bet · H301JuU7 · 2015-12-02 00:00:00 — Utskottet såg därför positivt på att regeringen hade tillsatt en särskild utredare som skulle analysera behovet av lagändringar för att skulle leva upp till de krav på straffrättslig reglering för att förhindra och bekämpa terrorism som ställs i den ovannämnda FN- resolutionen. Ett flertal motionsyrkanden avstyrktes med hänvisning till den pågående utredningen. Av utredningens direktiv framkom att regeringen ansåg att det fanns anledning att överväga det straffbara området i förhållande till deltagande i väpnad konflikt utomlands när det sker inom ramen för en terroristorganisation. Regeringen avsåg att i ett senare skede återkomma med tilläggsdirektiv. Utskottet ansåg dock att det var angeläget att en sådan översyn skulle komma till stånd och föreslog att skulle tillkännage detta för regeringen. biföll utskottets förslag (rskr. 2014/15:138). understryker, i likhet med vad som framhålls i betänkande 2014/15:FöU5, att signalspaning är ett viktigt verktyg inom försvarsunderrättelseverksamheten och att det även är ett viktigt instrument för att förebygga, förhindra och försvåra terrorism. Även i detta avseende är det viktigt att värna den personliga integriteten och att det finns en väl fungerande granskningsverksamhet. instämmer i sitt yttrande med regeringen när den i skrivelsen uttrycker att varje åtgärd ska stå i proportion till syftet med åtgärden, i fråga om både ny generell reglering och tillämpningen av regleringen vid en specifik insats, och att bekämpningen av terroristbrottslighet därför ibland kan innebära svåra avvägningar mellan olika intressen och målsättningar. Regeringens uttryckta intention är att de brottsbekämpande myndigheterna ska ges förutsättningar att, med hänsyn till skydd av den personliga integriteten och rättssäkerheten, upprätthålla sin förmåga att inhämta information. Detta är i linje med försvarsutskottets syn. Med hänvisning till detta och till att regeringen uttrycker att strategin kommer att kompletteras med uppdrag och andra styrande åtgärder till myndigheter, samt att man kommer att göra regelbundna uppföljningar för att arbetet ska kunna justeras, anser försvarsutskottet att intentionen med motionerna 2015/16:249 (M) yrkande 2, 2015/16:254 (SD) yrkande 7, 2015/16:255 (KD) yrkande 5 och 2015/16:2715 (KD) yrkande 6 får anses vara tillgodosedd. Motionerna avstyrks därför av försvarsutskottet. anför vidare att det vill understryka vikten av myndighetssamverkan för att kunna lösa de uppgifter som olika myndigheter står inför, oavsett om det gäller samhällets krisberedskap, Försvarsmaktens behov eller specifikt vid terrorism. instämmer i regeringens intention i skrivelsen att verka för att uppgiftsutbytet inom centrum för terrorhotbedömning, där , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten (Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten) ingår, ska effektiviseras och att de brottsbekämpande myndigheterna ska ha möjlighet att utbyta information i den omfattning som behövs för en effektiv terrorismbekämpning. Intentionen i motion 2015/16:254 (SD) yrkande 8 kan därmed anses vara tillgodosedd genom vad som anförs i skrivelsen, varför motionen avstyrks. Enligt utskottet bör det vara kriminaliserat att förbereda, påbörja eller genomföra en resa till ett annat land i syfte att utföra, planera, förbereda eller delta i terroristhandlingar, eller att ge eller få terroristträning. Detsamma gäller för finansiering av terrorism. Man bör även överväga att kriminalisera medverkan i andra stödfunktioner inom en terroristorganisation. Svenska medborgare som åker för att strida med terroristorganisationer utgör ett hot inte bara mot vid sin hemkomst utan också mot lokalbefolkningen i de länder som de strider i. Detta hot måste tas på stort allvar. Det finns även många i som har anhöriga som riskerar att bli utsatta för terrorgruppernas framfart i andra länder och som har behov av hjälp och stöd. De som reser eller finansierar och rekryterar till