bet · H201CU10 · 2015-04-23 00:00:00 — I detta betänkande behandlar civilutskottet ett stort antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller frågor om planering och byggande i vid bemärkelse. Flertalet av förslagen har direkt eller indirekt anknytning till det som regleras genom . Utskottet föreslår med anledning av motionsförslag fyra tillkännagivanden till regeringen. Det gäller frågor om privat initiativrätt till detaljplan, reduktion av bygglovsavgiften, riktvärden för trafikbuller och tillgänglighetskrav för studentbostäder. Det första förslaget innebär att regeringen bör låta utreda hur regler kan utformas som ger större möjlighet för en exploatör att initiera ett planeringsarbete eller själv bidra till att en detaljplan tas fram. Utskottet föreslår vidare att regeringen låter utarbeta ett förslag om en komplettering av som innebär att bygglovsavgiften reduceras om överskrider tidsfristen för handläggning av bygglovsärenden. I fråga om riktvärden för trafikbuller föreslår utskottet att uppmanar regeringen att besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringen är avsedd att underlätta bostadsbyggande i närheten av vägar och spårtrafik. Enligt det fjärde förslaget om tillkännagivande till regeringen bör framhålla att det finns behov av att utreda möjligheten till anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks av utskottet. Det gäller bl.a. tre motioner med färdiga förslag om lagändringar som gäller en begränsning av detaljplanekravet, antagande av detaljplan samt planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden. I sina ställningstaganden hänvisar utskottet till regleringen genom , sina tidigare ställningstaganden, pågående utredningar och till propositioner som reger-ingen aviserat. I betänkandet finns 21 reservationer och 1 särskilt yttrande. I 4 reserva-tioner (S, MP) föreslås att avslår utskottets förslag om tillkännagivanden till regeringen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden Privat initiativrätt till detaljplan Större möjligheter till planavvikelse Planering för hållbara städer Planering för grönområden och rekreation Planering för ökad trygghet Planer och bygglov för campingplatser Skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden m.m. Handlingsplan för radon i bostäder 1.Begränsning av detaljplanekravet, punkt 1 (M, C, FP, KD) 2.Antagande av detaljplan, punkt 2 (M, C, FP, KD) 3.Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden, punkt 3 (M, C, FP, KD) 4.Fortsatt översyn av , punkt 4 (M, C, FP, KD) 5.Överklaganderegler, punkt 5 (M, C, FP, KD) 6.Överklaganderegler, punkt 5 (SD) 7.Privat initiativrätt till detaljplan, punkt 6 (S, MP) 8.Planering för hållbara städer, punkt 9 (C) 9.Planering för grönområden och rekreation, punkt 10 (FP) 10.Planering för ökad trygghet, punkt 11 (SD) 11.Skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m., punkt 13 (SD) 12.Reduktion av bygglovsavgiften, punkt 14 (S, MP) 13.Bygglovsbefriade åtgärder, punkt 15 (M, C, FP, KD) 14.Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden m.m., punkt 16 (C) 15.Riktvärden för trafikbuller, punkt 17 (S, MP) 16.Riktvärden för trafikbuller, punkt 17 (SD) 17.Boverkets byggregler för energihushållning, punkt 18 (C) 18.Tillgänglighetskrav för studentbostäder, punkt 19 (S, MP) 19.Gemensamma byggregler i , punkt 22 (SD) 20.Försökslän för byggande, punkt 24 (C) 21.Handlingsplan för radon i bostäder, punkt 26 (C) Riktvärden för trafikbuller, punkt 17 (SD) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:1709 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, C, FP, KD) 2014/15:1710 av m.fl. (KD, M, C, FP). Reservation 2 (M, C, FP, KD) Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden 2014/15:1707 av m.fl. (KD, M, C, FP). Reservation 3 (M, C, FP, KD) 2014/15:1266 av (SD) yrkande 2, 2014/15:1757 av (M), 2014/15:1900 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2014/15:2448 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 4, 6 och 9. Reservation 4 (M, C, FP, KD) 2014/15:642 av m.fl. (M) yrkande 1, 2014/15:1266 av (SD) yrkande 3, 2014/15:2429 av (C) yrkande 2, 2014/15:2648 av m.fl. (S), 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 7. Reservation 5 (M, C, FP, KD) Reservation 6 (SD) Privat initiativrätt till detaljplan tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 8. Reservation 7 (S, MP) Större möjligheter till planavvikelse 2014/15:708 av och (M). 