bet · H201SkU20 · 2015-04-21 00:00:00 — • hållbara regler i förhållande till EU • beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället • förenkling av regler för ökad effektivitet. redovisar regeringen i budgetpropositionen och i en skrivelse om skatteutgifter hur förändringar av skattesystemet förhåller sig till dessa hållpunkter och krav. I budgetpropositionen saknades motsvarande redovisning. Målet för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (prop. 2014/15:1) Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling, och de ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheterna. De eftersträvade skatte- och avgiftsintäkterna ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag. Brottslighet inom skatteområdet ska förebyggas och bekämpas. Medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. ska göra en bedömning av resultatutvecklingen med utgångspunkt i verksamhetens mål och prestationer. Tredjemansrevision är den möjlighet som har att självständigt samla in uppgifter som ska användas för kontroll av någon annan än den som revideras. Denna kontrollmöjlighet har funnits i men har både ändrat form och varit tillfälligt borttagen, men finns åter denna möjlighet för . Utredningen om rättssäkerhet i skatteförfarandet (2012:Fi02) Utredningen föreslår i betänkandet Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet (SOU 2013:62) att termerna tredjemansföreläggande och tredjemansrevision definieras i lag. Att generella tredjemanskontroller är tillåtna föreslås framgå uttryckligen av lagtexten. Beslut om sådana kontroller omgärdas dock av vissa krav. Den som tredjemanskontrollen avser ges möjlighet att begära att vissa uppgifter och handlingar undantas från att läggas till grund för beskattning eller tulltaxering. Vid revision ska den reviderande myndigheten inte få söka efter handlingar och uppgifter som inte omfattas av revisionsbeslutet. Utredningen föreslår att beslut om generella tredjemanskontroller även i fortsättningen ska fattas av och . Regeringen har aviserat att en proposition ska lämnas till . I motion 2014/15:2788 av (C) yrkande 1 anförs att i målen för skattepolitiken bör rättssäkerheten stärkas och bör återta makten från regeringen och över beslut om beskattning. Motionären anser att skattepolitiken även i fortsättningen bör följa den inriktning som antog 2008 men att större tonvikt bör läggas vid att främja entreprenörskap och risktagande. Rättssäkerheten i skatteärenden bör stärkas för att öka skattesystemets legitimitet. Motionären anför att det har förekommit fall där det kan ifrågasättas om endast tillämpar lagen eller om verket försöker utöka lagstiftningen. Även om upprätthållandet av lagstiftningen faller på domstolar finns det anledning för regeringen att redovisa vilka åtgärder man avser att vidta för att stärka legalitetsprincipen i styrningen av (yrkande 2). Motionären föreslår att kraven på en rättssäker tillämpning av lagstiftningen bör förtydligas i regleringsbrev och framåt både i form av mål och återrapporteringskrav (yrkande 3). Enligt motionen bör man överväga att inrätta en oberoende rättssäkerhetschef hos med uppgift att företräda allmänna intressen i förhållande till verkets myndighetsutövning för att förbättra genomlysningen av rättssäkerhetsarbetet och öka förtroendet för (yrkande 4). Motionären föreslår slutligen att tredjemansrevision inte bör beslutas av respektive utan av en förvaltningsdomstol. Kravet bör vara att det finns en påtaglig risk för skatteundandragande i den grupp som kontrollen avser. Enskilda bör informeras om att uppgifterna samlas in om det inte finns särskilda skäl för att så inte sker, anför motionären (yrkande 12). Den inriktning av skattepolitiken som antog 2008 betonar starkt goda villkor för företagande och investeringar och skattesystemets legitimitet och rättvisa. Utskottet anser att rättssäkerheten i skatteärenden är hög och att det svenska skattesystemet har hög legitimitet. Utskottet ser därför ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i dessa frågor. Styrningen av är regeringens ansvar. Utskottet konstaterar att regleringsbrev bl.a. betonar att skatte- och avgiftsintäkterna ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag. Medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. ska återrapportera sin bedömning av resultatutvecklingen till regeringen med utgångspunkt i verksamhetens mål