bet · H301JuU8 · 2015-11-12 00:00:00 — om återfall i brott Utskottet föreslår att lägger skrivelsen om om återfall i brott (skr. 2015/16:27) till handlingarna och avslår yrkanden i följdmotioner och i motioner från den allmänna motionstiden. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Liksom regeringen instämmer utskottet även i iakttagelse att det återfallsförebyggande arbetet behöver utvecklas, inte minst när det gäller behovet av en utvecklad samverkan mellan berörda aktörer, så att klienterna i större utsträckning än kan bli föremål för insatser som de bedöms vara i behov av. Utskottet delar även regeringens och bedömning att utbildning är en viktig återfallsförebyggande insats och att fler återfallsförebyggande insatser skulle kunna göras och få bättre effekt om klienters problem och behov identifierades tidigare. I betänkandet finns tolv reservationer (M, C, V, FP och KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut om återfall i brott Samverkan med kommunernas socialtjänst och individanpassade åtgärder Återuppta den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård Behandlingsinsatser för intagna i Kriminalvården 1.Kartläggning av Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete, punkt 1 (M, C, FP, KD) 2.Inriktningen på Kriminalvårdens verksamhet , punkt 2 (KD) 3.Nationell handlingsplan, punkt 3 (M, V) 4.Samverkan mellan myndigheter, punkt 4 (M, C, FP, KD) 5.Översyn av instruktioner och regleringsbrev, punkt 5 (V) 6.Samverkan med kommunernas socialtjänst, punkt 6 (M) 7.Individanpassade insatser, punkt 7 (KD) 8.Samverkan med Kronofogden, punkt 8 (M) 9.Återuppta den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård, punkt 9 (M, C, FP, KD) 10.Yrkesutbildning för intagna, punkt 10 (M, C, FP, KD) 11.Gymnasieutbildning för intagna, punkt 11 (V) 12.Behandlingsinsatser för intagna i Kriminalvården, punkt 12 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kartläggning av Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete 2015/16:2648 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Inriktningen på Kriminalvårdens verksamhet 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 2 (KD) 2015/16:3250 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:55 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 3 (M, V) 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 4 (M, C, FP, KD) Översyn av instruktioner och regleringsbrev 2015/16:55 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 5 (V) Samverkan med kommunernas socialtjänst 2015/16:3250 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 6 (M) 2015/16:3252 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 7 (KD) 2015/16:3250 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 8 (M) Återuppta den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård 2015/16:3250 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3252 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 9 (M, C, FP, KD) 2015/16:3250 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 10 (M, C, FP, KD) 2015/16:55 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 11 (V) Behandlingsinsatser för intagna i Kriminalvården 2015/16:3250 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 12 (M) lägger skrivelse 2015/16:27 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), i (S), (S), (M), Arhe Hamednaca (S), (S), (C), (M), (S), (SD), (KD), Lawen Redar (S), (M), (M), (FP), (SD) och (V). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:27 om återfall i brott. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som gjort i rapporten i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? (RiR 2015:4). överlämnade rapporten till . I betänkandet behandlas också två följdmotioner och tretton motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. fick utskottet besök av Kriminalvårdens generaldirektör . Vid besöket diskuterades bl.a. om återfall i brott. om återfall i brott I genomsnitt återfaller av alla brottsdömda och för dem som suttit i fängelse är motsvarande återfallsfrekvens . Återfallsfrekvensen har varit densamma . Ett av Kriminalvårdens viktigaste mål är att återfallen i brott ska minska. För att målet ska kunna nås har regeringen gett Kriminalvården i uppdrag att samverka med andra samhällsaktörer. Samverkan är central, inte minst i det viktiga skede då anstaltsklienter står inför frigivning och ska återvända ut i samhället. har i sin rapport, RiR 2015:4, granskat samhällets insatser för att förebygga återfall i brott. Syftet med granskningen