bet · H201KU20 · 2015-06-05 00:00:00 — FOI ska verka för att försvarsforskningen nyttiggörs även utanför totalförsvaret och ska särskilt verka för samverkan mellan militär och civil forskning samt mellan nationell och internationell forskning. FOI ska på uppdrag av bedriva exportrelaterad verksamhet inom försvarssektorn. anges i instruktionen även att FOI får bedriva tjänsteexport som är direkt kopplad till myndighetens verksamhetsområde och som ligger inom ramen för det uppdrag som anges i instruktionen eller någon annan förordning. FOI ska enligt sitt regleringsbrev inom ramen för en helhetssyn avseende CBRN-området bedriva forskning om skydd mot och hot från CBRN-ämnen. Uppnådda resultat inom CBRN-forskningen ska redovisas i årsredovisningen. Liknande skrivningar har funnits i tidigare års regleringsbrev. Registrering av allmänna handlingar En allmän handling ska enligt huvudregeln i 5 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) registreras så snart den har kommit in till eller upprättats hos en myndighet. Handlingar som inte omfattas av sekretess behöver enligt tredje stycket inte registreras om de hålls ordnade så att det utan svårighet kan fastställas om de har kommit in eller upprättats. Undantaget från registreringsskyldigheten gäller således inte handlingar som omfattas av sekretess. En handling som utgörs av en minnesanteckning som tillkommit hos en myndighet och som inte har expedierats eller tagits om hand för arkivering är enligt 2 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen inte en allmän handling. Med minnesanteckning avses en promemoria och annan uppteckning eller upptagning som har kommit till endast för ärendets föredragning eller beredning, dock inte till den del den har tillfört ärendet sakuppgifter. Utrikesministern ska enligt 10 kap. 13 § RF hållas underrättad när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. Samarbetet med om Edge Edge kallas för en digital vindtunnel och är en programvara som används för strömningsberäkningar inom aerodynamik. Edge började utvecklas vid den dåvarande Flygtekniska försöksanstalten (FFA) och vidareutvecklades av den nya myndigheten med ekonomiskt stöd av Försvarsmakten och . FOI äger programkoden för Edge. Utvecklingen har till stor del motiverats av Saabs behov av en högkvalitativ, effektiv strömningslösare som kan hantera realistiska flygplansgeometrier. Edge kan användas för både civila och militära tillämpningar och för ren grundforskning. Det ligger enligt FOI mycket arbete i att utveckla programvaran, men de algoritmer som används är i grunden kända och vetenskapligt publicerade. Källkoden till Edge omfattas inte av sekretess men för att få tillgång till koden för att driva egen utveckling krävs ett licensavtal med FOI. Ett sådant licensavtal är gratis. Licenstagarna förväntas dela med sig till FOI av egen utveckling av koden och av eventuella upptäckter av fel. Det finns ett tjugotal aktiva licenstagare, både inom och utanför . ISP har klassat Edge som ”ej krigsmateriel”. Om Edge används i ett samarbetsprojekt med ett annat land kan resultatet av det samarbetet, dvs. exempelvis en produkt som tas fram efter forskning som använder sig av Edge, dock vara tillståndspliktigt enligt exportkontrollagstiftningen. ISP:s prövning av klassificeringen av Edge ISP är den myndighet som prövar frågor om bl.a. tillstånd och förbud enligt lagen om krigsmateriel. I ett beslut med anledning av FOI:s begäran om prövning konstaterade ISP att ISP tidigare bedömt att programvaran Edge inte utgjorde krigsmateriel och att denna bedömning kvarstod. Edge är enligt ISP en generell kod för aerodynamiska strömningsanalyser och således inte särskilt utformad för militär användning. I ytterligare ett beslut konstaterade ISP att det finns en risk för att Edge, som fått en utökad funktionalitet för rörliga objekt, kan komma att användas i massförstörelsesammanhang (missiler) eller av användare i embargoländer. FOI