bet · H301NU1 · 2015-12-03 00:00:00 — I betänkandet behandlar näringsutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 24 Näringsliv och 18 motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv i enlighet med utskottets förslag. Detta förslag överensstämmer med förslaget i budgetpropositionen . Vidare har utskottet inget att invända mot de förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag (totalt ) och bemyndiganden . Utskottet avstyrker de motionsyrkanden som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har föreslagit. Vidare föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om att återkalla bemyndigandet för regeringen om att förändra statens ägarandel i Aktiebolaget . Utskottet föreslår också att godkänner regeringens förslag till ändring av AB kanalbolags bolagsordning och avslår en motion rörande AB kanalbolag. Därtill föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om att de direkta försäljningskostnader som uppkommer i samband med försäljning av aktier i får finansieras genom att de avräknas från de likvider som fås vid försäljningen. Därutöver har utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och redovisar i ett ställningstagande sina iakttagelser med utgångspunkt i uppföljningen. redovisar i en reservation en annan uppfattning än utskottets när det gäller anslagen . , , och har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Anslag inom utgiftsområde 24 Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 24 anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 24 punkt 10 och avslår motionerna 2015/16:1550 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:2260 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 14, 2015/16:2355 av m.fl. (SD), 2015/16:2443 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–5, 2015/16:2847 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:2850 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:3151 av m.fl. (C), 2015/16:3204 av m.fl. (FP), 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 42 samt 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 44. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2021, 2. för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 3. för anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 4. ikläda staten betalningsansvar för exportkreditgarantier som inklusive utestående garantier uppgår till högst 450 , 5. ikläda staten betalningsansvar för investeringsgarantier som inklusive utestående garantier uppgår till högst 10 , 6. besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 125 för systemet med statsstödda export-krediter. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 24 punkterna 4–9. Reservation (SD) återkallar bemyndigandet för regeringen att förändra statens ägarandel i Aktiebolaget . Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 24 punkt 1. godkänner att aktierna i inte ska medföra rätt till utdelning, att bolagets vinst i den mån den inte reserveras ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen och att bolagets behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska tillfalla staten. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 24 punkt 2 och avslår motion 2015/16:1117 av (M). godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med avyttring av aktier i (publ) får avräknas mot de likvider som fås vid försäljningen. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 24 punkt 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (M)*, (S), (M)*, (S), (C)*, (M)*, (S), (SD), (L)*, (V), (KD)*, (S), (S), (SD) och (MP). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2015/16:1 utgiftsområde 24 Näringsliv och 18 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt M, SD, C, FP och KD:s respektive förslag till anslag . I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning, och i bilaga 4 finns reservanternas förslag till anslagsfördelning. Under ärendets beredning har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Detta motsvarar det andra steget i budgetprocessen. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som rör anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I de efterföljande delarna behandlas regeringens förslag om AB , AB kanalbolag och samt en motion om AB kanalbolag. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 grupp för uppföljning och utvärdering (Nuguu) har genomfört en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de tre utgiftsområden som faller inom ramen för utskottets beredningsområde, dvs. utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Den resultatuppföljning som har gjorts avseende vart och ett av de tre utgiftsområdena består av en översiktlig genomgång och analys av i första hand de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver har resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat undersökts. Uppföljningen omfattar under detta år inte någon närmare bedömning av regeringens resultatanalys eller de slutsatser som regeringen drar med utgångspunkt från denna analys. I det följande redovisas först utgiftsområdets omfattning och målet för utgiftsområdet, de indikatorer och andra bedömningsgrunder som regeringen använder i resultatredovisning för att bedöma måluppfyllelsen samt en kortfattad beskrivning av resultatredovisningens struktur. Därefter följer det ställningstagande som utskottet gör med utgångspunkt i iakttagelserna från den genomförda uppföljningen. Utgiftsområdet omfattar två politikområden: näringspolitik samt utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Inom näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering samt tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling. Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och internationell handelspolitik. Mål för utgiftsområde 24 Utgiftsområde 24 Näringsliv har inget övergripande mål. I stället finns mål antagna av för vart och ett av de två politikområdena. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24, bet. 2014/15:NU1). Målet för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande är – högsta möjliga grad av frihandel – en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU – ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (, WTO) – ökande handelsutbyte mellan och världen – ökade utländska investeringar i (prop. 2008/09:1, utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1). Utöver de mål som beslutat för politikområdena redovisas andra mål som relaterar till de mål beslutat. Vad gäller näringspolitiken anför regeringen under rubrikerna 2.4 Mål för utgiftsområdet och 3.4 Mål för näringspolitiken att de näringspolitiska insatserna ska bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Därtill framför regeringen under rubriken 3.4 Mål för näringspolitiken att ett tydligt sysselsättningsmål ska styra politiken. Sysselsättningsmålet innebär att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU 2020. För politikområdet utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande framhålls under rubriken 2.4 Mål för utgiftsområdet att ska främja en fri och rättvis världshandel. Vidare kommer regeringen att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som den står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Därtill redovisar och hänvisar regeringen till ett flertal andra mål i resultatredovisningen. Bland dessa finns följande: – mål för regelförenklingsarbetet – mål för verksamhet – mål för konkurrenspolitiken – mål för Sverigefrämjandet – mål för EU:s gemensamma handelspolitik – mål för Swedac. För politikområdet näringspolitik konstaterar regeringen inledningsvis att näringslivet påverkas av en rad faktorer. Därefter redogörs för de fyra indikatorer som används för att redovisa resultaten inom politikområdet. Indikatorerna är internationella konkurrenskraft, Ökad sysselsättning i de svenska företagen, Förutsättningar för företagen att utvecklas och Innovation bland svenska företag. Indikatorerna har karaktären av huvudindikatorer med ett antal kopplade delindikatorer. I avsnittet problematiserar och motiverar regeringen även till viss del sina val av indikatorer. Exempelvis anför regeringen under rubriken bland svenska företag att det är svårt att mäta utvecklingen på innovationsområdet, eftersom innovation är ett brett begrepp som innefattar ett stort antal aktiviteter och utfall. För att kunna ge en bild över utvecklingen redovisar regeringen ett antal mått som speglar utvecklingens olika delar. I direkt anslutning till redogörelsen av delindikatorerna redovisar regeringen de resultat som är kopplade till dessa delindikatorer. Resultatredovisningen för politikområdet utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande är uppdelad i tre delar: Handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och Internationell handelspolitik. Vad gäller resultatredovisningen för Handels- och investeringsfrämjande är den uppdelad i områdena Exportfrämjande, Investeringsfrämjande och Exportfinansiering. Regeringen redovisar ett trettiotal indikatorer för detta område. Indikatorerna rör sig från antalet besök på Business till andelen högkvalitativa utländska investeringar redovisade per typ av investering, bransch och ursprungsland. Vad gäller området Exportfrämjande framgår det av budgetpropositionen att det utarbetades tydliga resultatindikatorer för Business exportfrämjande verksamhet som underlag för regeringens bedömning. För området EU:s inre marknad finns inga resultatindikatorer. Regeringen framhåller att ett stort antal olika faktorer av politisk och ekonomisk karaktär påverkar utvecklingen av EU:s inre marknad. Vidare anger regeringen att det i regel är svårt att bedöma exakt hur det statliga engagemanget påverkar den inre marknadens funktion. Regeringen anför att analyser av verksamheternas resultat och måluppfyllelse därför baseras på hur vissa