har varit att ta reda på om det återfallsförebyggande arbetet har goda förutsättningar att bedrivas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. De förutsättningar som har analyserats är bl.a. lagstiftning, planering, samordning och fördelning av ansvar och resurser. Effekterna av insatserna har inte mätts, utan utgångspunkten har varit om den återfallsförebyggande verksamheten är inriktad på de områden som befintlig forskning visar minskar återfallsrisken. granskning visar att andelen dömda som återfaller i brott i princip har varit oförändrad . Granskningen visar också att många insatser för att förebygga återfall inte görs de behövs, utan dröjer. bedömning är att detta delvis beror på brist på helhetssyn och långsiktighet, såväl i planeringen av åtgärder som i synen på kostnader. Vidare anför att de ansvariga aktörerna för återfallsförebyggande insatser inte i tillräcklig utsträckning samverkar i planeringen och att det saknas kunskap om det återfallsförebyggande arbetets långsiktiga effekter. Enligt beror den sistnämnda bristen på att uppföljningen i dagens system är kortsiktig och utspridd över en mängd olika samhällsinsatser. konstaterar vidare att det sällan görs systematiska utvärderingar av det återfallsförebyggande arbetets samhällsekonomiska konsekvenser. sammantagna slutsatser är att det finns en risk för dålig hushållning med samhällets resurser och ett ineffektivt system för återfallsförebyggande arbete. Detta beror på bl.a. följande. • Insatserna är för få och är inte individanpassade. • Det finns betydande brister i myndigheternas planering och samverkan. • Regeringens styrning är otillräcklig. • Samhällsekonomiska analyser, som kan avgöra om insatser är lönsamma för samhället , får inte genomslag i praktiken. • Det råder brist på utvärderingar och kunskap. För att syftet med de återfallsförebyggande åtgärderna ska kunna uppnås och återfallen i brott ska minska rekommenderar regeringen att bl.a. ställa tydligare krav på samverkan mellan myndigheter, se till att direktiven mellan myndigheter är samstämmiga vad gäller krav på samverkan i instruktioner och regleringsbrev, utreda hur kostnader för återfallsförebyggande insatser ska fördelas, initiera samhällsekonomiska analyser, ta fram en nationell handlingsplan och se till att det blir obligatoriskt för Kriminalvården att erbjuda kompletterande utbildning för de klienter som inte har någon fullständig gymnasieutbildning. rekommenderar vidare Kriminalvården att vidta lämpliga åtgärder för att samverkan med andra ansvariga myndigheter i verkställighetsplaneringen ska starta , skapa ett s.k. tvärprofessionellt team runt varje klient, tillsätta en samordnare som ansvarar för kontakterna med alla aktörer kring respektive klient, arbeta för en aktörsgemensam individuell plan för varje klient, verka för att frivilligorganisationer kopplas in i högre grad än , se till att samverkansavtal skapas lokalt, regionalt och nationellt samt se till att de återfallsförebyggande insatser som görs följs upp och utvärderas. Regeringen instämmer i övergripande slutsats att det återfallsförebyggande arbetet måste utvecklas ytterligare och att det är särskilt angeläget att hitta nya och utvecklade former för samverkan mellan berörda aktörer. Regeringens avsikt är att höja ambitionsnivån på en rad områden inom det återfallsförebyggande området. Regeringen delar bedömning att insatserna är för få i förhållande till de behov som finns och att de insatser som vidtas i högre grad måste utgå från varje individs behov. Flera återfallsförebyggande insatser skulle kunna göras och få bättre effekt om klienternas problem identifierades tidigare. Regeringen instämmer även i bedömningen att det finns utrymme för att förbättra och utveckla uppföljningen och utvärderingen av de stöd och hjälpinsatser som riktas till klienterna, samt att utbildning är en viktig återfallsförebyggande insats. Regeringen konstaterar att en av regeringens viktigaste kriminalpolitiska åtgärder är att utveckla det brottsförebyggande arbetet och att ambitionen är att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. För att stärka samverkan mellan olika aktörer och utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet har regeringen gett (Brå) i uppdrag att lämna förslag på hur en förstärkt nationell stöd- och samverkansfunktion vid denna myndighet bör utformas. [1] Syftet med uppdraget är att det ska ge förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet med en ökad förmåga hos berörda aktörer att förebygga brott, såväl