bet · H201NU13 · 2015-04-16 00:00:00 — Motionärerna framhåller att ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel kan öppna upp nya möjligheter inom energieffektivisering, transporter, energilagring och smarta elnät som kan stärka konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. export motsvarar nästan häften av BNP, konstateras det i kommittémotion 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD). Motionärerna vill stärka företagens exportmöjligheter och förordar ett riksdagsuttalande om förlängda exportfrämjande satsningar. Behovet av en strategi för att stärka de internationella kommunikationerna till och från för att få till stånd fler direktlinjer till de växande tillväxtmarknaderna runt om i världen bör ses över, sägs det i motion 2014/15:2149 av (S). Motionären betonar att exporten av varor och tjänster är av avgörande betydelse för svenska it-baserade företag. Därför är det viktigt att det är enkelt för it-baserade företag att nå nya globala marknader. I kommittémotion 2014/15:1848 av m.fl. (M) framhålls vikten av att stärka de exportfrämjande insatserna för de kreativa näringarna. Motionärerna konstaterar att den inhemska marknaden för såväl musik och mode som dataspel är liten och framhåller att de kreativa näringarna därför varit prioriterade i export- och handelspolitik. Mot den bakgrunden förordar motionärerna att Business ges ett fördjupat uppdrag att ytterligare förstärka arbetet inom de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet (yrkande 1) och att de särskilda satsningarna inom ramen för den s.k. Främjarkalendern och Symbio Create-konceptet förlängs och förstärks (yrkande 2). I motion 2014/15:223 av (M) framhålls behovet av att stödja den svenska småbåtsindustrin. Motionären konstaterar att samtliga av de stora konkurrentländerna, t.ex. , har olika former av ekonomiskt stöd till sina småbåtstillverkare för att de ska kunna marknadsföra sig ute på mässor där kontakter med återförsäljare i andra länder knyts. För att ska kunna få igång exporten av småbåtar igen förordar motionären därför att genom ett tillkännagivande ska påtala behovet av att se över möjligheten att införa ett exportstöd liknande det som finns i andra länder för regeringen. Bären i de svenska skogarna är en resurs vars ekonomiska potential inte utnyttjas fullt ut, sägs det i motion 2014/15:2480 av (M). Motionären menar att det här finns en exportmarknad som har goda möjligheter att växa och utvecklas och förordar att ska uppmana regeringen att se över möjligheterna för svensk bärindustri att möta en ökad framtida efterfrågan på svenska bär från utlandet. I kommittémotion 2014/15:66 av m.fl. (V) förordas att bör införa ett förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller som på annat sätt bidrar till kapitalflykt (yrkande 5). Motionärerna påpekar att det finns flera exempel på att sådana ekonomiska stöd har gått till företag som aktivt bedriver kapitalflykt, vilket de menar är oacceptabelt och strider mot grunden i politiken för global utveckling. I motionen framhålls regelverket i där det även pågår en utredning på området. I kommittémotion 2014/15:81 av m.fl. (V) föreslås ett tillkännagivande på samma tema. bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen att bör följa exempel och införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis (yrkande 14). –2014 gjorde den förra regeringen en satsning på utveckling och export av svensk miljöteknik, den s.k. miljöteknikstrategin. Totalt avsattes inom ramen för strategin. Målet med strategin var att skapa goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i , främja export av svensk miljöteknik, främja forskning och innovation inom området och underlätta för att innovationer kommersialiseras. Miljöteknikstrategin har utvärderats löpande av Tillväxtanalys och presenterades en slutrapport (2015:02). I budgetpropositionen föreslog regeringen en engångsvis ökning av anslaget 1:5 Näringslivsutveckling (utg.omr. 24) med för att främja insatser för miljöteknik och miljödriven export. Efter det att bifallit reservation 3 i betänkande 2014/15:FiU1 och den ram för utgiftsområde 24 Näringsliv som hade föreslagits i motion 2014/15:3002 (M, C, FP, KD) föll regeringens förslag, eftersom ramen för utgiftsområdet i den nämnda motionen var lägre än den föreslagna ramen i budgetpropositionen . I beredningen av utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2014/15:NU1) bifölls motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) och utskottet avvisade därmed regeringens förslag om en engångsvis ökning av det nämnda anslaget. I sitt ställningstagande framhöll utskottet att det inte hade något att invända mot genomförande av statliga insatser som bidrar till att främja miljöteknik och miljödriven export, men att det ansåg att om regeringen avsåg att genomföra sådana satsningar skulle den göra det inom ramen för befintliga anslag. Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, , och avstod från att delta i beslutet. I budgetpropositionen (utg.omr. 17) framhåller regeringen att det kommer att vara nödvändigt att genomföra och följa upp arbetet med utveckling av kulturella och kreativa näringar inom ramen för det nya EU-programmet . Det är EU:s ramprogram för de kulturella och kreativa sektorerna 2014–2020. Kreativa är uppdelat i de två delprogrammen Kultur och Media samt ett sektorsövergripande programområde som bl.a. inkluderar ett finansiellt lånegarantiinstrument. Budgeten för programmet är för hela perioden. Stöd kan bl.a. sökas för aktiviteter som utförs av nätverk bestående av aktörer från olika europeiska länder i syfte att stärka de kulturella och kreativa sektorernas möjligheter att arbeta transnationellt och internationellt och för aktiviteter som syftar till att stärka internationella karriärmöjligheter i och utanför . Vidare driver ett program för att stödja utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna –2015. I budgetpropositionen (utg.omr. 23) meddelade regeringen sin avsikt att ta fram en svensk livsmedelsstrategi, arbetet med strategin påbörjades . Syftet med strategin är att utveckla och stärka den svenska matproduktionen och skapa sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet. Strategin omfattar hela livsmedelskedjan och ska bidra till att öka såväl den svenska produktionen som exporten av mat. I det inledande arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi anordnas regionala dialogmöten. När det gäller export av svenska bär kan det i sammanhanget påminnas om att utskottet och (bet. 2013/14:NU13) avstyrkt ett likalydande yrkande som det i motion 2014/15:2480 (M). Utskottet, som då enhälligt avstyrkte motionen, motiverade sitt ställningstagande med att peka på de insatser som görs inom ramen för konceptet – det nya matlandet. I budgetpropositionen (utg.omr. 24) framgår att regeringen avser att i samverkan med näringslivet ta fram en exportstrategi som syftar till att stärka exporten i hela landet. Strategin ska innehålla insatser som stärker svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga marknader och som ökar antalet exporterande företag. Regeringen framhåller att fokus särskilt bör ligga på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Detta eftersom det är där de stora behoven av stöd finns och att det även är där som merparten av de nya jobben växer fram. Exportstrategin ska enligt propositionsförteckningen presenteras i en skrivelse till . Svenska exportorgan, hållbart företagande och kapitalflykt Utskottet har tidigare i ett handelspolitiskt betänkande (bet. 2012/13:NU13) återgett information från regleringsbrev och exportorganens egna beskrivningar av sin verksamhet i relation till frågor om hållbart (ansvarsfullt) företagande. En genomgång av regleringsbreven för för EKN och Business , statens ägarpolicy för statligt ägda bolag 2014 (som gäller för , SEK), SEK:s ägaranvisning och EKN:s och SEK:s webbplatser visar att inriktningen är densamma. har EKN dessutom enligt regleringsbrevet inte bara i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter[1] utan myndigheten ska även säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med dessa. Med anledning av vad som sägs i motionerna 2014/15:66 (V) och 2014/15:81 (V) om ett förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller som på annat sätt bidrar till kapitalflykt kan erinras om att riktlinjer för multinationella företag innehåller ett särskilt avsnitt om beskattning. Här framgår bl.a. att företagens skyldigheter och roll inom beskattningsområdet innebär att de bokstavligen bör uppfylla skattelagstiftningen och agera i dess syfte i alla länder där de är verksamma, samarbeta med myndigheterna och ge de upplysningar som är relevanta eller som krävs enligt lag. I regeringens framgår vidare att det är viktigt att företagen bidrar till värdländernas offentliga finanser genom att i rätt tid fullgöra sina skattskyldigheter. Företagen bör i synnerhet följa skattelagarna och förordningarna i alla de länder där de bedriver verksamhet och bokstavligen följa dessa lagar och förordningar och agera i dess anda. Detta innebär t.ex. att de ska tillhandahålla vederbörliga myndigheter den information som behövs för att korrekt fastställa den skatt som bör läggas på deras verksamhet och anpassa internprissättningsmetoder