och prestationer. Utskottet anser att kraven på rättssäkerhet i skatteförfarandet är tydligt formulerade i regleringsbrevet. När det gäller frågan om att inrätta en rättssäkerhetschef hos anser utskottet att det är upp till att organisera arbetet för att uppnå målen för verksamheten. Utredningen om rättssäkerhet i skatteförfarandet (2012:Fi02) föreslår i betänkandet Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet (SOU 2013:62) förändringar av reglerna för tredjemanskontroller. Utredningen föreslår bl.a. att beslut om generella tredjemanskontroller även i fortsättningen ska fattas av och . Regeringen har aviserat att en proposition ska lämnas till . Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan. Motionsförslag om att företrädaransvaret ska slopas eller att en särskild tidsfrist ska gälla innan ansvaret inträder avslås. Jämför reservation 6 (S, MP, V). En företrädare för en juridisk person kan bli personligen ansvarig för i princip alla skatter och avgifter, inklusive ränta, som påförts den juridiska personens skattekonto. Det personliga ansvaret har sin grund i att – skatteavdrag inte gjorts med rätt belopp – skatt eller avgift inte har betalats – oriktiga uppgifter har lämnats som har lett till att den juridiska personen har tillgodoräknats överskjutande ingående mervärdesskatt eller överskjutande punktskatt med ett för stort belopp eller att ingående mervärdesskatt eller punktskatt har betalats tillbaka med ett för högt belopp. De juridiska personer som berörs är främst aktiebolag men även ekonomiska och ideella föreningar samt stiftelser, konkursbon och utländska juridiska personer som ska betala skatt i . Företrädare är vanligtvis den eller de personer som sitter i styrelsen. Även den som utan att vara legal företrädare har haft ett bestämmande inflytande i den juridiska personen kan vara företrädare. Om företaget inte kan betala skatt eller avgifter i sådan tid att beloppet har kommit in till konto senast på förfallodagen och inte heller har beviljats anstånd med betalningen löper företrädaren risk för att personligen bli betalningsansvarig för den juridiska personens skatteskulder. För ett personligt betalningsansvar krävs dock att företrädaren har agerat uppsåtligt eller grovt oaktsamt. En betalningsunderlåtelse anses aldrig uppsåtlig eller grovt oaktsam om det senast på förfallodagen vidtagits sådana åtgärder som krävs för att få till stånd en samlad avveckling av skulderna med hänsyn till samtliga borgenärers intressen. Sådana åtgärder kan vara en konkursansökan, en ansökan om företagsrekonstruktion eller en betalningsinställelse som följs av en ansökan om ackord eller konkurs. Om det finns särskilda skäl kan företrädaren helt eller delvis befrias från betalningsskyldigheten. I motion 2014/15:11 av (C) anförs att skatteförfarandelagens personliga betalningsansvar faktiskt innebär ett krav på nedläggning. Om inte företagaren har vidtagit avvecklingsåtgärder senast på skattens förfallodag övergår företagets skatteskuld till personligt betalningsansvar för företagaren. Det finns heller inga tydliga skäl till varför till skillnad mot andra borgenärer och fordringsägare ska ha förtur. I de fall då väljer att väcka talan om personligt betalningsansvar försätter det både det aktuella företaget och övriga borgenärer och fordringsägare i en besvärlig ekonomisk situation som kanske hade kunnat undvikas genom en avbetalningsplan eller kortare tidsfrist, anför motionären. I motion 2014/15:528 av (FP) anförs att företrädaransvaret inte ger företagaren någon tidsfrist att försöka rädda företaget. Detta är ett alldeles för hårt krav mot företrädaren och motverkar också det samhälleliga intresset att försöka rädda företag som ibland mycket hastigt och oförutsett hamnat i ekonomiska svårigheter. Motionären anser att företrädaren måste få på sig att utreda det ekonomiska läget och se efter vilka möjligheter som finns för fortsatt verksamhet. Detta skulle kunna åstadkommas genom en utsträckning av tiden så att företrädaren inte drabbas av det personliga betalningsansvaret utan först en eller efter skattens förfallodag. I motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås att en utredning tillsätts för att se över det skatterättsliga företrädaransvaret i syfte att förbättra reglerna, öka förutsägbarheten och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas. Enligt motion 2014/15:2788 av (C) yrkande 10 bör företrädaransvaret slopas. Enligt motionen har företrädaransvaret utvecklats på ett sätt som undergräver principen om ett begränsat ansvar för företrädare i aktiebolag. Det försämrar de allmänna förutsättningarna för företagande. I motion 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 anförs att regeringen bör tillsätta en utredning om det skatterättsliga företrädaransvaret i syfte att förbättra reglerna, öka förutsägbarheten och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas. Det skatterättsliga företrädaransvaret innebär att ett bolags företrädare riskerar att bli personligt betalningsansvarig för företagets skatteskulder om företaget inte betalar skatt eller avgifter senast på förfallodagen och företaget inte har fått anstånd med betalningen. För att ansvaret ska inträda krävs att företrädaren har agerat uppsåtligt eller grovt oaktsamt. Företrädaren anses aldrig ha agerat uppsåtligt eller grovt oaktsamt om han eller hon senast på skattens förfallodag vidtagits sådana åtgärder som krävs för att få till stånd en samlad avveckling av skulderna med hänsyn till samtliga borgenärers intressen. Även möjligheten till hel eller delvis befrielse från ansvar tillämpas mycket restriktivt. Som bestämmelsernas är utformade finns det en risk för att alltför hårda krav drabbar företagaren, t.ex. vid oförutsedda händelser som medför ekonomiska svårigheter, och att livskraftiga företag avvecklas därför att företrädaren vill undgå att bli personligt betalningsansvarig. Skattesystemet ska gynna ett gott företagsklimat. Utskottet anser det finns anledning att se över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan. Detta bör med bifall till motion 2014/15:2983 yrkande 6, delvis bifall till motion 2014/15:1850 yrkande 8, som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsförslag avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om särskilda regler för näringsverksamhet som startat som UF-företag. Genom UF-utbildningar får ungdomar i gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och sälja verkliga varor och tjänster. Drygt 7 596 företag drivs under /15 av ungefär 24 415 elever. Eleverna driver UF-företagen . Först tar eleverna fram en affärsidé, gör marknadsundersökningar och skaffar startkapital genom försäljning av riskkapitalsedlar. Sedan startar de verksamheterna – med produktion och tjänsteutveckling, marknadsföring, försäljning samt ekonomisk redovisning. får eleverna träna sin förmåga att samarbeta, lösa problem, fatta beslut och ta ansvar för sitt handlande. Vid verksamhetsårets slut upprättar UF-företaget en årsredovisning, och UF-företaget avvecklas. Det lånade kapitalet återbetalas tillsammans med eventuell utdelning. I motion 2014/15:378 av (M) yrkande 2 anförs att UF-företag drivs under ett särskilt regelverk som bl.a. innebär att eleverna inte får F-skattsedel och måste avveckla företaget efter verksamhetsårets slut. Det sänder fel signal till morgondagens jobbskapare. Ungdomar som vill fortsätta driva sitt företag måste lättare kunna övergå till fortsatt företagande, t.ex. genom att kunna ansöka om F-skattsedel, argumenterar motionären. Utskottet vidhåller (se bet. 2013/14:SkU20) att ett undantag för affärsverksamheter som bedrivs i utbildningssyfte kan framstå som en enkel och välmotiverad åtgärd men innebär enligt utskottets mening att skattelagstiftningen tillförs ytterligare en gränsdragning som ska hanteras av och de skattskyldiga som har kontakt med de undantagna verksamheterna. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl att tillföra skattereglerna ett undantag av denna karaktär och avstyrker därför motionen. Frivillig inbetalning av skatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en möjlighet att frivilligt göra extra skatteinbetalningar. Allmänna arvsfonden bildades när beslutade att avskaffa arvsrätten för kusiner och avlägsnare släktingar. Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. Arvsfonden har bl.a. finansierat föregångarna till barnbidraget, den allmänna förskolan, studiestödet, barnavårdscentralerna och mödravårdscentralerna. Därefter tog staten, kommunerna och landstingen över ansvaret. Även , , färdtjänsten och personlig assistans är exempel på verksamheter som startade som arvsfondsprojekt. Om en person avlider utan att efterlämna make/maka eller närmare släktingar än kusiner blir arvsfonden arvinge. Förutsättningen är att den avlidne inte har testamenterat till någon annan. Allmänna arvsfonden kan även få egendom genom gåvor, testamenten eller förmånstagarförordnanden i försäkringsavtal. fick Allmänna arvsfonden in netto. En tiondel av de medel som betalas in läggs till fonden. Resten får delas ut till olika projekt tillsammans med årets direktavkastning. I motion 2014/15:113 av (M) anförs att regeringen bör se över möjligheten att öppna för människor att göra frivilliga skatteinbetalningar. I motion 2014/15:144 av (M) föreslås att staten ska inrätta ett särskilt konto för ”frivillig värnskatt”. På kontot kan den som anser sig ha pengar över och som vill att den offentligfinansierade delen av välfärden ska få mer resurser ge sitt frivilliga bidrag. Den som är emot jobbskatteavdraget kan frivilligt sätta in ett belopp motsvarande avdraget. Pengar som sätts in på kontot går oavkortat till satsningar inom den offentligfinansierade välfärden, främst skola, vård och omsorg, föreslår motionären. I motion 2014/15:2390 av (KD) sägs att det rimligtvis går att kombinera fortsatta skattesänkningar på arbete, utbildning och företagande med att erbjuda möjligheten för de människor som så vill att betala in extra pengar till det offentliga. Det bör utredas hur en sådan frivillig skatt kan införas så att kändisar och välbärgade människor enklare kan handla utifrån sina samveten, anför motionären. De principer som gäller för uttag av skatt till staten och kommunerna lämnar inte något utrymme för den enskilde att själv bestämma hur mycket skatt som ska betalas eller att frivilligt betala in extra skatt. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om frivilliga skatteinbetalningar utan vill i stället peka på möjligheten att lämna bidrag till Allmänna arvsfonden. Många av de förmåner som ges i eller statlig regi har startat som arvsfondsprojekt. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Synliga skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att de skatter och avgifter som betalas för en person ska redovisas i löne- och skattebesked, om att företag ska synliggöra moms och punktskatter i prisuppgifter, om att ska redovisa vad skatten används till och slutligen om att källskattesystemet ska ses över. I motion 2014/15:115 av och (båda M) anförs att regeringen bör se över om och i vilken utsträckning det skulle öka arbetsgivarnas administrativa börda att skriva ut bruttolönen innan både de indirekta och de direkta skatterna är dragna på lönespecifikationen. I motion 2014/15:173 av (C) sägs att källskattesystemet innebär att de flesta svenskar inte tydligt ser de skatter de betalar . I stället för att den som är skattskyldig betalar sin skatt betalas denna av arbetsgivaren. Ett sätt att synliggöra skatterna kunde vara att ändra på systemet för hur skatterna för arbetstagare betalas in. Varje svensk har redan ett skattekonto. Det skulle därför vara möjligt att överföra betalningsansvaret för skatterna från löneutbetalaren till den skattskyldige, framhåller motionären. Enligt motion 2014/15:186 av (M) kan ökad konsumentupplysning genom öppenhet och transparens i systemen medföra ökad förståelse för hur vårt samhälle fungerar och är utformat. Dolda skatter minskar insikten om vad man faktiskt betalar till staten varje gång man handlar. Att i butiker synliggöra och redovisa hur momssatsen ser ut ökar transparensen och medvetenheten hos konsumenterna. Därför bör även en prisuppgift exklusive moms tydligt framgå i prisinformationen till konsumenterna. I motion 2014/15:294 av (M) yrkande 1 sägs att alldeles för få svenska löntagare är medvetna om att skattetrycket i har minskat genom jobbskatteavdraget. Detta vill motionären ändra på genom att införa en direkt anvisning till jobbskatteavdraget på löntagarnas lönespecifikationer. På samma sätt bör det enligt motionären göras anvisningar på löntagarnas lönespecifikationer i de fall kommuner och landsting sänker eller höjer kommunalskatten. Arbetsgivare bör slutligen uppmuntras att redovisa sociala avgifter på löntagarnas lönespecifikationer (yrkande 2). I motion 2014/15:576 av (M) anförs att konsumenten inte får uppgift om vilka punktskatter man betalar på exempelvis alkohol och bensin. Regeringen bör som ett första steg i att synliggöra för medborgarna vilka skatter de betalar se över hur man kan göra det möjligt för en köpare av en produkt belagd med punktskatt