enskilt som i samverkan med andra. En utveckling av det brottsförebyggande arbetet kommer att ge förutsättningar och ytterligare kunskap för att åstadkomma en stärkt samverkan även på det återfallsförebyggande området. Detta arbete bör enligt regeringen ge förutsättningar för fortsatta insatser av betydelse för att förebygga återfall i brott. Uppdraget ska redovisas . Avslutningsvis anför regeringen att den noggrant följer Kriminalvårdens och de berörda myndigheternas arbete på området, bl.a. utifrån iakttagelser och rekommendationer. I de följande avsnitten behandlar utskottet de motionsyrkanden som har väckts med anledning av skrivelsen samt 13 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. I avsnitten ges även en närmare redogörelse av vissa av regeringens åtgärder och bedömningar med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Utskottets förslag i korthet avslår dels ett motionsyrkande om att kartlägga och analysera Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete, dels ett motionsyrkande om att Kriminalvårdens verksamhet ska inriktas på att den dömde inte ska återfalla i brott. Jämför reservation 1 (M, C, FP, KD) och 2 (KD). I kommittémotion 2015/16:2648 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att låta kartlägga och analysera Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete och utifrån en jämförelse med några relevanta länder bedöma om arbetet bedrivs effektivt samt till lämna förslag i syfte att minska återfallen i brott. I kommittémotion 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att kriminalvården måste bli bättre på att rehabilitera de intagna och att verksamheten ska inriktas på att dömda inte ska återfalla i brott. Regeringen instämmer, som tidigare anförts, i övergripande slutsats att det återfallsförebyggande arbetet måste utvecklas ytterligare och anför vidare att den har för avsikt att höja ambitionsnivån på en rad områden inom det återfallsförebyggande området. påpekar i sin rapport att kunskaper om insatser, resultat och långvariga effekter är viktiga faktorer i arbetet med att förebygga återfall i brott. Enligt saknas tillräckliga utvärderingar av de insatser som vidtas samt av deras resultat och långsiktiga effekter, och det nuvarande systemet för uppföljning är kortsiktigt och utspritt på en mängd olika samhällsinstanser. I skrivelsen framgår att regeringen instämmer i att det finns utrymme att förbättra och utveckla uppföljning och utvärdering av de stöd- och hjälpinsatser som riktas till klienterna och att det inte minst gäller Kriminalvårdens egen uppföljning och utvärdering. Regeringen instämmer därför i rekommendation till myndigheten om bättre uppföljning och utvärdering. Regeringen anför vidare att det inom ramen för Kriminalvårdens förändrade organisation pågår ett arbete med att utveckla myndighetens insatser för forskning och utvärdering, bl.a. på det återfallsförebyggande området. Vidare ger den nya organisationen förutsättningar för att vidareutveckla innehållet i verksamheten i en riktning där kunskapsbaserade och kriminalvårdsspecifika insatser riktas till klienter utifrån behov och oberoende av var i landet klienten verkställer sin påföljd. I Kriminalvården pågår också ett arbete med att förbättra uppföljningen av verksamheten, bl.a. genom ett nytt systemstöd för uppföljning – Kriminalvårdens uppföljnings- och beslutsstödsplattform (KUB). Regeringen nämner även att Brå i sin roll som rättsväsendets har en viktig uppgift när det gäller det återfallsförebyggande arbetet. Det gäller både utveckling av relevant statistik och uppföljningar samt utvärderingar av genomförda insatser. Exempelvis har Brå regeringens uppdrag att kartlägga karaktären och omfattningen av sysselsättning i anstalt och, om det bedöms nödvändigt, lämna förslag till förändringar. I uppdraget ingår bl.a. att bedöma i vilken utsträckning sysselsättningen underlättar de intagnas återanpassning i samhället. Sammantaget innebär detta enligt regeringen att Kriminalvårdens utvecklingsarbete tillsammans med Brås roll som ger goda förutsättningar för att öka kunskapen och utveckla insatserna på det återfallsförebyggande området. När det gäller iakttagelser om behovet av utvärdering och uppföljning av de återfallsförebyggande insatserna har fört en diskussion med Brå och Kriminalvården om möjligheterna att utveckla återfallsstatistiken ytterligare. Syftet är att undersöka om bilden av effekterna av insatser under verkställigheten kan bli tydligare. Som framgår ovan har regeringen för avsikt att höja ambitionsnivån på en rad områden inom det återfallsförebyggande området. Det framgår också att regeringen instämmer i rekommendation till Kriminalvården om bättre uppföljning och utvärdering. Som regeringen anför pågår det dessutom inom ramen för Kriminalvårdens förändrade organisation ett arbete med att utveckla myndighetens insatser för forskning och utvärdering, bl.a. på det återfallsförebyggande området. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det behövs någon åtgärd från sida och avstyrker motion 2015/16:2648 (M, C, FP, KD) yrkande 4 och motion 2015/16:2686 (KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att ta fram en nationell handlingsplan för att utveckla det återfallsförebyggande arbetet. Jämför reservation 3 (M, V). I kommittémotion 2015/16:3250 av m.fl. (M) yrkande 1 och i kommittémotion 2015/16:55 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en nationell handlingsplan för att utveckla det återfallsförebyggande arbetet i enlighet med vad som föreslås i . I lämnas en rekommendation till regeringen att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) och andra ansvariga myndigheter ta fram en nationell handlingsplan för att utveckla det återfallsförebyggande arbetet. skriver att planen bör tydliggöra en gemensam grundsyn på området, fördelning av ansvar och kostnader mellan ansvariga aktörer samt insatsernas omfattning. I planen bör också ingå att skapa ett forsknings- och kunskapsbaserat system för att följa upp samhällets återfallsförebyggande insatser, även långsiktigt. Regeringen anför i skrivelsen att det finns utrymme för att höja ambitionsnivån på en rad områden inom det återfallsförebyggande arbetet. Regeringens avsikt är att tillsammans med Kriminalvården och i samverkan med andra aktörer utveckla arbetet ytterligare. De närmare formerna för hur detta arbete ska bedrivas kräver dock vidare överväganden. En handlingsplan som beslutas av regeringen kan vara en väg. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns utrymme för att höja ambitionsnivån och utskottet välkomnar regeringens uttalade ambition att tillsammans med Kriminalvården och i samverkan med andra aktörer utveckla arbetet ytterligare. Som framgår ovan överväger regeringen de närmare formerna för hur detta arbete ska bedrivas. Det finns därför enligt utskottet inte något behov av ett tillkännagivande om en sådan handlingsplan som motionärerna efterfrågar. Motionerna 2015/16:3250 (M) yrkande 1 och 2015/16:55 (V) yrkande 1 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår dels ett motionsyrkande om att ställa tydligare krav på samverkan mellan myndigheter som är ansvariga för återfallsförebyggande insatser, dels ett motionsyrkande om en översyn av instruktioner och regleringsbrev till de myndigheter som är ansvariga för återfallsförebyggande insatser. Jämför reservation 4 (M, C, FP, KD) och 5 (V). I kommittémotion 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av att ställa tydliga krav på samverkan mellan myndigheter som är ansvariga för återfallsförebyggande insatser och låta utreda hur kostnaderna ska fördelas. I kommittémotion 2015/16:55 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av instruktioner och regleringsbrev till de myndigheter som är ansvariga för återfallsförebyggande insatser i syfte att både skärpa kraven på samverkan och göra dem samstämmiga. Ett av Kriminalvårdens viktigaste mål är att återfallen i brott ska minska. För att nå det målet har regeringen gett Kriminalvården i uppdrag att samverka med andra samhällsaktörer, bl.a. Arbetsförmedlingen, , , och vården. Enligt är samverkan central för att det återfallsförebyggande arbetet ska nå resultat. har i sin rapport kommit till slutsatsen att det finns betydande brister i myndigheternas planering och samverkan i arbetet med att förebygga återfall i brott. har mot denna bakgrund lämnat en rekommendation till regeringen om att vidta lagstiftningsåtgärder för att ställa tydligare krav på samverkan mellan de myndigheter som är ansvariga för återfallsförebyggande insatser och att ta initiativ till att kommuner och landsting ska samverka med Kriminalvården. anför vidare att landstingen exempelvis bör vara skyldiga att ingå avtal med Kriminalvården om vård och behandling av klienter med missbruk eller beroende inom i landstingsområdet och att detta bör regleras i lag. Regeringen bör enligt även se till att direktiven till de myndigheter som är ansvariga för återfallsförebyggande insatser är samstämmiga i fråga om kraven på samverkan i instruktioner