till rent affärsmässiga principer. Enligt uppgift från EKN arbetar myndigheten efter målsättningen att påverka företag till förbättringar utifrån alla aspekter, något som är speciellt tydligt i frågor om hållbarhet som t.ex. miljö- och socialt ansvarstagande i olika affärer men som även gäller frågeställningar som skatteparadis, skatteupplägg m.m. Vid varje affär som EKN får en förfrågan att garantera görs med utgångspunkt i § 6 förordningen (2011:211) om utlåning och garantier en prövning om garantitagaren bedöms vara redbar. Redbar ska enligt EKN förstås omfatta bl.a. hederlighet, pålitlighet och integritet. Områden som särskilt granskas är efterlevnaden av gällande lagar, ekonomiska angelägenheter och förmågan att leva upp till EKN:s villkor. En part som inte når upp till de krav som EKN ställer kan inte godkännas som garantitagare. Vidare gäller en garanti så länge som garantitagaren lever upp till de krav som ställs på denne i EKN:s villkor. EKN:s allmänna villkor är huvudsakligen med tillhörande supplement. Eftersom fokus på miljö, korruptionsfrågor och t.ex. skatteflykt var låg när dessa villkor togs fram är dock möjligheten för EKN att ogiltigförklara en garanti av dessa orsaker begränsad. EKN uppger att det , bl.a. av denna anledning, pågår en omfattande revidering och modernisering av EKN:s allmänna villkor. I förslagen till de reviderade allmänna villkoren finns nya krav på garantitagare i fråga om t.ex. efterlevnad av gällande lagar om mutor, korruption, penningtvätt och finansiering av terrorism. Enligt EKN:s bedömning kommer de nya villkoren att skärpa kraven på garantitagarens redbarhet . De nya villkoren förväntas börja användas . I enlighet med den tidigare nämnda förordningen ställs även krav på att en riskbedömning ska göras av köparen innan garantin utfärdas. För att göra en relevant prövning av köparen och risken för en affär behöver EKN underlag som t.ex. kreditupplysningar och reviderade bokslut, ofta i kombination med en skriftlig promemoria och ibland även ett besök hos köparen. Om det av information som lämnats in eller av övriga granskningar via olika källor skulle framkomma negativ information om köparen eller dess ägare måste ytterligare undersökningar genomföras för att säkerställa att kreditpolicyn efterlevs innan EKN kan bifalla en ansökan om garanti. Det här innebär att bl.a. negativ information om en köpares etik beaktas i all garantigivning. EKN framhåller att det dock finns möjlighet till ytterligare förbättringar och att det därför vid sidan av arbetet med att ta fram de nya allmänna villkoren pågår ett arbete där EKN med utgångspunkt i riktlinjer för multinationella företag bl.a. avser att etablera riktlinjer om hur EKN ska förhålla sig till affärer där en tydlig koppling till s.k. skatteparadis identifieras. I detta arbete tittar EKN också närmare på vad andra exportfrämjande organisationer åstadkommit inom området, t.ex. SEK, , Europeiska investeringsbanken och Internationella finansieringsbolaget (International finance corporation, IFC). EKN uppger att de inte har någon kännedom om garantier som skulle ställts ut i affärer som aktivt bidrar till kapitalflykt. SEK har flera policydokument som innehåller skrivningar om kreditgivning och kapitalflykt. Av bolagets uppförandekod framgår, att SEK har ett ansvar att aktivt förebygga och motverka alla former av finansiell brottslighet, och av bolagets policy för hållbar finansiering framgår att affärstransaktioner inte får innebära att skattemedel otillbörligen undanhålls samt att SEK inte accepterar affärstransaktioner vars primära och huvudsakliga syfte är skatteplanering. SEK kan i tillämpliga fall kräva en utökad skattetransparens. Enligt ägaranvisning framgår att bolaget ska se till att investeringarna sker i enlighet med internationella normer och principer för hållbart företagande och inom sunda och tydliga bolagsstrukturer som inte bidrar till skatteundandragande, penningtvätt eller finansiering av terrorism. Det pågår ett löpande arbete inom med att föra in bestämmelser om informationsutbyte i skatteavtal och att ingå informationsutbytesavtal. har godkänt en rad informationsutbytesavtal med andra länder, däribland , , , , de , , , , , , och . För att effektivisera informationsutbytet och för att kunna erhålla ett större inflytande internationellt agerar gemensamt mot internationellt skatteundandragande genom den nordiska arbetsgruppen mot internationellt skatteundandragande. Land-för-land-rapportering innebär att det bör föras in ett krav på att multinationella företag i sina årliga räkenskaper och deklarationer ska redovisa försäljning, vinster och skatter per land