletterande utbildningar. Motionärerna konstaterar att andelen utbildade lärare i skolan ökar, men att bristen på behöriga lärare är stor i vissa ämnen. I yrkande 38 vill motionärerna ta bort de obligatoriska individuella utvecklingsplanerna i årskurs 4 och 5 för att minska lärarnas administrativa börda när betyg införs i dessa årskurser. I yrkande 39 anser motionärerna att samtliga riksdagspartier bör delta i de samtal om en nationell samling för läraryrket som regeringen avser att inleda med olika berörda aktörer om vad som kan göras gemensamt, på såväl nationell som lokal nivå, för att stärka och öka läraryrkets attraktivitet. Motionärerna är oroade över att läraryrkets status har varit låg och att för få söker sig till läraryrket. Bra lärare ska ha hög lön, anser motionärerna. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs också möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. I partimotion 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 1 menar motionärerna att läraryrket behöver uppvärderas. Skickliga lärare ska ha en god löneutveckling under yrkeskarriären. Arbetet med att prioritera bland lärares uppgifter och ansvar för att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning måste också fortsätta. I motion 2014/15:196 av (FP) vill motionären att lärarnas insatser uppmärksammas med en egen dag. I motion 2014/15:198 av (FP) vill motionären att det ska vara en skyldighet för föräldrar att närvara vid möten som en rektor eller lärare kallar till, t.ex. samtal om elevens kunskapsutveckling eller om mobbning ägt rum. I motion 2014/15:856 av (KD) vill motionären se en statlig kvalitetsstyrning av processen kring tillsättningen av förstelärare och lektorer. Staten bör ges ansvar för att utforma kriterierna för förstelärare och lektorer och processen för tillsättning, att precisera och fastställa vilka arbetsuppgifter som innefattas i anställningen samt med vilken varaktighet försteläraren eller lektorn anställs. Staten bör enligt motionären också fastställa en norm för hur många lektorer det bör finnas i en gymnasieskola. Regeringen bör även föreslå hur man kan säkerställa att det finns lektorer på de studieförberedande gymnasieprogrammen. I motion 2014/15:892 av (M) yrkande 3 anför motionären att administrationen bör minska för lärare, särskilt vad avser möjligheten att använda sanktioner. I motion 2014/15:1118 av och (båda SD) anför motionärerna att möjligheten att införa ålderslärare på alla grundskolor bör ses över. Ålderslärare med lång och gedigen erfarenhet kan axla vissa uppgifter, t.ex. vara stöd och mentorer åt nya lärare eller hjälpa till vid betygssättning och rättning inom de ämnen där de har kunskap. I motion 2014/15:1122 av (SD) anför motionären att man bör uppmuntra de kommuner som är villiga att låta arbetslösa ungdomar hjälpa till med skolans administrativa uppgifter, t.ex. att vara rastvakt eller kopiera, så att pedagogerna kan ägna sin tid åt det som de är utbildade för. I motion 2014/15:1920 av (M) anför motionären att regeringen bör inrätta ett system med lärarhandledare. De skolor som erbjuds lärarhandledning och huvudmannen ska frivilligt ingå överenskommelser med om verksamheten. Systemet med lärarhandledare bör inledningsvis etableras i ämnena matematik, svenska och naturorienterande ämnen (NO). Det måste vara meriterande att vara handledare. I motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 9 anför motionären att man bör undvika att detaljreglera skolornas arbete. Motionären menar att lagar och regler ska fokusera på ramverk och resultat, inte på hur skolorna i detalj uppnår dem. Man måste visa tillit till lärarna och skolledarna, anser motionären. I motion 2014/15:2487 av och (båda SD) yrkande 1 anför motionärerna att det bör bli möjligt för högstadie- och gymnasieelever att på kvällstid vid extralektioner på universiteten lära sig matematik och fysik enligt läroplanen av ingenjörer utan lärarbehörighet. I yrkande 2 efterlyser motionärerna en utredning om ett statligt stimulansbidrag för ingenjörer som lär ut matematik och fysik till högstadie- och gymnasieelever på kvällstid vid universiteten. Av budgetpropositionen framgår att regeringen vill bidra till en positiv utveckling av läraryrkets status och attraktivitet så att lärarförsörjningen kan tryggas och så att alla elever får sin undervisning av behöriga lärare.