2014/15:2525 av (MP) yrkandena 4 och 5. Planering för hållbara städer 2014/15:1422 av Boriana (M) och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10. Reservation 8 (C) Planering för grönområden och rekreation 2014/15:606 av (FP) yrkandena 1–6 och 2014/15:2429 av (C) yrkande 6. Reservation 9 (FP) Planering för ökad trygghet 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 10 (SD) Planer och bygglov för campingplatser 2014/15:2228 av och (M). Skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20. Reservation 11 (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 11. Reservation 12 (S, MP) 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 10. Reservation 13 (M, C, FP, KD) Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden m.m. 2014/15:555 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 14 (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. Därmed bifaller delvis motion 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 5 och 2014/15:332 av (S) och 2014/15:1207 av m.fl. (M). Reservation 15 (S, MP) Reservation 16 (SD) 2014/15:154 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:1919 av (M), 2014/15:2205 av m.fl. (S), 2014/15:2429 av (C) yrkande 5 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 15. Reservation 17 (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 17. Reservation 18 (S, MP) 2014/15:2287 av (S). 2014/15:779 av (FP). 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 19 (SD) 2014/15:1974 av och (MP) yrkande 4. 2014/15:368 av m.fl. (M), 2014/15:808 av och (C) yrkandena 1–3 och 2014/15:2737 av och (C). Reservation 20 (C) 2014/15:1975 av (MP) yrkandena 1–3, 5 och 7. Handlingsplan för radon i bostäder 2014/15:2625 av och (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 21 (C) 2014/15:557 av och (C) och 2014/15:1933 av m.fl. (S). 2014/15:978 av i (C) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (S), (S), (FP) och (C). I detta betänkande behandlar civilutskottet ett stort antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller frågor om planering och byggande i vid bemärkelse. Flertalet av förslagen har direkt eller indirekt anknytning till det som regleras genom (2010:900), förkortad PBL. Utskottet behandlar först tre motioner som innehåller förslag till lagändringar. Dessa motionsförslag motsvarar förslag som den förra regeringen lade fram i proposition 2013/14:126 En enklare planprocess och som då avslog (bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366). Därefter behandlar utskottet övriga motionsförslag som avser tillkännagivanden till regeringen i olika frågor. Vid civilutskottets sammanträde lämnade statsrådet på utskottets inbjudan information om regeringens arbete med bl.a. frågor som aktualiserats i detta ärende. Ledamöterna från , , och lade vid sammanträdet fram ett förslag om att utskottet med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen (2014:801) ska föreslå att riktar ett tillkännagivande till regeringen om en förordning om riktvärden för trafikbuller. Utskottet beslutade att behandla detta förslag i det nu aktuella betänkandet. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att anta vissa ändringar i om att detaljplanekravet ska begränsas samt motionsförslag om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag till följdändringar i annan lagstiftning. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande. Jämför reservation 1 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:1709 av m.fl. (KD, M, C, FP) föreslås att i PBL dels ska anta vissa ändringar i 4 kap. 2 § och 9 kap. 31 §, dels införa en ny paragraf, 4 kap. 3 a §, om att begränsa detaljplanekravet (yrkande 1). Yrkandet motsvarar vad den förra regeringen föreslog i proposition 2013/14:126 En enklare planprocess avsnitt 5. avslog proposi-tionen i denna del. I motionen föreslås vidare ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag till följdändringar i annan lagstiftning i enlighet med vad som anförs i departementspromemorian Nya steg för en effektivare plan- och bygglag (Ds 2014:31) (yrkande 2). En kommun ska i vissa fall pröva om ett mark- eller vattenområde är lämpligt för bebyggelse och byggnadsverk samt reglera bebyggelsemiljöns utformning genom en detaljplan. Kravet på reglering med detaljplan framgår bl.a. av 4 kap. 2 § PBL där det anges att en detaljplan ska upprättas för bl.a.  en ny sammanhållen bebyggelse, om det behövs med hänsyn till omfattningen av bygglovspliktiga byggnadsverk i bebyggelsen  en bebyggelse som ska förändras eller bevaras, om regleringen behöver ske i ett sammanhang  ett nytt byggnadsverk som inte är ett vindkraftverk, om byggnadsverket är en byggnad eller kräver bygglov och byggnadsverkets användning får betydande inverkan på omgivningen eller om det råder stor