att se punktskattens del av priset. I motion 2014/15:634 av (M) anförs att arbetstagarna behöver få en ökad insikt i och medvetenhet om vad deras arbete faktiskt kostar arbetsgivaren. Lönebeskeden bör ha en specifikation över alla skatter och avgifter som är förknippade med en löneutbetalning. Det bör enligt motionen gälla alla arbetsgivare som betalar ut löner och ersättningar för utfört arbete. I motion 2014/15:1619 av (KD) föreslås att arbetsgivaravgifterna anges på lönebeskedet för att tydliggöra för den enskilda löntagaren hur mycket skatt och sociala avgifter han eller hon betalar in. Uppgifterna bör omfatta såväl de lagstadgade avgifterna som de avgifter som avtalats med de fackliga organisationerna, s.k. avtalsförsäkringar och avtalspensioner. Vissa arbetsgivare inom både den privata och offentliga sektorn redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Även det särskilda avdraget för förvärvsinkomster borde redovisas. Den offentliga sektorn bör enligt motionären föregå med gott exempel och synliggöra skatter och avgifter på lönebeskedet. I motion 2014/15:1927 av (S) sägs att det är många som inte vet vad som finansieras via skatten. För att skapa förståelse av och insikt i vad den används till bör man se över möjligheten för att i samband med skattebeskedet redovisa vad skatten används till på nivå, landstingsnivå och statlig nivå. I motion 2014/15:2391 av (KD) föreslås att det utreds hur skattetrycket – inte minst skatterna på arbete och konsumtion – bättre kan synliggöras för skattebetalarna. I motion 2014/15:2660 av Finn och (båda M) yrkande 1 anförs att det är viktigt från demokratisynpunkt att redovisa arbetsgivaravgifter och skatter tydligt för de anställda. Genom redovisningen kan var och en se hur mycket han eller hon betalar i skatt. Även konsekvenserna av skatteförändringar är svåröverskådliga för den enskilde. En möjlighet kunde vara att arbetsgivaren redovisar konsekvenserna i samband med att det preliminära skatteavdraget görs. Enligt motionärerna bör regeringen med detta som utgångspunkt se över och ta initiativ till en förändring av källskattesystemet (yrkande 2). Utskottet delar motionärernas syn när det gäller principen att uttaget av skatt och avgifter bör vara synligt för var och en så att alla blir medvetna om skatteuttagets nivå. Utskottet ser därför positivt på att företag och myndigheter informerar om uttaget av arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked och i andra sammanhang. Utskottet delar även synpunkten att skattebetalarna bör vara välinformerade om vad skatterna används till. Utskottet är positivt till att genom olika informationsinsatser ökar medvetenheten hos löntagarna om vad som finansieras via skatten och om de avgifter som arbetsgivaren betalar; utskottet vill inte utesluta att det kan bli möjligt att arbetsgivaravgifter kan redovisas för den enskilde. är det svårt att lämna en exakt uppgift i varje enskilt fall eftersom avgifterna inte tas ut särskilt för varje löntagare. I sammanhanget bör det påpekas att det inte finns något som hindrar att arbetsgivare i t.ex. lönebeskeden ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter. Löneprogram kan lätt anpassas så att detta är möjligt. Utskottet är positivt till att detta förfaringssätt blir vanligt på arbetsmarknaden. Det finns heller inte något som hindrar att företag synliggör moms och punktskatter i sina prisuppgifter. Även om utskottet således anser att det är värdefullt om skatteuttaget kan göras synligt för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt att utskottet tillstyrker att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda eller kunder. Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Förslaget att överföra betalningsansvaret för preliminärskatt från arbetsgivare till arbetstagare för att synliggöra skatterna är heller inte något utskottet är berett att ställa sig bakom. Utskottet ser inte någon anledning att se över källskattesystemet. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av skatte- Det är en allmän regel att beskattning ska göras på grundval av rättshandlingars verkliga innebörd oavsett den beteckning som avtalen getts. Bedömningen behöver inte avse en enstaka rättshandling utan kan gälla den sammantagna innebörden av flera rättshandlingar (RÅ 2004 ref. 27). I detta ligger t.ex. att s.k. skenavtal inte ska läggas till grund för beskattningen.