borde därför enligt ISP versionshantera Edge så att en selekterad prövning av slutanvändare kan göras mot regelverket kring produkter med dubbel användning. I en skrivelse daterad ansökte därmed FOI om förhandsbesked för export av produkter med dubbla användningsområden. Till ansökan bifogades uppgifter om mottagare av programvaran. Det rör sig om sex forskningsinstitut, universitet och ingenjörskonsulter i , , , och . KTH har inte för egen del ansökt om förhandsbesked eller tillstånd hos ISP för det planerade licensavtalet med . Som en reaktion på händelserna vid i , då den kinesiska armén dödade tusentals personer som deltog i en studentdemonstration för ökad demokrati, utfärdade EU:s tolv dåvarande medlemsstater i en kortfattad deklaration ett förbud mot vapenhandel med . Enligt deklarationen ska medlemsstaterna bl.a. avbryta militärt samarbete med och införa ett stopp för handel med vapen med . EU:s övriga vapenembargon har tillkommit efter ikraftträdande , inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Dessa är rättsligt bindande. EU:s vapenembargo mot är till sin form endast en rekommendation och inte rättsligt bindande. Dessutom innehåller deklarationen mot inte någon definition av vad som avses med handel med vapen eller vilka krigsmateriel som ska omfattas av deklarationen. Det är därmed medlemsstaterna själva som får tolka embargots omfattning. Intern rapport inom KTH Förvaltningschefen vid fick i uppdrag att lämna en rapport till högskolans rektor om hur ärendet med förhandlingar mellan KTH och CAE hanterats inom KTH. Rapporten av den planerade samverkan med Chinese Aeronautical , CAE är daterad . Förvaltningschefen konstaterar i rapporten att det i ärenden om samarbete av den här typen är väsentligt för KTH att den forskningsmässiga och akademiska bedömningen kompletteras med de samlade förvaltningsmässiga och juridiska aspekterna. Sådana bedömningar har enligt förvaltningschefen gjorts i det aktuella ärendet, men inte samlat och inte i tillräcklig omfattning. Detta hade enligt honom ha kunnat gjorts i ärendets inledning 2012 eller . Ärendet visar enligt förvaltningschefen på brister och otillräcklig information som gör det angeläget med både program för utbildning och system för uppföljning och utvärdering. Sådana program och system kommer enligt rapporten att tas fram av förvaltningen. I en bilaga till rapporten, Analys av hantering och ställningstagande i CAE-ärendet, sammanställd av Research Office inom KTH, noteras att existensen av ett vapenembargo från början inte togs med i beredningen inom KTH eftersom syftet med det tänkta samarbetet var ”fri och öppen grundforskning”. Dessutom sågs inte den aktuella programvaran och samverkan som ”tillhandahållande av krigsmateriel”. I detta sammanhang kan man enligt bilageförfattarna inte heller bortse från att KTH har i uppdrag av regeringen att verka för samverkan med bl.a. . Existensen av ett vapenembargo påverkade enligt rapporten dock den övergripande bedömningen ”när tillståndsfrågan accentuerades”. I en annan bilaga, Rättslig kommentar avseende beredningen av CAE-ärendet, upprättad av den juridiska avdelningen vid KTH, konstateras att om KTH har erbjudit CAE en programvarulicens som kan utnyttjas militärt, så är det en omständighet som utrikesministern borde ha informerats om i enlighet med bestämmelserna i 10 kap. 13 § RF, eftersom det råder ett vapenembargo mot . I egenskap av ett lärosäte bör KTH i grunden enligt den juridiska avdelningen aldrig agera gentemot andra stater på ett sådant sätt att det uppstår en skyldighet att underrätta enligt denna bestämmelse. Vidare konstateras i bilagan från den juridiska avdelningen att kontakterna mellan forskare vid FOI och KTH kring det planerade samarbetet inklusive licensieringen till CAE har varit tät och pågått . Det är enligt rapporten svårt att säga om initiativet till samverkan och licensiering kommit från FOI eller KTH, men FOI verkar ha