efterfrågan på området för bebyggande. Trots den tredje strecksatsen krävs det ingen detaljplan om byggnadsverket kan prövas i samband med en ansökan om bygglov eller förhandsbesked. Proposition 2013/14:126 En enklare planprocess I propositionen avsnitt 5 föreslog den tidigare regeringen att det inte ska vara obligatoriskt med detaljplan i lika många fall som enligt nu gällande bestämmelser. En kommuns möjlighet att ställa krav på att det i vissa fall ska finnas en detaljplan ska dock inte inskränkas. Regeringens förslag till ny lydelse av 4 kap. 2 § PBL innebar att kravet på detaljplan gäller för sådana åtgärder som kräver bygglov, om användningen av byggnadsverket kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Detta krav gäller också en åtgärd som kräver bygglov, vid nyetablering av en verksamhet som omfattas av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, den s.k. Sevesolagen, och för ett nytt byggnadsverk som kräver bygglov, om det behövs med hänsyn till närheten till en verksamhet som omfattas av denna lag. Enligt förslaget krävs det dock inte någon detaljplan för en åtgärd som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan om åtgärden har stöd i en aktuell översiktsplan och vissa andra krav är uppfyllda. Förslaget om när kommunen själv får bestämma att en detaljplan krävs för prövningen av ett mark- eller vattenområdes lämplighet för bebyggelse och byggnadsverk samt regleringen av bebyggelsemiljöns utformning för vissa särskilt angivna fall fanns i en föreslagen ny paragraf (4 kap. 3 a §). Regleringen i paragrafen motsvarar i huvudsak gällande 4 kap. 2 § men har i stället gjorts frivillig för kommunen. Vid sin behandling av propositionen anförde utskottet följande (bet. 2013/14:CU31): kan konstatera att regeringens lagförslag innebär att detaljplanekravet förändras i väsentliga avseenden och reduceras till att gälla åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller rör en s.k. Sevesoverksamhet. I övrigt överlåts det i princip på den enskilda kommunen att avgöra när en detaljplan behövs. Utskottet anser att regeringens förslag utgår från en helt ny syn på detaljplanens betydelse för planering och prövning av markens användning och lämplighet för bebyggelse. Detaljplanen har ansetts vara nödvändig för att i vissa angivna situationer skapa långsiktiga rättigheter och skyldigheter samt skapa en förutsägbarhet om den kommunala utveck-lingen. Utskottet vill med anledning av regeringens förslag erinra om skälen till att detaljplanekravet infördes genom den äldre (1987:10), numera förkortad ÄPBL. I propositionen (prop. 1985/86:1) framhöll det föredragande statsrådet bl.a. följande vad gäller behovet av ett lagstadgat detaljplanekrav: Detaljplanen bör enligt min mening ha två huvudsyften. Det ena är att reglera förändringar av markanvändning och bebyggelse. Det andra är att mera varaktigt reglera bevarande av vissa byggnader och bebyggelsemiljöer eller reglera förutsättningar för förnyelse och ombyggnad av befintliga bebyggelseområden. I båda fallen handlar det om att för varje fastighet precisera rättigheter och skyldigheter för att man i miljöhänseende skall uppnå en god helhetsverkan och en lämplig samhällsutveckling. Det är också viktigt att dessa preciseringar sker i former som ger medborgarna och intressenterna information och möjligheter att påverka beslutet. Dessa båda skäl – helhetssyn på lämplighetsfrågan och intressenternas inflytande – anser jag tala för att ett detaljplanekrav införs i PBL. Statsrådet konstaterade i detta sammanhang att det inte är självklart att kommunerna av eget intresse alltid kommer att upprätta detaljplaner i tillräcklig utsträckning och att det därför borde införas bestämmelser med krav på att detaljplan ska antas i vissa situationer. Utskottet anser att de skäl som låg till grund för att detaljplanekravet infördes i huvudsak fortfarande gör sig gällande. Den ordning som reger-ingen förespråkar innebär en alltför långtgående begränsning av detaljplanekravet som kan medföra en osäkerhet om när det kommer att krävas en detaljplan. Den kan också, som påpekas i en av motionerna, leda till olika tillämpningar i landets kommuner och till att likartade situationer behandlas olika inom samma kommun. Därigenom motverkas en strävan efter en ökad förutsägbarhet för fastighetsägare och byggherrar. Utskottet anser således att bör avslå regeringens förslag om att detaljplanekravet ska begränsas på det sätt som beskrivs i propositionens avsnitt 5. Det innebär att bör avslå lagförslaget när det gäller bestämmelserna i 4 kap. 2 och 3 a §§ samt 9 kap. 31 § 2 PBL. följde utskottet (rskr. 2013/14:366). Utskottet anser fortfarande att den föreslagna lagändringen leder till en alltför långtgående begränsning av detaljplanekravet. Med den bedömningen finns det inte heller anledning att föreslå något tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag till följdändringar i annan lagstiftning. Utskottet avstyrker således motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att anta vissa ändringar i om att fler detaljplaner ska kunna antas av kommunstyrelsen eller . Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande. Jämför reservation 2 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:1710 av m.fl. (KD, M, C, FP) föreslås att ska anta vissa ändringar i 5 kap. 27 § PBL om att öka möjligheterna för kommunfullmäktige att uppdra åt kommunstyrelsen eller att anta detaljplaner som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Yrkandet motsvarar vad den förra regeringen föreslog i proposition 2013/14:126 En enklare planprocess avsnitt 6.2. avslog proposi-tionen i denna del. En detaljplan ska antas av kommunfullmäktige, men fullmäktige får uppdra åt kommunstyrelsen eller att anta en plan som inte är av stor vikt eller principiell betydelse (5 kap. 27 § PBL). Vidare finns det vissa bestämmelser i om delegationsuppdrag med koppling till kommunallagens bestämmelser om delegering inom en nämnd (12 kap. 6 § PBL). Proposition 2013/14:126 En enklare planprocess I propositionen avsnitt 6.2 föreslog den tidigare regeringen att en detaljplan ska antas av kommunfullmäktige, men fullmäktige ska få uppdra åt kommunstyrelsen eller att anta en plan som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Liksom ska rätten att anta en detaljplan inte kunna delegeras vidare från kommunstyrelsen eller . En följdändring utan att någon ändring i sak avses föreslås i de bestämmelser om delegationsuppdrag som är kopplade till kommunallagens bestämmelser om delegering inom en nämnd. I skälen för regeringens förslag hänvisades till att den delegationsrätt som gäller enligt PBL inte överensstämmer med vad som gäller enligt den nuvarande kommunallagen (1991:900), förkortad KL. Den praxis som har utvecklats när det gäller vilken delegation som anses vara möjlig från kommunfullmäktige i frågor som avser planärenden bygger fortfarande på de principer som låg till grund kommunallag. Mot denna bakgrund anförde regeringen bl.a. följande: Regeringen anser att det saknas bärande skäl till varför möjligheterna att delegera ärenden enligt PBL ska begränsas i förhållande till den delegation som anses vara möjlig enligt KL. Enligt regeringens uppfattning bör PBL ändras så att samma uttryck används i PBL som i KL. Därigenom kan det formella utrymmet för delegation enligt PBL utökas så att även PBL ger uttryck för de principer som ligger till grund för KL. Genom en sådan ändring kommer äldre uttalanden i förarbeten och praxis inte längre onödigtvis att behöva begränsa vilka planärenden som kan delegeras. Regeringen utvecklade vidare vilka planförslag som kan anses vara av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Det angavs att sådana planförslag som ska handläggas enligt det utökade förfarande som föreslås i propositionen (avsnitt 6.1) även kan anses vara en sådan plan som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Vid sin behandling av propositionen anförde utskottet följande (bet. 2013/14:CU31): Regeringen motiverar sitt förslag om en ändrad delegationsrätt när det gäller antagande av detaljplan med att bestämmelserna i bör överensstämma med kommunallagens bestämmelser. Genom den föreslagna ändringen ska äldre uttalanden i förarbeten och praxis inte begränsa vilka planärenden som kan delegeras. Avsikten med förslaget är att betydligt fler planärenden ska kunna delegeras än vad som är möjligt enligt nu gällande bestämmelser. Regeringens förslag innebär att antagandet av detaljplaner som har handlagts enligt det s.k. standardförfarandet enligt förslagen i propositionen ska kunna delegeras till kommunstyrelsen eller . Det innebär således att planärenden som visserligen inte uppfyller kriterierna för en detaljplaneprocess enligt det utökade förfarandet men ändå har rönt stor uppmärksamhet eller kritik under beredningsarbetet kan komma att avgöras utan den öppenhet och insyn som en behandling i kommunfullmäktige garanterar. Utskottet har delvis förståelse för de motiv som ligger till grund för regeringens förslag. Det gäller bl.a. önskemålen om en samordning med kommunallagens bestämmelser om delegation och om att planärenden ska kunna handläggas så snabbt som möjligt. Detta ska emellertid vägas