s.k. terroristresor och de som återvänder till efter att ha stridit måste kunna straffas för det. Utskottet föreslår därför att gör ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag i enlighet med det ovan anförda. Därmed bifalls delvis motionerna 2015/16:190 (FP) yrkande 1 och 3, 2015/16:254 (SD) yrkande 2, 2015/16:1298 (M) yrkande 1, 2015/16:1979 (C), 2015/16:2129 (SD) yrkande 8, 2015/16:2397 (C) yrkande 1, 2015/16:2715 (KD) yrkande 3, 2015/16:3031 (C) och 2015/16:3072 (M) yrkande 16. När det gäller motionsyrkanden om straffskärpningar anser utskottet att gällande bestämmelser ger utrymme för att beakta allvarligheten i ett terroristbrott. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom kraven på straffskärpningar, och avstyrker motionerna 2015/16:190 (FP) yrkande 4 och 2015/16:254 (SD) yrkande 3. Utskottet finner inte skäl att överväga en utvidgning av brottskatalogen i terroristbrottslagen, och avstyrker därför motion 2015/16:190 (FP) yrkande 5. Inte heller finner utskottet anledning att i detta sammanhang ta initiativ till ett tillkännagivande om en översyn av bestämmelsen om olovlig kårverksamhet. Utskottet avstyrker motion 2015/16:190 (FP) yrkande 6. Den situationen att svenska medborgare som strider för t.ex. Isil kan hamna i strid med svenska soldater torde i stor utsträckning omfattas av den ovannämnda utredningens uppdrag att överväga behovet av ytterligare kriminalisering för att förebygga och förhindra att personer deltar i väpnad konflikt utomlands inom ramen för en terroristorganisation. Utskottet ser bl.a. mot denna bakgrund inte behov av att utreda frågan om hur dessa medborgare ska kunna dömas för landsförräderi, och utskottet avstyrker motionerna 2015/16:255 (KD) yrkande 3, 2015/16:1916 (M), 2015/16:2639 (FP) och 2015/16:2715 (KD) yrkande 4. Hemlig dataavläsning och signalspaning Frågan om Säkerhetspolisens tillgång till hemlig dataavläsning som ett verktyg för att hålla jämna steg med teknikutvecklingen är en fråga som är uppmärksammad av regeringen. måste, som regeringen anför, den personliga integriteten skyddas vid användandet av tvångsmedel. Införandet av sådana tvångsmedel bör därför föregås av noggranna överväganden där brottsbekämpningens effektivitet vägs mot den personliga integriteten. Av skrivelsen framgår att regeringen noga kommer att följa utvecklingen på området samt att regeringen ska verka för att de brottsbekämpande myndigheterna ges förutsättningar att upprätthålla sin förmåga att inhämta information med hänsyn till skydd av den personliga integriteten och rättssäkerheten. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl för ett sådant tillkännagivande som efterfrågas i motionerna 2015/16:249 yrkande 2 i denna del, 2015/16:254 (SD) yrkande 6, 2015/16:255 (KD) yrkande 6, 2015/16:2715 (KD) yrkande 7 och 2015/16:3072 (M) yrkande 17. Utskottet avstyrker därför motionerna. När det gäller frågan om Säkerhetspolisens tillgång till signalspaning utgår utskottet från att regeringen kommer att beakta detta vid beredningen av det ovannämnda betänkande (SOU 2015:63) som bereds i . Detta arbete bör inte föregripas. Som försvarsutskottet anför är det också regeringens uttryckta intention att de brottsbekämpande myndigheterna ska ges förutsättningar att upprätthålla sin förmåga att inhämta information med hänsyn till skydd av den personliga integriteten och rättssäkerheten. Mot denna bakgrund delar justitieutskottet försvarsutskottets uppfattning att intentionerna i de nu aktuella motionsyrkandena i huvudsak får anses vara tillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:249 (M) yrkande 2 i denna del, 2015/16:254 (SD) yrkande 7, 2015/16:255 (KD) yrkande 5 och 2015/16:2715 (KD) yrkande 6. Utskottet noterar att regeringen i sin skrivelse beskriver samverkan mellan Finanspolisen, Säkerhetspolisen och tillsynsmyndigheterna när det gäller arbetet mot finansiering av terrorism. bekräftar regeringen roll inom området för bekämpning av finansiering av terrorism. Även samverkan med