myndigheter presterat vid utförandet av de uppgifter de tilldelats av regeringen för att bidra till målet om en effektiv inre marknad. Vad gäller Internationell handelspolitik framför regeringen att handelspolitiken handlar om långa och omfattande processer med många inblandade aktörer, vilket gör det svårt att avgöra vad som är resultatet av svenska insatser. Regeringen anger att bedömningsgrunden för redovisningen av resultat bygger på följande grundprinciper: – utfallet i frågor som prioriterat – i vilken utsträckning svenska ekonomiska intressen tillgodosetts – att handelspolitiken bidrar till ett öppnare EU och att protektionism motverkas – om handelspolitiken har bidragit till en rättvis och hållbar utveckling – om handelspolitiken har bidragit till svenska mål inom andra politikområden, t.ex. jämställdhet och miljö – att regeringens arbete med hållbart företagande och kampen mot korruption är väl förankrade hos svenskt näringsliv, fackföreningar och civilsamhälle. För politikområdet näringspolitik är resultatredovisningen uppdelad i två delar. I den ena delen redovisar regeringen resultat som är kopplat till de ovannämnda resultatindikatorerna. I den andra delen redogör regeringen för resultatet av statligt utförda insatser. I avsnitt 3.5.1 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder går regeringen igenom resultaten för samtliga redovisade indikatorer. Resultaten presenteras och problematiseras i viss mån. Därefter följer tre avsnitt med rubrikerna 3.5.2 Entreprenörskap och företagande, 3.5.3 Innovation och förnyelse samt 3.5.4 Ramvillkor för företag och konkurrens. Varje avsnitt består av två delar: Resultat samt Analys och slutsatser. Som redan har nämnts består resultatredovisningen för politikområdet utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande av tre delar: Handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och Internationell handelspolitik. Resultatredovisningen för Handels- och investeringsfrämjande är i sin tur uppdelad i områdena Exportfrämjande, Investeringsfrämjande och Exportfinansiering. Avsnitt 4.4.1 Handels- och investeringsfrämjande inleds med en beskrivning av syftet med de olika verksamheterna och myndigheterna inom området Handels- och investeringsfrämjande. Därefter redogörs för de olika indikatorerna och bedömningsgrunderna. Under avsnitt 4.4.2 EU:s inre marknad beskrivs inledningsvis den inre marknadens funktion, och det finns även en redogörelse för vad har verkat för i . Därefter följer en analys av verksamheternas resultat och måluppfyllelse som baseras på hur myndigheterna presterat när det gäller att utföra de uppgifter de tilldelats för att bidra till målet om en effektiv inre marknad. Avsnitt 4.4.3 Internationell handelspolitik inleds med en redogörelse över resultatindikatorer och bedömningsgrunder. För området finns som tidigare framgått inga indikatorer utan i stället ett antal bedömningsgrunder som redovisningen av resultat bygger på. Utskottet vill inledningsvis framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. En utgångspunkt för uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet välkomnar arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen, vilket bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har genomfört en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för samtliga de utgiftsområden som faller inom utskottets beredningsområde, dvs. 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Det är utskottets förhoppning att detta arbete kan leda till en ökad dialog med regeringen om resultatredovisningen. Utskottet vill betona att resultatredovisningen ger en god bild av regeringens arbete inom politikområdena och innehåller mycket information som är relevant för utskottets beredning av budgetpropositionen. Eftersom uppföljningen främst syftar till att skapa en dialog med regeringen om hur resultatredovisningen kan förbättras, inriktar sig utskottets iakttagelser framför allt på förbättringsåtgärder. Utskottet noterar att flera iakttagelser inte bara är gemensamma för de tre utgiftsområden som utskottet hanterar utan också är giltiga för andra utgiftsområden. Det är också viktigt att påpeka att flertalet av dessa iakttagelser inte är specifika för årets budgetproposition. Vidare noterar utskottet att resultatredovisningens struktur skiljer sig åt mellan de tre utgiftsområdena. Här kan det enligt utskottets uppfattning vara berättigat att reflektera över om detta främst avspeglar de tre utgiftsområdenas särarter eller om en mer enhetlig disposition hade varit möjlig att använda i syfte att öka läsbarheten och jämförbarheten. Iakttagelser avseende utgiftsområde 24 Utgiftsområde 24 Näringsliv är uppdelat i två politikområden: näringspolitik samt utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Det finns för utgiftsområdet inget generellt mål, utan i stället finns två mål för vart och ett av de två politikområdena. Vidare gäller att de