bet · H301NU2 · 2015-11-26 00:00:00 — 2017 (utgiftsberäkning) 2018 (utgiftsberäkning) 2019 (utgiftsberäkning) Kommentar: står bakom regeringens förslag; liberalerna har inte uppgivit någon utgiftsberäkning . I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). förväntas , som ovan nämnts, ta ställning till regeringens förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden, vilket presenteras i budgetpropositionen. Utgångspunkten för utskottets beredning av utgiftsområde 19 är att utgiftsramen kommer att fastställas till 3 i enlighet med regeringens och finansutskottets förslag (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). Utskottet har här således att ta ställning till de olika anslagen inom den angivna ramen. Regeringens förslag till fördelning på de tre anslagen framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de motförslag som finns i och motioner. Övriga partier har inga avvikelser från regeringens förslag. Enligt förslaget i propositionen kompletteras två av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden, vilka leder till utgifter . När det gäller regeringens förslag till bemyndiganden finns det inga motförslag. I det följande avsnittet beskrivs kortfattat den regionala tillväxtpolitikens inriktning så som den redovisas i propositionen. För en mer utförlig beskrivning av olika insatser och åtgärder som regeringen aviserar hänvisas till budgetpropositionen. Därefter redovisas regeringens överväganden när det gäller vart och ett av de tre anslagen. I det därpå följande avsnittet redovisas motsvarande förslag i motioner. Inriktning för den regionala tillväxtpolitiken Regeringen betonar inledningsvis att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet om att ha lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen och att sluta det s.k. jämställdhetsgapet. En modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet bör enligt regeringen inriktas på att regionerna ska ges möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det gäller för såväl städer och stadsregioner, tätorter och tätortsregioner av olika storlek som olika typer av landsbygd. Regeringen betonar särskilt att en regions attraktivitet är en central förutsättning för hållbar tillväxt och utveckling. Attraktivitet är därmed en viktig utgångspunkt i det lokala och regionala tillväxtarbetet. Vidare framhåller regeringen förbättrat stöd till näringslivsutveckling och tillgång till finansiering, en fungerande arbetskraftsförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service, investeringar i informationsteknik och infrastruktur samt utbildning som väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik. Dessa faktorer skapar enligt regeringen i sin tur förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna leva och verka i hela landet. Vidare betonar regeringen att hela attraktionskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett sådant sätt att det bidrar till hållbar regional tillväxt och utveckling. Detta innebär bl.a. att miljö, jämställdhet och integration på ett tydligt sätt integreras i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen framhåller här särskilt sitt mål för en jämställd regional tillväxt, dvs. att kvinnor och män (oavsett ålder, bakgrund och boendeort) ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. Arbetet med att nå de nationella miljökvalitetsmålen lyfts också fram som en viktig del för att skapa en långsiktigt hållbar regional tillväxt och utveckling. Regeringen framhåller att det här finns möjligheter att skapa hållbar tillväxt i och med den samhällsomställning som krävs för att nå målen. Regeringen konstaterar att de lokala och regionala förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling skiljer sig åt över landet. Befolkningsstruktur, utbildningsnivå, näringslivets sammansättning, tillgång till naturresurser, det civila samhällets struktur, närhet till marknader och större befolkningskoncentrationer samt andra territoriella förhållanden är faktorer som varierar. Regeringen framhåller att den regionala tillväxtpolitiken ska ta utgångspunkt i dessa skillnader och förutsättningar, och politiken ska genomföras i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer och storstadsområden. Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 som regeringen beslutade ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen uppger att strategin ska vara vägledande och styrande för inriktningen och genomförandet av det regionala tillväxtarbetet samt användningen av de medel som satsas för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Regeringens fyra prioriteringar inom ramen för den nationella strategin är innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning och internationellt samarbete. Slutligen framhåller regeringen att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta samhällsutmaningarna: demografisk utveckling, globalisering, klimat, miljö, energi och behovet av social sammanhållning. För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft, betonar regeringen att regional hänsyn och en tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är avgörande. Detta är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom det aktuella utgiftsområdet. Det innebär att åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politikområden på nationell nivå behöver ta hänsyn till lokala och regionala förutsättningar och prioriteringar. Regeringen ser att det finns ett behov av ytterligare samordning såväl mellan regional och nationell nivå som mellan olika sektorsområden och menar att samverkan mellan olika nivåer är ett led i att effektivisera den statliga verksamheten och genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen framhåller vidare att det är viktigt att dialogen och samverkan mellan nationell och regional nivå utvecklas inom både nya och befintliga forum. Genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken behöver också enligt regeringens uppfattning bli mer effektiv och resultatinriktad. Det innebär att verktygen för politikens genomförande behöver utvecklas som EU:s sammanhållningspolitik integreras på ett tydligt sätt i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen gav mot den bakgrunden Statskontoret i uppdrag att utreda förslag till en ökad resultatorientering i uppföljningen av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. I budgetpropositionen redogörs även för inriktningen på sammanhållningspolitiken i –2020. Regionalfondsprogrammens inriktning ska vara tydligt kopplad till 2020-strategin och bidra till smart och hållbar tillväxt för alla. För att bidra till hållbar regional tillväxt och utveckling samt fler jobb och för att möta samhällsutmaningarna fokuseras arbetet till följande fyra prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet : innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning och internationellt samarbete. De tre hållbarhetsindikatorerna, dvs. jämställdhet, integration och miljö, ska beaktas inom alla prioriteringarna. För en närmare beskrivning av prioriteringarna och de verktyg och processer som behövs i arbetet för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft hänvisar regeringen till den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (dnr N2015/5297/RT). Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B och stöd till kommersiell service. Anslaget får vidare användas för viss administration, uppföljning och utvärdering och viss central utvecklingsverksamhet. För att medfinansiera riskkapitalsatsningen fond-i-fond inom det nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020 föreslår regeringen att anslaget ökas med totalt –2022. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 för att finansiera ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. , 2018 och 2019 beräknas anslaget öka med motsvarande belopp . Genom riksdagsbeslut i samband med höstbudgeten 2014 tillfördes anslaget 1:4 under utgiftsområde 24 Näringsliv –2020 för att finansiera myndighetens uppgifter som förvaltare av åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder minskar med motsvarande belopp . I samband med behandlingen av höstbudgeten 2015 fattade vidare beslut om att tillföra anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 2015 för att finansiera ökade utgifter med anledning av EU:s territoriella program. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder beräknas minska med motsvarande belopp för samma ändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Den övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs bemyndiganden bl.a. för att kunna hantera senarelagd verksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden och föreslår att regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2023. Anslaget 1:2 Transportbidrag får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag för att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulera till höjd förädlingsgrad i området näringsliv. Regeringen konstaterar att det finns ett mindre anslagsbehov 2016 än tidigare beräknat utifrån den gällande förordningen och föreslår att anslaget minskas med 2016 för att finansiera andra satsningar som regeringen prioriterar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . Anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 används för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för programperioden –2020. Från statens budget görs utbetalningar inom anslaget till åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt strukturfondsprogram inom målet för tillväxt och sysselsättning. är förvaltande och attesterande myndighet för dessa program. Regeringen beräknar att medlen från regionala utvecklingsfonden kommer att uppgå till totalt ca inklusive medel för lokalt ledd utveckling. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför är ca , exklusive det europeiska grannskapsprogrammet Kolarctic. Ramen för Kolarctic uppgår till . Även här avser beloppen samtliga deltagande länders EU-medel. Den valutakurs som används vid beräkningen av de finansiella ramarna för programperioden –2020 för de program som hanteras inom statens budget styrs av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. Regeringen framhåller att denna fortlöpande måste analyseras för att vid behov revideras för att skillnaden mot den verkliga kursen inte ska bli för stor. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att för samma anslag ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2023. I kommittémotion 2015/16:3156 av m.fl. (C) föreslås utan närmare motivering en ökning av anslaget 1:2 Transportbidrag om . I kommittémotion 2015/16:3201 av m.fl. (FP) redogör motionärerna för sin syn på inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken. En liberal landsbygdspolitik strävar bl.a. efter att skapa förutsättningar för att den som vill bo och arbeta på landsbygden eller i en mindre tätort ska kunna göra det. Vidare tar den vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft som finns i olika delar av landet. Motionärerna framhåller flexibla lösningar och samarbeten mellan olika aktörer för att möjliggöra service på landsbygden, som de konstaterar att det finns behov av visst statligt stöd. Ett företagsvänligt klimat, fungerande kommunikationer och bredbandsuppkoppling är faktorer som anses vara viktiga för att skapa jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Motionärerna föreslår att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Av tabell 1 framgår att liberalerna inte har föreslagit några avvikelser från regeringens förslag i det aktuella utgiftsområdet, och motionärernas förslag överensstämmer därmed med förslaget i propositionen. I kommittémotion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) anförs bl.a. att tillgången till kommersiell och offentlig service är en förutsättning för en levande landsbygd. Vidare konstateras att förutsättningarna för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service är begränsade i vissa glesbygder. Motionärerna framhåller att det är mot den bakgrunden som föreslår att stödet till kommersiell service på landsbygden ökar med 2016–2019, i jämförelse med innevarande budgetår och mer än regeringens förslag (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:3147 av m.fl. (KD) redogörs inledningsvis för syn på regional tillväxt. , goda kommunikationer, attraktiva livs- och boendemöjlig-heter och tillgång till offentlig och kommersiell service ses som avgörande för regioners och kommuners utvecklingsmöjligheter. Motionärerna framhåller också särskilt vikten av lokal samverkan och behovet av att de generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning, infrastruktur och förbättrat företagsklimat kombineras med regionala tillväxtinsatser för att bygga upp livskraftiga regioner. I motionen föreslås en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med . , 2018 och 2019 föreslås samma ökning i jämförelse med regeringens beräkning (yrkande 1 och 17). Liksom i motion 2015/16:1934 (KD) framhåller motionärerna vikten av tillgången till en grundläggande nivå av offentlig och kommersiell service i hela landet. Detta inte minst med tanke på att hela ska kunna bidra på ett positivt sätt i flyktingmottagandet. Med rätt resurser kan glesbygden och landsbygden spela en nyckelroll i mottagandet av flyktingar från krig och katastrofer menar motionärerna. Utredning om kommersiell service i glesbygden Genom ett regeringsbeslut tillsattes en utredning (dir. 2014:4, särskild utredare: f.d. statssekreterare och stabschef i ) som fick i uppdrag att se över hur man ytterligare kan stödja tillgången till kommersiell service i särskilt utsatta och sårbara glesbygder. Utredaren skulle även ta ställning till vilka former av service som kan omfattas samt klargöra hur ett stöd skulle kunna bidra till ökad tillgänglighet till och samordning av olika typer av service. överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Service i glesbygd (SOU 2015:35) till . I betänkandet konstaterar utredaren bl.a. att många butiker med låg lönsamhet har svårt att på lång sikt överleva på marknaden. För att skapa förutsättningar för att människor och företag i de aktuella områdena ska få tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service även bör det därför enligt utredaren införas ett långsiktigt stöd till försäljningsställen för dagligvaror i särskilt utsatta och sårbara glesbygdsområden. Utredaren föreslår att det i en ny förordning införs två olika typer av stöd till försäljningsställen för dagligvaror. En förutsättning för att få stödet bör enligt utredaren vara att försäljningsställena ligger i särskilt sårbara och utsatta glesbygdsområden, enligt en definition som beskrivs närmare i utredningens slutbetänkande. Den ena typen av stöd, stöd till dagligvaruservice av allmänekonomiskt intresse, ska kunna lämnas till försäljningsställen för dagligvaror som har ett mångsidigt utbud av sådana varor. För att komma i fråga för ett sådant stöd bör det även vara villkorat att försäljningsställena ligger inom intervallet 2–i nettoomsättning och att verksamheten är öppen så att kunder kan få tillgång till dagligvaror året runt, under i genomsnitt . Den andra typen av stöd, stöd till servicestrategiska försäljningsställen för dagligvaror, ska enligt utredarens förslag kunna lämnas till de allra minsta försäljningsställena för dagligvaror, dvs. till försäljningsställen med mycket låg nettoomsättning som understiger . Även detta stöd bör vara villkorat, bl.a. genom att försäljningsställena är betydelsefulla även för tillgängligheten till annan grundläggande kommersiell service än försäljningen av dagligvaror och att de har sina lokaler öppna så att kunder kan få tillgång till dagligvaror och annan grundläggande kommersiell service på åretruntbasis under i genomsnitt . Båda stöden har utformats så att de är förenliga med relevanta EU-förordningar[1]. Enligt utredaren beräknas kostnaden för de båda stöden vara ca . mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. För att nå målet behövs det enligt utskottets uppfattning en regionalpolitik som antar utmaningen att formulera övergripande tillväxt- och utvecklingsstrategier för hela landet. Politiken för regional tillväxt måste präglas av en hög ambitionsnivå och vara ett kraftfullt verktyg för en rättvis, inkluderande och långsiktigt hållbar utveckling i alla regioner, såväl på gles- och landsbygder som i storstäder. På så vis kan politiken möta de stora samhällsutmaningarna som är kopplade till demografi, globalisering, klimat, miljö, energi och social sammanhållning. I budgetpropositionen, som är resultatet av en överenskommelse mellan regeringen och , presenteras inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken. Utskottet vill inledningsvis uttala sitt stöd för denna inriktning och konstaterar att regeringen är beredd att anta de nämnda samhällsutmaningarna genom en modern, aktiv och hållbar regional tillväxtpolitik. Utskottet står också bakom inriktningen på sammanhållningspolitiken i –2020 som presenteras i budgetpropositionen. Utskottet delar uppfattningen om vad som bör utgöra väsentliga inslag i den regionala tillväxtpolitiken som redovisas i budgetpropositionen, dvs. ett förbättrat stöd till näringslivsutveckling och tillgång till finansiering, en fungerande arbetskraftsförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service, investeringar i informationsteknik och infrastruktur samt utbildning. Vidare delar utskottet regeringens syn att en regions attraktivitet är en central förutsättning för hållbar tillväxt och utveckling och att politiken ska göra det möjligt för regionerna att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Den regionala utvecklingspolitiken bör enligt utskottets uppfattning ta ett särskilt ansvar för gles- och landsbygden. En levande gles- och landsbygd är en förutsättning för att ska stå sig väl på den globala arenan. Utskottet har i andra sammanhang (bet. 2014/15:NU7) uttryckt en förståelse för den oro som finns över en försämrad service i glesbygder och konstaterat att förutsättningarna i vissa glesbygder för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång till kommersiell service är begränsade. Utskottet välkomnar därför särskilt regeringens förslag om att öka anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2016–2019 för att inrätta ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i utsatta glesbygder. Många lanthandlare i gles- och landsbygdsområden är särskilt viktiga eftersom de ofta även tillhandahåller en rad andra tjänster, och tack vare detta stöd kommer många strategiskt viktiga lanthandlare i särskilt utsatta glesbygder som annars riskerat behöva stänga ned sin verksamhet kunna fortsätta bidra till att upprätthålla denna viktiga service. Utskottet har genom ett yttrande till finansutskottet tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområde 19 (yttr. 2015/16:NU1y). och har förordat en ram som är större än regeringens. Övriga partier föreslår samma ram som regeringen för det aktuella utgiftsområdet. Som har redovisats tidigare fattar beslut om ramar för statsbudgetens utgiftsramar och en beräkning av statens inkomster. väntas därmed ställa sig bakom regeringens förslag till ramar (bet. 2015/16:FiU1). Utgångspunkten för den fortsatta beredningen av det här ärendet är således att ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt har fastställts till 3 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som förväntas fastställa inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. Utskottet har i det följande att ta ställning till de olika förslagen till anslagen inom utgiftsområdet i propositionen och i motionerna. När det gäller utgiftsområde 19 har i två motioner, 2015/16:1934 (KD) och 2015/16:3147 (KD), föreslagit att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ska höjas med i förhållande till regeringens förslag för att ytterligare förstärka satsningen på kommersiell service. Utskottet vill i detta sammanhang med anledning av förslag framhålla att det givetvis finns många områden inom utgiftsområde19 där ytterligare medel skulle komma väl till användning. innebär en ekonomisk politik som tar ansvar för de offentliga finanserna att det måste göras avvägningar mellan olika områden. Som framgår i det föregående föreslår regeringen en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder för att finansiera ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder och för att medfinansiera riskkapitalsatsningen fond-i-fond inom det nationella regionalfondsprogrammet. När det gäller kommersiell service görs det också betydande satsningar inom ramen för landsbygdsprogrammet. Utskottet som välkomnar dessa satsningar konstaterar att nivån när det gäller det kompletterande långsiktiga stödet till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder är i nivå med utredningens förslag. Utskottet gör därmed ingen annan bedömning än regeringen när det gäller fördelningen av medel. Utskottet vill också med anledning av det som anförs i de nämnda motionerna om flyktingmottagandet framhålla de ökade anslagen som finns inom andra utgiftsområden i budgetpropositionen och i den extra tilläggsbudgeten för att hantera den rådande flyktingsituationen. Vidare har föreslagit en ökning av anslaget 1:2 Transportbidrag med i förhållande till regeringens förslag (mot. 2015/16:3156 (C)). Utskottet konstaterar att det av budgetpropositionen framgår att det enligt regeringen finns ett mindre anslagsbehov än tidigare beräknat och att minskningen om görs för att finansiera andra prioriterade satsningar. Utskottet har i likhet med föregående år inte något att invända mot förslaget i budgetpropositionen om en anpassning av anslagsnivån.