tagit fram avtalsförslag för olika avtal mellan KTH och CAE. De forskare som inom FOI haft ansvar för ärendet har enligt rapporten dessutom haft en nära koppling till KTH, både genom gästprofessurer vid högskolan och genom att de i kontakter med den kinesiska motparten angavs företräda ”FOI/KTH”. De ska också ha fört diskussioner med CAE om licensavtalets utformning. Även om detta enligt rapporten kan ha berott på att forskaren kunde kinesiska så kan KTH inte låta FOI-företrädare diskutera utformningen av ett avtal som är avsett att ingås mellan KTH och CAE. Intern rapport inom FOI Den f.d. chefsjuristen vid Försvarsmakten fick av FOI:s ledning i uppdrag att göra en intern genomgång av FOI:s formella hantering, arbetsformer och rutiner i Edge-ärendet. Genomgången redovisades i en rapport. I ytterligare en rapport skulle förslag lämnas på eventuella utvecklingsåtgärder avseende arbetsformer och rutiner. Rapporten – en genomgång innehåller en beskrivning av programvaran Edge, en redogörelse för kontakterna med ISP i tillståndsfrågan och en beskrivning av utvecklingen av ärendet med eventuell licensiering till CAE. En diskussion om att bilda ett bolag runt Edge fördes enligt rapporten . En medarbetare undersökte då om det var möjligt att bilda ett bolag som skulle kunna ta ett uppdrag då FOI ”inte kan/får ta uppdrag från en kinesisk part”. Funderingarna kring bolagsbildning ska ha vunnit visst stöd i enhetsledningen men stoppats av avdelningsledningen. Idéerna om ett bolag föredrogs enligt rapporten inte för den dåvarande överdirektören (nuvarande generaldirektören). ska frågan om ett närmare samarbete med CAE tagits upp med överdirektören. Syftet var att säkerställa utvecklingen och administrationen av Edge med ett tillskott från CAE som motsvarade en årsarbetskraft. meddelade dock den dåvarande överdirektören att han inte tillstyrkte att FOI skulle gå vidare med det kinesiska spåret. Utgångspunkten för det ställningstagandet anges ha varit den potentiella tillämpningen av Edge. Planerna på att låta KTH återlicensiera en begränsad del av Edge till ”länder som FOI inte kan eller vill skriva avtal med” – och i detta sammanhang nämndes uttryckligen – förankrades hos generaldirektören som dock hade förbehållet att samråd först skulle ske med , FMV och Försvarsmakten. Efter genomfört samråd undertecknades licensavtalet med . Avtalet medger att KTH kan underlicensiera Edge, med undantag av fem delar, vilka anges i avtalet. Enligt rapporten undantogs dessa delar, efter önskemål från , av konkurrensskäl. KTH ska enligt avtalet återrapportera eventuella fel och förslag på modifieringar. Uppfattningen hos FOI var enligt rapporten att en licensgivning till KTH var en bra modell för Edge eftersom det rörde helt öppen information och gav möjlighet att få uppdateringar gjorda i mjukvaran. Det konstateras att KTH också är bunden av krigsmaterialförfattningar och skyldigheten att ansöka om tillstånd hos ISP för underlicensiering. konstaterar i rapporten att ingenting i det skriftliga material han har haft tillgång till eller de samtal han genomfört med medarbetare vid FOI tyder på att det varit fråga om något hemligt försvarssamarbete mellan FOI och företrädare för kinesiska organisationer eller myndigheter. Tvärtom har all skriftlig hantering skett i allmänna, offentliga handlingar och det finns inte något direkt samarbete mellan och . Däremot anser han att det var fel av FOI att inte tidigare ansöka om ISP:s prövning av den utökade funktionen av Edge. Denna funktion fanns , men ansökan gjordes först när journalisterna på börjat sin research för programmet. Av ansökan borde det dessutom enligt tydligare ha framgått att den utökade funktionen inte skulle omfattas av KTH:s vidarelicensiering till . Anledningen till att så inte skedde var att licensavtalet bara gällde en rättshandling mellan FOI och KTH, och KTH är också skyldig att iaktta krigsmateriellagstiftningen. Det hade dock underlättat för ISP:s prövning att redan från början veta att det fanns en underlicens till med i resonemanget, även om det enligt inte hade påverkat beslutet i sak. Påståendet att FOI avsåg att låta KTH agera ”bulvan” i förhållande till CAE stämmer inte enligt eftersom FOI innan licensavtalet tecknades vände sig till , FMV och Försvarsmakten i öppna skrivelser och då angav att KTH kunde ingå återlicensieringsavtal med t.ex. . Det fanns således ingen ambition att dölja vem som egentligen var huvudman. Det stämmer enligt rapporten att FOI:s högsta ledning kände till att kunde vara en partner till KTH. Det var KTH som svarade för prövningen av om ett avtal skulle ingås med . Något direkt samarbete fanns inte mellan och , däremot deltog några medarbetare vid FOI i förhandlingarna mellan KTH och CAE utan ledningens vetskap. Eftersom vissa medarbetare vid FOI dessutom tjänstgjort vid KTH kan de olika myndighetsrollerna ha varit otydliga. riktar kritik mot det sätt på vilket FOI-medarbetare biträdde KTH i ärendet. Slutligen anser enligt rapporten att FOI dels bör styra upp vissa arbetsformer och rutiner (exempelvis arbetsordningen, generaldirektörens styrdokument, riktlinjer för bisysslor och tjänstledighet, information om jävsregler m.m.), dels bör utbilda medarbetare i frågor om hanteringen av allmänna handlingar och samråd mellan myndigheter. Han noterar att ett arbete har påbörjats inom FOI på flera av de områden han nämnt i rapporten. granskade regeringens agerande i fråga om visst militärt samarbete med . Granskningen avsåg bl.a. huruvida det hade funnits planer inom FOI på att låta ett bolag med nära koppling till myndigheten ingå ett samarbetsavtal med den saudiska motparten eftersom FOI som en svensk myndighet ansåg att den inte borde ingå avtalet själv, och i vilken utsträckning företrädare för regeringen eller hade varit involverade i eller haft kännedom om dessa planer (bet. 2012/13:KU20 s. 264 f.). Utskottet fann att det hade funnits sådana planer inom FOI och att det i vart fall från en viss tidpunkt funnits information i om förekomsten av bolaget och dess roll i det aktuella projektet. Det hade emellertid inte förekommit något i granskningen som styrkte att någon i regeringen eller hade varit delaktig i eller godkänt beslutet om en bolagsmedverkan eller om bildandet eller finansieringen av det aktuella bolaget. Utskottet konstaterade också att det i regeringens styrande funktion ingår en skyldighet att leda den statliga förvaltningens verksamhet samt att detta förutsätter att regeringen följer myndigheternas verksamhet och vid behov ser till att vidta de åtgärder som är nödvändiga från ett styrningsperspektiv, med beaktande av myndigheternas självständighet enligt 12 kap. 2 § RF. För att regeringen ska kunna fullgöra denna skyldighet måste det i vart fall krävas att regeringen själv agerar för att skaffa sig de nödvändiga upplysningarna, om myndighetens information är bristfällig eller uteblir. Utskottet fann att de brister i regeringens styrning av myndigheten och inhämtande av information om dess verksamhet som hade kunnat konstateras i granskningen var av allvarligt slag. Som svar på utskottets frågor lämnades bl.a. följande information i promemorior upprättade inom , och (bilaga A3.1.2). Det planerade samarbetet med som avses i anmälan blev känt för de berörda departementet först i samband med att representanter för media kontaktade myndigheter och . tog med anledning av informationen telefonkontakt med KTH . ägde ett möte rum mellan den dåvarande försvarsministern och generaldirektören vid FOI . ägde vidare ett möte rum mellan den dåvarande statssekreteraren vid och rektor. Av minnesanteckningarna från detta möte framgår bl.a. att statssekreteraren framförde synpunkten att KTH borde ha gjort en noggrannare kontroll av den kinesiska motparten och att regeringen mot bakgrund av bestämmelserna i 10 kap. 13 § RF borde ha informerats. KTH:s rektor framförde å sin sida uppfattningen att informationsskyldigheten kan diskuteras eftersom det är fråga om grundläggande forskning. Utrikesministern har inte tagit emot någon information enligt 10 kap. 13 § RF från FOI eller KTH om det aktuella samarbetet. Såvitt Försvarsdepartementet känner till är Edge en öppen programvara för aerodynamiska beräkningar, främst avsedd för strömning runt flygande farkoster eller komponenter av dessa. Försvarsdepartementet har informerats av FOI att KTH har en unik rätt att vidarelicensiera Edge. Enligt FOI gäller denna rätt dock inte fem utpekade funktioner i den version av Edge som var aktuell 2012. FOI och KTH håller löpande regeringen informerad om internationella samarbeten genom uppgifter som lämnas i årsredovisningen, i myndighetsdialogen och genom redovisning av uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbrev. Inom ramen för denna information har det inte lämnats någon information om det samarbete med som avses i anmälan. Edge nämns i två av FOI:s årsredovisningar –2013. I båda fallen rör det sig om omnämnanden i ett nationellt och europeiskt sammanhang. Eventuella överväganden om samarbetet med berörs inte. I årsredovisningarna från KTH uppgavs att Edge hade behandlats i studentuppsatser. Det angavs inte att det avsåg samarbetet med . Av KTH:s årsredovisningar –2013 framgår att är en prioriterad region för KTH. Myndighetsstyrningsfrågor diskuteras löpande mellan myndigheterna och företrädare för regeringen eller och inom . För att utveckla stöd till regeringen i styrningen av statsförvaltningen pågår ett utvecklingsprogram inom för förbättrad styrning av myndigheter och verksamheter. Försvarsdepartementet anordnar dessutom en konferens om myndighetsstyrningsfrågor för personal vid departementet och vid de myndigheter som hör till departementets ansvarsområde. Dessutom anordnas egna utbildningsprogram för nyanställda vid departementet i dessa frågor. I regleringsbrevet fick FOI i uppdrag att redovisa en samlad rapport om myndighetens arbete med intern styrning och kontroll. ISP ska enligt 7 § förordningen (2010:1101) med instruktion för främja samarbete och informationsutbyte mellan berörda myndigheter i genom en effektiv myndighetssamordning. Av 8 § i samma förordning framgår att ISP ska informera allmänheten, universitet och högskolor samt andra forskningsinstitut om sin verksamhet och om det gällande regelverket för verksamheten. Av 3 § myndighetsförordningen (2007:515) framgår vidare att en myndighets ledning ansvarar för verksamheten och för att den bedrivs enligt gällande rätt. Alla myndigheter har att på eget ansvar tillämpa gällande regelverk om allmänna handlingar och diarieföring. Vid särskilda möten mellan Försvarsdepartementet och myndigheterna diskuteras och utbyts erfarenheter av hur utbildning av personal i dessa frågor sker. Regeringen är ansvarig för att den interna styrningen och kontrollen i förvaltningen fungerar väl. Framkommer brister i dessa avseenden hos en myndighet har regeringen att följa upp frågan och vid behov vidta åtgärder. Vad som framkommit i granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. 3.2 om kalkbrytningen på I en anmälan som kommit in till (dnr 1498-2014/15), bilaga A3.2.1, begär anmälaren att utskottet ska granska om företrädare för regeringen eller har brutit mot förbudet mot ministerstyre i kontakterna med om kalkbrytningen på . Anmälaren hänvisar till en intervju med en företrädare för som sändes i P4 . Enligt intervjun ska ha skrivit till regeringen och begärt att regeringen ska gripa in och göra en tillåtlighetsprövning av täkten Klinthagen, där Nordkalk ansökt om förnyat tillstånd. Enligt företrädaren för ledde detta till kontakter mellan regeringen och . Enligt anmälaren ger intervjun intrycket av att regeringen uppmanade att göra en sådan underrättelse som avses i 17 kap. 5 § första stycket när det gäller viss kalkbrytning på . Anmälaren menar att det framgår tydligt av intervjun att inte hade haft för avsikt att på eget initiativ göra en underrättelse till regeringen, utan att underrättelsen kom till efter kontakter mellan regeringen och . Anmälaren anser att frågan om ifall en underrättelse till regeringen ska göras enligt 17 kap. 5 § måste anses gälla tillämpning av lag och således omfattas av förbudet mot ministerstyre. Om någon företrädare för regeringen eller har gett en instruktion att göra en underrättelse bör det enligt anmälaren anses vara ett brott mot förbudet mot ministerstyre. Till grund för granskningen ligger bl.a. en promemoria som har upprättats inom Miljö- och , bilaga A3.2.2. Av 1 kap. 6 § regeringsformen (RF) följer att regeringen styr riket och att den är ansvarig inför . Av motiven (prop. 1973:90 s. 230) till bestämmelsen framgår att den närmare innebörden i stort av att regeringen styr riket framgår av bestämmelserna i olika kapitel i regeringsformen. Regeringsärenden avgörs av regeringen vid regeringssammanträden (7 kap. 3 § RF). Beslutsfattandet i regeringen sker alltså genom kollektivt fattade beslut, och regeringsformen tar därmed i princip avstånd från ministerstyre, dvs. rätten för ett statsråd att även statsrättsligt sett avgöra regeringsärenden. Enligt Grundlagberedningen har det ansetts bäst förenligt med det svenska systemet med självständiga ämbetsverk att rätten att ge direktiv till förvaltningsmyndigheterna ligger hos regeringen kollektivt (SOU 1972:15 s. 80). Av 12 kap. 1 § RF följer att under regeringen lyder statliga förvaltningsmyndigheter som inte är myndigheter under . Av bestämmelsen följer att myndigheterna i princip är skyldiga att följa de föreskrifter av allmän natur och de direktiv för särskilda fall som regeringen meddelar (prop. 1973:90 s. 397). Regeringens rätt att meddela direktiv till myndigheterna begränsas av RF i två avseenden. För det första följer en begränsning av legalitetsprincipen, dvs. principen om den offentliga maktens lagbundenhet (1 kap. 1 § RF) enligt vilken alla samhällsorgan, inklusive regeringen, är bundna av gällande rätt. Regeringen får således inte utfärda direktiv till myndigheterna i strid med gällande rätt. För det andra följer en begränsning av 12 kap. 2 § RF som föreskriver att ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpning av lag. Avsikten med dessa begränsningar av regeringens rätt att meddela direktiv till myndigheterna är att garantera den enskildes rättssäkerhet (prop. 1973:90 s. 397 f.). Sammantaget innebär denna reglering att regeringen har att styra riket genom kollektivt fattade beslut. Myndigheterna lyder under regeringen, vilket innebär att de i princip har att följa föreskrifter av allmän natur eller direktiv för särskilda fall som meddelats av regeringen genom kollektivt fattade beslut. Myndigheterna är tillförsäkrade självständighet gentemot regeringen i ärenden som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpning av lag. I 17 kap. finns bestämmelser om regeringens tillåtlighetsprövning. Enligt 17 kap. 5 § första stycket ska en myndighet eller kommun som inom sitt verksamhetsområde får kännedom om en verksamhet som avses i 3 § underrätta regeringen om verksamheten. Enligt 17 kap. 3 § får regeringen för ett visst fall förbehålla sig att pröva tillåtligheten av en verksamhet som inte omfattas av kravet på obligatorisk tillåtlighetsprövning (enligt 1 §), om verksamheten utanför ett område som förtecknats enligt 7 kap. 27 § (Natura 2000-områden) kan antas mer än obetydligt skada naturvärdet inom området. Genom 17 kap. 5 § regleras frågan om hur regeringen får kännedom om verksamheter som det kan vara aktuellt för regeringen att förbehålla sig prövningen av enligt 3 § (prop. 1997/98:45 del 2 s. 220 f.) Om en myndighet eller kommun får kännedom om en sådan verksamhet är den skyldig att underrätta regeringen om verksamheten. Underrättelseskyldigheten gäller bara verksamheter som faller inom myndighetens eller kommunens verksamhetsområde.