bl.a. lyfts fram. Utskottet finner mot denna bakgrund inget skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande med innebörden att ett särskilt uppdrag för att utreda finansiering av terrorism skulle ges till och enligt vad som anges i motionerna 2015/16:249 (M) yrkande 6 och 2015/16:3072 (M) yrkande 22. Motionsyrkandena avstyrks därför. När det gäller motionsyrkandet om ökade förutsättningar för i att utreda terrorist- och krigsbrott vill utskottet lyfta fram följande. Som regeringen anför i skrivelsen är terroristbrottmål komplicerade och kräver ingående kunskaper hos rättsväsendets myndigheter. Regeringen nämner särskilt de specialiserade åklagarna för säkerhetsmål, inklusive terroristbrottmål, även om det enligt regeringen bör finnas kompetens på området i hela rättskedjan. Enligt skrivelsen ska regeringen också verka för att stärka kompetensen. Vidare ansvarar själv för sin verksamhet inom de ramar som och regeringen har bestämt. Enligt utskottet är det myndigheten själv som bör avgöra hur resurserna ska fördelas. Det som anförts i motionerna 2015/16:249 (M) yrkande 7 och 2015/16:3072 (M) yrkande 18 utgör inte skäl för att frångå denna princip. Motionsyrkandena avstyrks därför. Som regeringen anför i skrivelsen är informationsutbytet inom NCT (dvs. Säkerhetspolisen, och Försvarsmakten genom Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten) viktigt. Regeringen har i skrivelsen angett att den ska verka för att uppgiftsutbytet inom NCT ska effektiviseras. Liksom försvarsutskottet anser justitieutskottet att intentionen i motion 2015/16:254 (SD) yrkande 8 därmed kan anses vara tillgodosedd genom vad som anförs i skrivelsen. Motionen avstyrks därför. Försvåra – skapa och upprätthålla skydd för individer och minska samhällets sårbarhet för terroristattentat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder med pass för att hindra resande, passhantering, förstärkt gränskontroll, ökad säkerhet i transportsystemet, medborgarskap och uteslutningsföreläggande. Jämför reservationerna 18 (M, C, L, KD), 19 (M), 20 (SD), 21 (SD, KD), 22 (SD) och 23 (KD). Åtgärder med pass för att hindra resande I kommittémotion 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkande 2 begärs att det vid misstanke om och förberedelser till terroristresor ska vara möjligt att återkalla eller tillfälligt dra in ett pass. Liknande yrkanden finns i kommittémotion 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 9, där motionärerna även vill att det ska vara möjligt att i ett pass skriva in tillfälliga reseförbud till vissa länder, och i motion 2015/16:1298 av och (båda M) yrkande 2. I kommittémotion 2015/16:249 av (M) yrkande 8 begärs skärpta regler för passhantering. Enligt motionärerna måste reglerna för att få ett nytt pass när det tidigare förkommit skärpas. Liknande yrkanden om en skärpt passhantering finns i kommittémotion 2015/16:2827 av och (båda SD) yrkande 15, partimotionerna 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 6. Förslagen syftar bl.a. till att förhindra eller försvåra terrorismresor. I kommittémotionerna 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 5 begärs en förstärkt gränskontroll. Det är enligt motionärerna nödvändigt med kontroll av fingeravtryck och ansiktsbilder vid resor över Schengens yttre gräns till och från . Ett annat viktigt led i den förstärkta gränskontrollen är enligt motionärerna möjligheten att kunna beslagta pass för personer som kan misstänkas ansluta sig till terroristorganisationer utomlands. Ökad säkerhet i transportsystemet I motion 2015/165:1325 av (M) begärs en översyn av behovet av ökad säkerhet i det svenska transportsystemet och ökad internationell samverkan på området. Begäran görs mot bakgrund av att motionären gör gällande att personer som är misstänkta för terroristsamröre på grund av borttagna kontroller av personer vid gränsen kan undgå myndigheterna och genomföra terrordåd i exempelvis det svenska transportsystemet. I kommittémotion 2015/16:254 av och (båda SD) yrkande 4 och 5 begärs att svenska medborgarskap ska kunna fråntas terrorister. Även den som har endast svenskt medborgarskap ska kunna göras statslös och utvisas på livstid. I kommittémotionerna 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 8 begärs att möjlighet till uteslutningsföreläggande införs i . Ett sådant skulle användas för att stoppa återinträde i om det finns misstanke om terrorinblandning. Enligt det straffrättsliga regelverket kan en utlänning utvisas i huvudsakligen två olika situationer: för det första om utlänningen har dömts för brott och för det andra om det är påkallat av hänsyn till rikets säkerhet eller det kan befaras att utlänningen kommer att begå terroristbrott. Utvisning enligt den första situationen (utvisning på grund av brott) regleras i utlänningslagen (2005:716). Ett sådant beslut om utvisning meddelas av allmän domstol. Om en utlänning har begått ett brott och döms till en svårare påföljd än böter och det kan antas att utlänningen kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet här i landet eller om brottet är så allvarligt att han eller hon inte bör få stanna kvar kan domstolen fatta beslut om utvisning. Om någon har vistats i med permanent uppehållstillstånd krävs att det finns synnerliga skäl för att utvisning ska få ske. Utvisning får inte ske om utlänningen kom till och har bott här när åtal väcks. Inför ett utvisningsbeslut beaktas även en del andra omständigheter, såsom utlänningens anknytning till , om han eller hon är medborgare i EES och brottets allvar. Utvisning enligt den andra situationen (utvisning på grund av rikets säkerhet eller på grund av befarat terrorbrott) regleras i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Ett sådant beslut om utvisning meddelas av efter ansökan av Säkerhetspolisen. Det förenas med ett förbud för utlänningen att utan tillstånd av regeringen återvända till . Förbudet meddelas eller utan tidsbegränsning. Ett utvisningsbeslut verkställs inte i vissa kvalificerade fall, t.ex. om utlänningen riskerar dödsstraff, kroppsstraff eller förföljelse. En svensk medborgare får inte landsförvisas eller hindras från att resa in i riket (2 kap. 7 § första stycket regeringsformen). Inte heller får en svensk medborgare fråntas sitt medborgarskap, om han eller hon är eller har varit bosatt i riket, med undantag för barn där det kan föreskrivas att de i fråga om medborgarskap ska följa sina föräldrar (andra stycket). I övrigt finns det inte möjlighet att begränsa skyddet som ett svenskt medborgarskap ger (2 kap. 20 § regeringsformen). Pass, resor och medborgarskap I skrivelsen anges att åtgärder kan övervägas för att försvåra att svenska pass missbrukas. överlämnades departementspromemorian Missbruk av svenska pass – Omfattning och åtgärdsförslag (Ds 2015:12). I promemorian analyseras omfattningen av och orsakerna till missbruket av svenska pass. Vidare föreslås olika åtgärder för att komma till rätta med problematiken rörande missbruket. Promemorian bereds i . Inrikesminister uppgav vid utskottssammanträdet att en proposition i ämnet enligt den nuvarande tidsplanen kommer att lämnas och att de nya bestämmelserna ska börja gälla . Regeringen beskriver vidare att , i syfte att förbättra gränskontrollerna, har infört bestämmelser som ger möjlighet att begära att en transportör som luftvägen transporterar passagerare till från en stat utanför Schengenområdet ska överföra vissa uppgifter om passagerare till nationella myndigheter med ansvar för personkontroll vid gränsen (s.k. Advance Passenger Information, API-uppgifter). Informationen ger även ökade möjligheter att tidigt identifiera personer med koppling till terrorism. Genom regleringen uppfyller de åtaganden som följer av direktivet 2004/82/EG om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare. har vidare enats om att ett direktiv om flygpassageraruppgifter (, PNR) bör antas möjligt. Ett regelverk för detta har diskuterats och syftet med det är att enhetligt reglera insamling, sparande och behandling av flygpassageraruppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Systemet skulle enligt regeringen kunna bidra till en mer effektiv terrorismbekämpning och har i flera länder lyfts fram som ett av de främsta verktygen för att identifiera och följa utländska terroriststridande. görs sökningar i Schengens informationssystem och vissa nationella databaser på samtliga tredjelandsmedborgare som reser in i Schengenområdet för att säkerställa att dessa inte utgör ett hot mot allmän ordning och inre säkerhet. Sådana systematiska sökningar får inte göras på EU-medborgare eller andra som åtnjuter fri rörlighet. Regeringen uppger i skrivelsen att den avser att verka för att medlemsstaterna ska kunna göra nödvändiga sökningar i t.ex. Schengens informationssystem och nationella spanings- och efterlysningsregister för att kontrollera om sådana personer utgör ett hot mot vår allmänna ordning och inre säkerhet. Åtgärder med pass för att hindra resande I fråga om metoder för att hindra människor att resa till andra länder för att delta i terroraktiviteter genom passrelaterade åtgärder kan utskottet konstatera dels att straffrättsliga åtgärder för att åstadkomma detta övervägs inom , dels att även bestämmelser för att hindra missbruk av svenska pass övervägs inom . Den beredning som pågår bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:190 (FP) yrkande 2, 2015/16:249 (M) yrkande 9 och 2015/16:1298 (M) yrkande 2. Mot bakgrund av beredningen av den ovannämnda departementspromemorian om missbruk av svenska pass, som enligt utskottet inte bör föregripas, avstyrks motionerna 2015/16:249 (M) yrkande 8, 2015/16:2827 (SD) yrkande 15, 2015/16:3072 (M) yrkande 21 och 2015/16:3241 (M) yrkande 6. När det gäller kontroll vid gränserna av personer som reser in i landet kan det konstateras att regeringen beskriver systemet med API-uppgifter och systemet med flygpassageraruppgifter som verktyg i kampen mot terrorism. Härutöver noterar utskottet att regeringen avser att verka för att medlemsstaterna ska kunna göra nödvändiga sökningar i t.ex. Schengens informationssystem och nationella spanings- och efterlysningsregister för att kontrollera om sådana personer utgör ett hot mot vår allmänna ordning och inre säkerhet. Mot den bakgrunden saknas anledning att göra ett tillkännagivande med det innehåll som efterfrågas i motionerna 2015/16:255 (KD) yrkande 4 och 2015/16:2715 (KD) yrkande 5. Motionsyrkandena avstyrks därför. Ökad säkerhet i transportsystemet I motion 2015/165:1325 (M) påstås att borttagna personkontroller inom Schengen gör att terrorister kan undgå myndigheter och genomföra terrordåd i det svenska transportsystemet. Utskottet vill även i detta sammanhang peka på det ovannämnda arbetet med t.ex. flygpassageraruppgifter och API-uppgifter som syftar till ökade möjligheter att identifiera personer med kopplingar till terrorism. Enligt utskottets mening finns det ingen anledning för att göra ett tillkännagivande med det innehåll som motionären förordar. Yrkandet avstyrks därför. När det gäller frågan om de möjligheter att frånta personer svenskt medborgarskap som föreslås i motion 2015/16:254 (SD) yrkande 4 och 5 finner utskottet inget skäl att inskränka det grundlagsfästa skyddet för det svenska medborgarskapet och avstyrker båda yrkandena. I motionerna 2015/16:255 (KD) yrkande 7 och 2015/16:2715 (KD) yrkande 8 begär motionärerna att det införs möjligheter att använda s.k. uteslutningsföreläggande. Motionärerna avser härmed att en person tillfälligt ska nekas återinträde i landet. Utskottet konstaterar att svensk rätt innehåller regler om särskild utlänningskontroll och att det är möjligt att utvisa en utlänning om det är påkallat av hänsyn till rikets säkerhet eller det kan befaras att utlänningen kommer att begå terroristbrott. Att införa ett system där man, i vart fall tillfälligt, skulle kunna vägra svenska medborgare att resa in i landet skulle troligen kräva en grundlagsändring. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inget skäl att göra ett tillkännagivande med det innehåll som motionärerna efterfrågar, och avstyrker motionerna. Hantera konsekvenserna av ett terroristattentat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om operativa förmåga, att dra lärdomar från och samverkan mellan polis och försvar. Jämför reservationerna 24 (M), 25 (KD), 26 (M, KD) och 27 (SD). I kommittémotion 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att bör ha tillräcklig operativ förmåga för att kunna agera i samband med terroristangrepp på flera geografiska platser . Motsvarande yrkande finns i partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 19. I kommittémotion 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 10 anförs att vi ska dra lärdomar från för att kunna hantera och undanröja eventuella framtida attacker mot vårt samhälle. I samma motion (yrkande 11) betonas vikten av samarbete mellan försvar och polis för extrema situationer. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 12. Det är enligt regeringen som först kommer att ingripa och bemöta ett terroristattentat i enlighet med sitt grunduppdrag. Den grundläggande taktiska förmågan hos polismän i yttre tjänst är avgörande för möjligheterna att initialt hantera ett terroristattentat. De olika delarna i polisens grund- och insatsorganisation måste också kunna samverka effektivt. Myndigheten utvecklar nu ett nationellt förstärkningssystem bestående av insatsresurser i landets samtliga polisregioner. Att numera är en sammanhållen myndighet möjliggör ett sådant arbetssätt på ett helt annat sätt . Avsikten är att insatsresurserna ska förstärka såväl de övriga delarna av myndigheten som varandra vid allvarliga händelser. Resurserna bör vara likvärdiga och enhetligt utformade, flexibla och rörliga över landet samt befinna sig nära allmänheten. Det arbete som pågår med att utveckla ett nationellt insatskoncept är enligt regeringen värdefullt och bör fortsätta. Förutom resurser från polisregionerna ingår den i förstärkningssystemet. i är yttersta polisiära resurs som ska hantera situationer som är så allvarliga, ovanliga eller riskabla att de inte går att hantera inom den vanliga polisverksamheten. Huvuduppgiften är att ingripa vid terroristattentat eller om ett sådant befaras. Vid insatser till sjöss samverkar insatsstyrkan vid behov med . Om flera terroristattentat skulle inträffa , om de skulle ha en gränsöverskridande karaktär eller om ett terroristattentat skulle pågå , kan det finnas behov av ytterligare polisiära resursförstärkningar. De nationella insatsstyrkorna inom EU och samarbetar i det s.k. för att öka och likställa förmågan att bekämpa bl.a. terroristattentat i de deltagande staterna. pågår arbete för att genomföra rådets beslut /671/RIF om förbättrat samarbete i krissituationer mellan Europeiska unionens medlemsstaters särskilda insatsgrupper (det s.k. Atlasrådsbeslutet) så att det ska bli möjligt för nationella insatsstyrka att vid behov begära stöd av insatsstyrkor från andra medlemsstater i händelse av ett terroristattentat i . Regeringen anför i skrivelsen att hela samhället gemensamt, inom respektive område, måste ta ansvar för och utveckla samhällssäkerheten och motståndskraften mot terroristattentat. Erfarenheterna från terroristattentaten i och från ett antal andra händelser och övningar har visat att alla aktörer måste samverka för att krishanteringsarbetet ska bli effektivt. I 22 juli-kommissionens rapport (NOU 2012:14) konstaterades bl.a. att terroristattentaten avslöjade stora sårbarheter som var ett resultat av bristen på eller sent verkställande av redan beslutade åtgärder och att bitvis mycket relevanta planer inte togs i bruk. Lärdomarna från kommissionens arbete handlar bl.a. om vikten av att samverka när det gäller tidig varning och hantering av information. Dessa lärdomar bör enligt regeringen även beaktas i arbetet med att utveckla den svenska beredskapen mot terroristattentat. Samverkan mellan polis och försvar