i samtliga länder där de utövar verksamhet. Detta skulle möjliggöra upptäckten av internationell skatteflykt, t.ex. genom att det ger en möjlighet att upptäcka om företag med stor försäljningsverksamhet i ett land inte har betalat någon skatt där. antogs ett nytt direktiv om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag (2013/34/EU). Direktivet innehåller bl.a. bestämmelser som syftar till en ökad öppenhet om betalningar till offentliga förvaltningar från utvinningsindustrin och avverkare av primärskog. Regeringen gav som förberedelse en utredare i uppdrag att föreslå hur det nya redovisningsdirektivet ska genomföras (dir. 2012:126). överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2015:8). Kommissionen har föreslagit att EU:s redovisningsdirektiv ska kompletteras så att större bolag ska lämna icke-finansiell information om åtminstone miljöaspekter, sociala- och arbetstagarvillkor, respekt för mänskliga rättigheter, antikorruption och styrelsemångfald. remitterades departementspromemorian Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy (Ds 2014:45) med förslag till genomförande av EU-direktivet. skapades som ett led i arbete för att hantera riskerna som förknippas med skatteparadis. Forumet omstrukturerades 2009 som svar på G20-ländernas önskan om att stärka genomförandet av dessa standarder. Målet är att alla länder och jurisdiktioner inte bara ska göra åtaganden och träffa avtal om att tillämpa internationella standarder för transparens och utbyte av information utan dessutom tillämpa avtalet på ett effektivt sätt. har 126 medlemmar och är det främsta internationella organet för att säkerställa genomförandet av de internationellt överenskomna normerna för insyn och informationsutbyte på skatteområdet. Genom en fördjupad s.k. peer review process övervakar forumet att dess medlemmar fullt ut genomför den överenskomna standarden för öppenhet och utbyte av information. publicerar årliga granskningsrapporter om skattetransparens. Internationell handel och it tillsatte den förra regeringen en utredning, den s.k. , med uppdrag att verka för att det it-politiska målet i den digitala agendan uppnås, dvs. att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. har bl.a. i uppdrag att beakta det internationella perspektivet i en globalt uppkopplad värld. Uppdraget ska slutredovisas . I detta sammanhang kan det även nämnas att deltar i ett internationellt samarbete när det gäller förvaltning av internet. För att internet ska fungera på ett bra och tillförlitligt sätt behöver den infrastruktur som används följa vedertagna standarder. Det internationella standardiseringsarbetet är ständigt pågående. Sedan den senare delen av 90-talet har förvaltningen av internet flyttats över från till den privata icke vinstdrivande organisationen on Assigned Names and Number (Icann). Icanns syfte är att främja internets operationella stabilitet. Kopplat till Icann finns ett antal rådgivande kommittéer där näringsliv, civilsamhället och stater kan delta. är aktivt i den mellanstatliga rådgivande kommittén (). Vidare kan också det arbete som sker inom ramen för WTO för ett reviderat Informationsteknikavtal () nämnas. Avtalet innebär att de produkter som ingår i avtalet kan importeras tullfritt i de länder som anslutit sig till avtalet. Avtalet är ett plurilateralt avtal och slöts av ett antal WTO-medlemmar 2007. Antalet länder som anslutit sig till har gradvis ökat, har 52 deltagare anslutit sig till avtalet, vilket totalt representerar 80 WTO-medlemmar (de 28 EU-medlemmarna räknas som en ITA-deltagare). Dessa länder svarar för av världshandeln med informationsteknikprodukter. I samband med Apec-mötet i kom och överens om viktiga utestående frågor som gäller förhandlingarna om ett uppdaterat avtal om nolltullar på it-produkter. Detta ses som ett viktigt steg på vägen i förhandlingarna som kommer att kunna återupptas i mellan 54 av WTO:s medlemmar. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Miljöteknikexport och exportfrämjande, Kreativa näringar, Främjande och kapitalflykt och Övrigt om handels- och investeringsfrämjande. I motionerna 2014/15:2981 (C, M, FP, KD) och 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) framhålls vikten av fortsatta satsningar på miljöteknikexport och övrigt exportfrämjande. Utskottet konstaterar att beslut om 2015 års budget innebar att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling blev lägre än vad regeringen föreslagit. Detta innebar att regeringens aviserade engångsvisa ökning av anslaget för att finansiera främjande insatser inom miljöteknik och miljödriven export uteblev. Utskottet anser likt motionärerna att det är angeläget att satsa på miljöteknikexport och övrigt exportfrämjande och det är utskottets förhoppning att fortsatt kommer att möjliggöra förstärkta insatser på detta område. Utskottet delar även den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) om vikten av att underlätta för gränsöverskridande handel, lösa handelshinder och stärka företagens exportmöjligheter. Satsningar på exportfrämjande är en viktig del i detta arbete. Utskottet konstaterar att regeringen även i det här fallet delar denna uppfattning och noterar vidare att inga riksdagspartier föreslog några andra nivåer på något av de anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv som rör utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande för . Slutligen konstaterar utskottet, vilket framgår av det föregående avsnittet, att regeringen arbetar med att ta fram en exportstrategi som planeras att överlämnas för behandling i . Utskottet ser sammantaget inte något skäl till ett riksdagsuttalande med anledning av motionerna och avstyrker därmed de nämnda motionerna i de berörda delarna. I motion 2014/15:1848 (M) efterfrågas insatser för de kreativa näringarna i form av ett fördjupat uppdrag till Business och förlängda och förstärkta satsningar inom ramen för Symbio Create-konceptet och den s.k. Främjarkalendern. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av insatser för att främja kreativa näringar som är en viktig framtidsbransch inte minst inom svensk export. I detta arbete har bl.a. Business och de svenska utlandsmyndigheterna en viktig roll. Utskottet noterar att det nyöppnade generalkonsulatet i enligt regeringens webbplats bl.a. kommer att ha i uppdrag att fånga upp trender och impulser som kan inspirera svenska företag inom bl.a. kreativa näringar och it. Som nämnts i det föregående avsnittet arbetar regeringen med att ta fram en exportstrategi, och regeringen planerar att överlämna en skrivelse om strategin till . Strategin kommer därmed att vara föremål för beredning i och utskottet ser ingen anledning att föregripa detta arbete och avstyrker därmed den nämnda motionen i de här aktuella delarna. I motionerna 2014/15:66 (V) och 2014/15:81 (V) föreslås att ska uppmana regeringen att införa ett förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller som på annat sätt bidrar till kapitalflykt. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det statliga handels- och investeringsstödet inte ska gå till företag som aktivt bedriver kapitalflykt. Liksom utskottet anfört måste grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, hållbart företagande och den av beslutade politiken för global utveckling genomsyra det arbete som utförs av olika exportfrämjande aktörer. I detta ingår även att se till att statens medel inte medverkar till kapitalflykt. I likhet med föregående år kan utskottet konstatera att samtliga exportorgan har regeringens instruktion att arbeta utifrån principer om hållbart företagande och avrapportera sitt arbete till regeringen. Som framgår av det föregående avsnittet har EKN dessutom inte bara i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter utan ska även säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med dessa. När det gäller EKN noterar utskottet att det finns instruktioner som styr verksamheten för att motverka att medel går till affärer som bidrar till kapitalflykt. Enligt uppgift från EKN finns det dock utrymme för ytterligare förbättringar i myndighetens arbete med dessa frågor och det pågår ett arbete med att ta fram nya villkor för att på så vis skärpa kraven på garantitagarens redbarhet . Det pågår också ett arbete med att etablera riktlinjer kring hur EKN ska förhålla sig till affärer där en tydlig koppling till s.k. skatteparadis identifieras. Utskottet välkomnar detta. Vidare konstaterar utskottet att det i SEK:s uppförandekod fastställs att SEK har ett ansvar att aktivt förebygga och motverka all form av finansiell brottslighet, och av bolagets policy för hållbar finansiering framgår att affärstransaktioner inte får innebära att skattemedel otillbörligen undanhålls samt att SEK inte accepterar affärstransaktioner vars primära och huvudsakliga syfte är skatteplanering. SEK har även möjlighet att kräva utökad skattetransparens. Utskottet kan även konstatera att i sin ägaranvisning ska se till att investeringarna sker inom sunda och tydliga bolagsstrukturer som inte bidrar till skatteundandragande, penningtvätt och finansiering av terrorism. Slutligen konstaterar utskottet att det pågår ett löpande arbete inom med att föra in bestämmelser om informationsutbyte i skatteavtal och att ingå informationsutbytesavtal.