mot intresset av insyn och debatt i planärenden och att det finns en väl etablerad praxis för den delegationsrätt som gäller enligt PBL. Som framhålls i motionerna finns det ur en demokratiaspekt mycket som talar för att kommunfullmäktige även i fortsättningen ska vara det forum som i första hand beslutar om detaljplaner och att delegationsrätten inte ska utvidgas på det sätt som regeringen föreslår. De kommunala nämnderna är vanligen slutna för allmänheten medan kommunfullmäktiges överläggningar regelmässigt är öppna för åhörare och media. Vidare är samtliga invalda partier representerade i kommunfullmäktige till skillnad från i nämnderna där små partier kan vara utan representation. anser således att bör avslå regeringens förslag om ändrade bestämmelser om delegation av antagande av detaljplan. De aktuella bestämmelserna finns i lagförslagets 5 kap. 27 § och 12 kap. 6 §. följde utskottet (rskr. 2013/14:366). Utskottet anser alltjämt att bl.a. intresset av insyn och debatt i planärenden samt det faktum att det finns en väl etablerad praxis för den delegationsrätt som gäller enligt PBL talar mot att öka möjligheterna till delegation av antagande av detaljplaner. Utskottet avstyrker således motionsförslaget. Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att införa en ny bestämmelse i om att planbestämmelser om utformning ska upphöra att gälla efter genomförandetidens slut. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande. Jämför reservation 3 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:1707 av m.fl. (KD, M, C, FP) föreslås att ska införa en ny paragraf, 4 kap. 25 a §, i PBL som innebär att de bestämmelser i en detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter som utgångspunkt ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löper ut. Yrkandet motsvarar vad den förra regeringen föreslog i propositionen 2013/14:126 En enklare planprocess avsnitt 6.5. avslog proposi-tionen i denna del. Proposition 2013/14:126 En enklare planprocess I propositionen avsnitt 6.5 föreslog den tidigare regeringen att de bestämmelser i en detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter skulle upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löper ut, förutsatt att bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Bestämmelsen finns i 4 kap. 25 a § i regeringens förslag till lag om ändring i PBL. Regeringen anförde i propositionen bl.a. följande som skäl för förslaget: Enligt regeringens uppfattning blir planbestämmelser om utformning ofta snabbt inaktuella, dvs. i första hand sådana frågor som reglerar den arkitektoniska eller estetiska utformningen. Regeringen anser att sådana planbestämmelser som huvudregel bör upphöra att gälla efter genomförandetidens slut på det sätt som har föreslagit. Med en sådan ordning skulle det efter genomförandetidens slut inte finnas några planbestämmelser om utformning som huvudregel, vilket enligt regeringens uppfattning skulle tydliggöra möjligheten att pröva sådana frågor som avser den yttre utformningen i ärenden om förhandsbesked och bygglov. Om möjligheten ökar att behandla utformningsfrågorna i lovskedet, bör detta leda till att kommunerna avstår från att göra detaljplanerna fullt så detaljerade som ofta sker . Att planbestämmelser som avser arkitektonisk eller estetisk utformning upphör att gälla efter genomförandetidens slut bör enligt regeringens uppfattning således leda till en ökad flexibilitet, dels genom att inaktuella begränsningar i gamla detaljplaner upphör att gälla, dels genom att nya planer görs mindre detaljerade. Vid sin behandling av propositionen anförde utskottet följande (bet. 2013/14:CU31): föreslog att flertalet s.k. frivilliga planbestämmelser ska upphöra att gälla efter genomförandetidens slut. Detta förslag mötte en omfattande remisskritik och majoriteten av remissinstanserna avstyrkte förslaget. Det framhölls bl.a. att bygglovsprövningen riskerade att bli mer skönsmässig och oförutsägbar. Vidare framhölls att den föreslagna ordningen skulle kunna inverka negativt på rättssäkerheten. Regeringens lagförslag innebär en förändring i förhållande till utredningsförslaget såtillvida att endast de bestämmelser i en detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter ska upphöra att gälla när genomförandetiden löper ut. Vissa av de synpunkter som framkom under remissbehandlingen har därigenom blivit tillgodosedda. Enligt utskottets uppfattning kvarstår emellertid de principiella invändningar som framkom mot en ordning som innebär att vissa bestämmelser i en detaljplan inte ska tillämpas trots att planen i övrigt är gällande.