insatser som utförs inom ramen för politikområdet näringspolitik ska bidra till att nå målen i EU:s gemensamma strategi för sysselsättning och tillväxt, 2020, och att regeringens sysselsättningsmål ska styra politiken. Det tydliggörs dock inte i budgetpropositionen hur det riksdagsbeslutade målet förhåller sig till målen på EU-nivå och regeringens sysselsättningsmål. Utskottet anser att det är önskvärt att regeringen förtydligar hur de olika målen förhåller sig till varandra. Vidare noterar utskottet att de riksdagsbeslutade målen för utgiftsområdet är övergripande och därför kan vara svåra att följa upp. Indikatorer och andra bedömningsgrunder Utskottet instämmer i det som regeringen anför om att utvecklingen i näringslivet påverkas av en rad olika faktorer i och internationellt som är svåra för regeringen att påverka. Detta gäller särskilt för utrikeshandeln som i väldigt stor utsträckning påverkas av omvärldsförändringar och internationella aktörer. Mot denna bakgrund är det positivt att regeringen har tagit fram resultatindikatorer och att längre tidsserier redovisas där det är möjligt. Det är utskottets uppfattning att indikatorerna som redovisas för näringspolitiken ger en god bild av utvecklingen inom området. Utskottet skulle dock önska att regeringen motiverade hur dessa indikatorer är kopplade till det mål som beslutat för näringspolitiken. Enligt utskottet visar resultatindikatorerna främst på omvärldsförändringar, varför det kan vara svårt att använda dem för att mäta resultat av de insatser som regeringen låter genomföra. Resultatindikatorerna bör i första hand spegla uppnådda resultat och inte insatser eller omvärldsförändringar. Vad gäller indikatorerna för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande är dessa uppdelade i tre avsnitt: Handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och Internationell handelspolitik. Utskottet konstaterar att de indikatorer som redovisas under rubriken och investeringsfrämjande är på en sådan detaljnivå att de mer framstår som myndigheters och bolags indikatorer än regeringens egna indikatorer. Vidare önskar utskottet även i denna del att regeringen motiverar hur de redovisade indikatorerna förhåller sig till det mål som beslutat för politikområdet. När det gäller områdena EU:s inre marknad och Internationell handelspolitik saknas resultatindikatorer. För EU:s inre marknad används inga indikatorer alls, och för Internationell handelspolitik finns ett antal grundprinciper för vilket resultat som ska redovisas. Utskottet förstår att det kan vara problematiskt att ta fram indikatorer för att mäta regeringens resultat på två sådana omvärldsberoende områden som EU:s inre marknad och Internationell handelspolitik. är det centralt att relevanta indikatorer tas fram där det är möjligt. Vad gäller resultatredovisningens struktur skiljer den sig väsentligt åt mellan den del som rör näringspolitik och den del som rör utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Utskottet anser att det skulle underlätta arbete om resultatredovisningen var mer enhetligt strukturerad. Resultatet för politikområdet näringspolitik redovisas i två olika strukturer som delvis överlappar varandra. Dels redovisas resultat kopplat till resultatindikatorerna, dels redovisas statliga insatser och åtgärder under de tre följande avsnitten Entreprenörskap och företagande, Innovation och förnyelse samt Ramvillkor för företag och konkurrens. Utskottet noterar att de resultatindikatorer som regeringen inledningsvis redovisar inte på ett tydligt sätt är kopplad till de insatser som redovisas i de tre efterföljande avsnitten. När det gäller politikområdet utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande noterar utskottet att regeringen inte redovisar resultat för samtliga indikatorer i avsnittet för Handels- och investeringsfrämjande. Om de båda politikområdena inom utgiftsområdet konstaterar utskottet att regeringen i resultatredovisningen inte återkopplar till de mål som beslutat. Vidare skulle det vara välkommet med en sammanfattande bedömning av regeringen av i vilken utsträckning de näringspolitiska och handelspolitiska insatserna bidrar till att uppnå de beslutade målen. Utskottet anser att det är positivt att regeringen redogör för utförda insatser och åtgärder, men resultatredovingen skulle bli mer lättöverskådlig om regeringen valde att tydligare strukturera vad som är omvärldsfaktorer, insatser och resultat. När det gäller de resultat som redovisas är det främst prestationer som redovisas, och mer sällan effekter. Anslag inom utgiftsområde 24 Utskottets förslag i korthet anvisar de anslag och godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområde 24 Näringsliv som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. avslår samtliga motionsyrkanden där andra förslag lagts fram. Jämför reservation (SD) och särskilda yttrandena 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD).