bet · H301MJU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse skulle vara lämplig när det gäller redovisningen av denna fråga. • Gruppen noterar att regeringens resultatredovisning i utgiftsområde 20 och 23 ger delvis olika bilder av resultat och behov av åtgärder när det gäller övergödning. En möjlighet att göra resultatredovisningen till tydligare är att redovisa tidsserier med resultat för olika områden. Gruppen ser fram emot att ta del av en tydligare resultatredovisning. 1.1 arbete med uppföljning och utvärdering I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. [1] Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har , 2001 och 2006, fastställt riktlinjer för arbete med bl.a. behandlingen av regeringens resultatredovisning. [2] Av riktlinjerna framgår att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten, bl.a. om huruvida resurserna har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har antagit har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljningar och utvärderingar inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Utskottens budgetbetänkanden är centrala dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen. I dessa har utskotten möjlighet att ta ställning till de resultat som regeringen redovisar i förhållande till de mål som har antagit och de medel som har anslagit. Regeringen måste enligt riktlinjerna på ett bättre sätt leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Detta är enligt riktlinjer nödvändigt för att dialogen mellan och regeringen ska kunna fortsätta. 1.2 Miljö- och jordbruksutskottets arbete med uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka utskottet har behandlat i budgetbetänkandena. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att följa upp och analysera regeringens redovisning av resultaten av livsmedelspolitiken i budgetpropositionen. Utskottet har därefter gjort uppföljningar som har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll och struktur och utformning. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. om behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden vad gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har godkänt det som utskottet har anfört i dessa frågor. Utskottet har dessutom gjort en fördjupad uppföljning av skrotning av fiskefartyg som det lämnade synpunkter . har utskottet behandlat följande frågor i särskilda uppföljningar med koppling till utgiftsområde 23: – Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion (2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8, 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2) – Fiskepolitiska insatsers resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet (2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2) – Ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2) – Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4, bet. 2012/13:MJU2). 1.3 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. [4] Syftet har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen . Uppföljningen har vidare syftat till att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Uppföljningen har avsett jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Detta innebär att det inte har ingått att närmare studera resultaten av de insatser som görs för skogen, djurhälsan, landsbygdsprogrammet eller inom samepolitik eller utbildning och forskning. De indikatorer som rör dessa områden redovisas därför inte i uppföljningen. Uppföljningen har inriktats på att följa upp de synpunkter som utskottet har haft på dels redovisade resultat, dels resultatredovisningens struktur. I detta har det även ingått att översiktligt följa redovisningen för de områden som utskottet har följt upp , bl.a. småskalig livsmedelsproduktion, fiske, ekologiskt jordbruk och vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin analys av materialet utgått från bl.a. de synpunkter som utskottet har lämnat i samband med tidigare uppföljningar. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. 2 Ekonomisk styrning och regeringens resultatredovisning 2.1 Regeringens och utvecklingsarbete Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har antagit. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både och regeringen. Utvecklingsarbetets syfte är att ge och regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och göra det lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. Regeringen har i årets budgetproposition (del 1) informerat om utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. En del av den ekonomiska styrningen är resultatstyrningen som ska bidra till att förverkliga de politiska målen och ge underlag för att bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till dessa mål. Den andra delen, den finansiella styrningen, ska säkerställa att det finns tydliga regler för redovisningen och användningen av statens medel samt skapa en effektiv resursanvändning. Sammantaget ska resultatstyrningen och den finansiella styrningen bidra till att beslut baseras på vad som uppnåtts, och vad detta har kostat, för att på så sätt se till att statens medel används på ett effektivt sätt givet de politiska prioriteringarna. I budgetpropositionen framför regeringen att det pågår ett arbete inom som syftar till att skapa en god ordning i användningen av statens medel samt att tillgängliggöra, använda och analysera den information som tas fram. Vidare anges att kontinuerligt arbetar med att synliggöra resultat och utveckla resultatanalyserna. har bl.a. ett utvecklingssamarbete och erfarenhetsutbyte pågått mellan och i syfte att utveckla resultatredovisningen till i budgetpropositionen. Ambitionen har varit att skapa en tydligare uppföljning och analys av måluppfyllelsen som grund för de politiska prioriteringarna och budgetförslaget. I årets budgetproposition har den föregående regeringens vision Bruka utan att förbruka, de övergripande målen för denna samt tillhörande indikatorer ersatts av ett nytt mål och en ny resultatstruktur. Till skillnad från föregående års budgetproposition finns inga mål på resultatområdesnivå. För att mäta resultaten i förhållande till det nya målet använder regeringen de resultatindikatorer som anges nedan. I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts för de delar av resultatredovisningen som har ingått i denna uppföljning, dvs. jordbruk, fiske och livsmedel. Indikatorerna anges under de rubriker som regeringen valt för olika områden, eftersom det saknas delmål i resultatredovisningen. – Värdet av svensk livsmedelsexport – Antal land- och anläggningsgodkännanden – Konsumtion inkommande besökare (restaurang och livsmedel) – Antal kommuner som har kostpolicy – Mediavärde av internationell press. – Andel utbetalda stöd under innevarande stödår. Regeringen redovisar därutöver statistik, vilken har redovisats som indikatorer, för att ge en beskrivning av utvecklingen i sektorn. Därutöver har en del statistik bytts ut mot sådan som lämnas . Detta gör det möjligt att få tidsserier i redovisningen. Den indikator som mäter de administrativa kostnadernas utveckling för jordbruks-, skogsbruks-, fiske- och livsmedelsområdet redovisas inte längre, eftersom det inte har gjorts några nya mätningar . Fokus i regelförenklingsarbetet har därtill flyttats från administrativa kostnader till upplevd administrativ börda. Stödet till jordbruket i norra – Förändringar i antalet mjölkföretag i norra , uppdelat på olika storleksklasser. Ekologisk produktion och konsumtion – Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion. – Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: Försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel. Miljö, klimat och energi – Förändringar i kväve och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn. – Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn. – Förändringar i hälso- och miljöriskerna vid användning av växtskyddsmedel. – Totalt tillförd mängd bioenergi – Utsläpp av växthusgaser från jordbrukssektorn. Den gemensamma fiskeripolitiken och fiskerinäringen – Biologisk status för fiskbestånd – Antal bestånd under förvaltningsplaner – Svenska yrkesfiskets förädlingsvärde – Överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande. Fiskeriprogrammet/Havs- och fiskeriprogrammet Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism – Produktion i vattenbruk – Försäljningsvärde för vattenbruksprodukter – Antal sysselsatta i vattenbruk. Offentlig kontroll och redlighet i livsmedelskedjan[5] – Andelen riskbaserade kontroller – Andelen rapporteringspunkter utan noterad avvikelse i den offentliga kontrollen avseende säker mat och redlig hantering. Säkra livsmedel och goda matvanor – Det saknas indikatorer för goda matvanor avseende de delar av resultatredovisningen som har ingått i denna uppföljning. Offentliga måltider och upphandling – Indikatorer saknas. Indikatorn antal kommuner som har kostpolicy kan inte längre redovisas eftersom datainsamling inte längre görs. Regeringen skriver att eftersom de globala målsättningarna är övergripande är det svårt att påvisa konkreta effekter av budgetmedel och/eller svenska insatser. Av den anledningen redovisas inte några indikatorer för avsnittet. – Inga indikatorer anges. Det globala miljö- och klimatarbetet – Inga indikatorer anges. – För internationell handel hänvisas till indikatorn export- och anläggningsgodkännanden under rubriken en konkurrenskraftig livsmedelssektor. 2.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att det pågår ett utvecklingsarbete om den ekonomiska styrningen. Detta arbete gäller både generellt inom och specifikt inom Landsbygdsdepartementet. Målsättningen med arbetet är att utveckla regeringens resultatredovisning till . Utskottet ansåg att det var angeläget att dialogen mellan departementet och utskottet vidmakthålls och utvecklas även efter den aviserade departementsförändringen. Det hade enligt utskottets önskemål tillkommit ett flertal resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder för flera områden, liksom förändringar av vilka resultat som redovisas. Utskottet ansåg att dessa förändringar totalt sett gör det enklare att följa resultatutvecklingen och måluppfyllelsen för utgiftsområde 23. Utskottet betonade att det är viktigt att relevanta indikatorer tas fram för det nya mål som ska gälla för utgiftsområdet. Indikatorer bör i första hand mäta resultat och inte insatser eller omvärldsförändringar. Utskottet välkomnade att regeringen hade bytt ut en del statistik mot sådan som gör det möjligt att redovisa längre tidsserier. Slutligen menade utskottet att arbetet med att tydliggöra sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag bör fortsätta. 2.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar En viktig utgångspunkt för utskottets uppföljning och utvärdering är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat. Regeringen ska också enligt budgetlagen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som antagit. I förra årets budgetproposition föreslog regeringen ett nytt övergripande mål för utgiftsområdet, vilket antogs av . Utskottet betonade då att det är viktigt att regeringen tar fram relevanta indikatorer för det nya målet. Under avsnittet för resultatredovisning nämns emellertid varken det nya målet eller något annat mål, med undantag för skogspolitikens två jämställda mål. Det framgår därför inte vilket mål de olika indikatorer som presenteras under ett tjugotal rubriker avser, eller hur de förhåller sig till det nya övergripande målet för utgiftsområdet. Gruppen anser därför att det inte går att utläsa av regeringens resultatredovisning i vilken grad som genomförda insatser har bidragit till att nå det fastställda målet. Enligt gruppens mening är det önskvärt att regeringens resultatredovisning tydligt anknyter till det nya övergripande målet samt till de övriga mål som finns på området samt att konkreta uppföljningsbara delmål fastställs för de olika resultatområdena. Gruppen anser att detta bör vara en prioriterad fråga för det fortsatta utvecklingsarbetet med mål- och resultatredovisningen för utgiftsområdet eftersom detta skulle skapa bättre förutsättningar för att följa kopplingen mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Strukturen har ändrats i och med att den föregående regeringens fyra övergripande mål nu har upphört (strukturen följde tidigare dessa mål). Den nuvarande strukturen är emellertid frikopplad från det nya målet för utgiftsområdet. Regeringen kommenterar inte i vilken utsträckning genomförda insatser har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Strukturen har även ändrats när det gäller under vilket resultatområde indikatorer redovisas. Till exempel redovisas livsmedelssektorns konkurrenskraft och tillhörande indikatorer i samband med resultatområdet hållbar landsbygd. Föregående år redovisades dessa indikatorer tillsammans med andra indikatorer som mätte jordbrukssektorns konkurrenskraft. I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning menade gruppen att det var positivt att det redovisades statistik om småskalig livsmedelsproduktion. Denna statistik redovisas i årets redovisning i samband med resultatområdet hållbar landsbygd. Gruppen anser att regeringen skulle kunna överväga att besluta om resultatindikatorer för småskalig livsmedelsproduktion eftersom gruppen har konstaterat att det alltjämt är viktigt att uppmärksamma de frågor som utskottet har lyft fram i tidigare uppföljningar för att förbättra förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Gruppen pekade i förra årets uppföljning på vikten av långsiktighet i användningen av indikatorer och att relevanta indikatorer redovisas även fortsättningsvis för det föreslagna nya målet. I årets budgetproposition konstaterar gruppen att resultatindikatorer redovisas för flertalet resultatområden, samt att tidigare använda indikatorer återkommer i årets resultatredovisning. Detta är enligt gruppen positivt eftersom det ökar transparensen och gör det möjligt att följa resultatutvecklingen för enskilda resultatområden, trots att ett nytt mål gäller för utgiftsområdet. Genomgående redovisas statistik som gör det möjligt att redovisa längre tidsserier. Detta är enligt gruppen positivt eftersom det gör det enklare för att följa utvecklingen för specifika indikatorer. Problemet kvarstår att resultatindikatorerna i några fall snarare beskriver ett tillstånd eller en utveckling än ett resultat. Detta gör det svårt att direkt kunna påvisa vilka effekter olika insatser har. Gruppen har tidigare poängterat att det t.ex. är otydligt på vilket sätt som indikatorer för prisutvecklingen och strukturutvecklingen inom jordbruksområdet kan knytas till uppnådda resultat av statliga insatser. Gruppen har förståelse för att det ibland kan var svårt att direkt påvisa effekterna av insatserna och att resultatindikatorerna av den anledningen ibland beskriver ett tillstånd eller en utveckling snarare än ett resultat. Det vore emellertid önskvärt om regeringen i kommande års resultatredovisningar tydligare anger för vilka resultatområden det saknas lämpliga indikatorer. Det är också viktigt att i möjligaste mån försöka renodla resultatredovisningen till att avse resultat och inte till att redogöra för insatser. Gruppen noterar att det i årets budgetproposition redovisas indikatorer för utgiftsområdet för flertalet resultatområden. Det saknas dock indikatorer för t.ex. goda matvanor samt offentliga kontroller och upphandling för resultatområdet livsmedel. Avsaknaden av delmål och indikatorer innebär att det inte går att följa mål- och resultatutvecklingen. När det gäller offentliga måltider och upphandling skriver regeringen att indikatorn antal kommuner som har kostpolicy kan redovisas eftersom det inte längre görs någon datainsamling. Gruppen anser därför att regeringen bör återkomma i nästa års budgetproposition med förslag på förtydligande av ett uppföljningsbart delmål, samt lämpliga indikatorer för dessa områden. Inga indikatorer redovisas för resultatområdet internationellt arbete. Gruppen har konstaterat att den delar regeringens bedömning att eftersom de globala målsättningarna är övergripande är det svårt att påvisa konkreta effekter av budgetmedel och/eller svenska insatser. Gruppen vill dock understryka vikten av att det går att mäta resultaten av de mål som används. Nyttan av att redovisa resultatutvecklingen i avsaknad av ett uppföljningsbart delmål kan diskuteras. Gruppen vill återigen peka på vikten av att regeringen analyserar frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Gruppen ser fram emot att regeringen redovisar sina överväganden i denna fråga i nästa års budgetproposition. I förra årets betänkande om regeringens förslag i budgetpropositionen framförde utskottet att det var angeläget att dialogen vidmakthålls och utvecklas även efter den aviserade departementsförändring som trädde i kraft . Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp noterar att regeringen i årets budgetproposition inte kommenterar det faktum att det under har förts en årligt återkommande dialog om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 mellan regeringen och miljö- och jordbruksutskottet. Gruppen upplever att denna dialog har varit till nytta för bägge parter och att resultatredovisningen har utvecklats och förbättrats i flera avseenden som ett resultat av denna dialog. Dessutom pågår det ett utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte mellan och i syfte att utveckla resultatredovisningen till i budgetpropositionen. Gruppen vill poängtera att det är önskvärt att mål- och resultatdialogen mellan regeringen och utskottet fortsätter även . Gruppen noterar att regeringens resultatredovisning i utgiftsområde 20 och 23 ger delvis olika bilder av resultat och behov av åtgärder när det gäller övergödning. En möjlighet att göra resultatredovisningen till tydligare är att redovisa tidsserier med resultat för olika områden. Gruppen ser fram emot att ta del av en tydligare resultatredovisning. 3 Redovisade resultat inom utgiftsområde 23 3.1 Mål och anslag Målet för utgiftsområde 23 är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart. Inom utgiftsområde 23 finns 26 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen inom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 2015/16:1 utg. Omr. 3.2 Resultat hållbar landsbygd Inom utgiftsområde 23 redovisas ett antal indikatorer för konkurrenskraftig livsmedelssektor i samband med resultatområdet hållbar landsbygd. Tabell 2 Resultatmått som redovisas för området hållbar landsbygd Statistik redovisas för . –ökade antalet livsmedelsföretag . - Värdet av svensk livsmedelsexport Statistik redovisas för . –ökade livsmedelsexporten . - Antal land- och anläggningsgodkännanden Statistik redovisas , 2011 och 2014. Antal godkännanden av som land eller enskilda anläggningar i för export av en viss vara till ett visst mottagarland ökade från 2008 till 2014. - Andel kommuner med kostpolicy (grundskola) Andelen kommuner med en kostpolicy ökade från till . - Mediavärde av internationell press Mediavärdet av internationell press mer än fyrdubblades från till . - Konsumtion inkommande besökare Statistik redovisas , 2011 och 2014. –ökade inkommande besökares konsumtion . Regeringen redovisar statistik över småskalig livsmedelsproduktion i samband med konkurrenskraftig livsmedelssektor även om måtten inte är uttalade indikatorer. Statistiken redovisades även av den föregående regeringen. Tabell 3 Resultatmått som redovisas för området småskalig livsmedelsproduktion Statistik redovisas , 2011 och 2014. Antalet småslakterier ökade . Dryckesvaruindustri (<10 anställda) Statistik redovisas , 2011 och 2014. Antalet företag ökade . Mejeri- och glassindustri (<10 anställda) Statistik redovisas , 2011 och 2014. Antalet företag ökade . Frukt-, bär- och grönsaksindustri (<10 anställda) Statistik redovisas , 2011 och 2014. Antalet företag ökade . Industri för bageri- och mjölprodukter (<10 anställda) Statistik redovisas , 2011 och 2014. Antalet företag ökade . Regeringens analys och slutsatser I analysen betonar regeringen landsbygdsprogrammets betydelse för att uppfylla miljömål och mål för den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen kommenterar inte i vilken utsträckning livsmedelssektorn har bidragit till att uppfylla t.ex. mål för den regionala tillväxtpolitiken. 3.3 Resultat jordbruks- och livsmedelsproduktion I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för resultaten för jordbruks- och livsmedelsproduktion. Tabell 4 Resultatindikatorer för jordbruks- och livsmedelsproduktion – Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter, vegetabilier och animalier Statistik redovisas –2015. Följande förändring i index kan noteras : –4,för jordbruksprodukter, -6,för vegetabilier och –3,för animalieproduktionen. – Index för produktionsmedelspriser (djurfoder, energi och smörjmedel, gödnings- och jordförbättringsmedel och produktionsmedel totalt) Statistik redovisas –2015.