och regleringsbrev. Slutligen anser att regeringen bör utreda hur kostnader för olika återfallsförebyggande insatser ska fördelas för att stärka samverkan mellan berörda aktörer. Regeringen anför i skrivelsen att som en rad åtgärder vidtagits för att förhindra återfall i brott har förutsättningarna för arbetet förändrats, bl.a. genom en delvis ändrad klientsammansättning. Som anförts tidigare instämmer regeringen därför i övergripande slutsats att det återfallsförebyggande arbetet måste utvecklas ytterligare och att det får anses särskilt angeläget att hitta nya och utvecklade former för samverkan mellan berörda aktörer. Regeringen framhåller i skrivelsen att Kriminalvården har en central roll i det återfallsförebyggande arbetet och att det därför är naturligt att myndigheten antar en pådrivande roll när det gäller samverkan mellan berörda myndigheter och andra aktörer. För att understryka betydelsen av detta lyfter regeringen fram detta som ett prioriterat område i myndighetens regleringsbrev. Regeringens uppfattning är dock att de närmare formerna för samverkan i första hand är en fråga för myndigheterna själva. Regeringen instämmer vidare i bedömningen att det behövs en större helhetssyn på samhällets samlade förmåga att förebygga återfall i brott. Till skillnad från anser regeringen dock att det inte är givet att lagstiftningsåtgärder är den mest effektiva metoden för att åstadkomma detta. Regeringen anför att de verksamheter det är frågan om, bl.a. Arbetsförmedlingen, hälso- och sjukvården samt kommunernas socialtjänster, har vitt skilda uppdrag och regleringar och att dessa aktörers bidrag till de återfallsförebyggande insatserna i hög grad varierar. Att åstadkomma en enhetlig reglering i lag om samverkan för de skilda verksamheter det är frågan om torde vara förenat med såväl rättsliga som organisatoriska och praktiska svårigheter. Regeringens slutsats är mot den bakgrunden att andra styråtgärder bör övervägas i första hand. Det kan t.ex. vara frågan om särskilda regeringsuppdrag eller, i likhet med rekommendationer, reglering på förordningsnivå eller uppdrag i myndigheternas regleringsbrev. I skrivelsen anges att regeringen överväger behovet av särskilda regeringsuppdrag, tydligare regleringar i myndighetsinstruktionerna eller uppdrag i myndigheternas regleringsbrev om samverkan med Kriminalvården och att frågorna bereds i . Som anförts har regeringen gett Brå i uppdrag att lämna förslag på hur en förstärkt nationell stöd- och samverkansfunktion bör utformas vid myndigheten. Regeringen anför slutligen att det inte kan uteslutas att det även på andra områden kan komma att krävas ytterligare åtgärder för att skapa tydligare incitament för samverkan och att behovet av särskilda regeringsuppdrag, tydligare regleringar i myndighetsinstruktionerna eller uppdrag i myndigheternas regleringsbrev om samverkan med Kriminalvården övervägs. Frågorna bereds i . Slutligen kan nämnas att Kriminalvården i syfte att förbättra sin samverkan med andra myndigheter har tillsatt en person på huvudkontoret med uppgiften att inventera var i landet samarbetet med kommunerna fungerar bra och var det fungerar mindre bra, vilket myndighetens generaldirektör informerade om vid sitt besök i utskottet. Som framgår ovan har regeringen tagit flera initiativ i de frågeställningar som väckts i motionsyrkandena och överväger behoven av ytterligare insatser, t.ex. utreds frågan om det finns behov av tydligare regleringar i myndighetsinstruktionerna. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att har anledning att göra några sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motion 2015/16:2307 (M) yrkande 2 och i motion 2015/16:55 (V) yrkande 3, och utskottet föreslår att avslår dessa. Samverkan med kommunernas socialtjänst och individanpassade åtgärder Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden om bl.a. utökad närvaro av i anstalt och häkte samt individanpassade åtgärder. Jämför reservation 6 (M) och 7 (KD). I kommittémotion 2015/16:3250 av m.fl. (M) yrkande 4 och kommittémotion 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om vikten av att utvärdera försöken med utökad närvaro av i anstalt och häkte. I kommittémotion 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om vikten av att Kriminalvårdens samarbete med kommunernas socialtjänst utvecklas. I motionerna anförs att ett närmare samarbete mellan Kriminalvården och kommunernas socialtjänst kan underlätta övergången från anstalt till frihet och bättre förbereda klienter för utbildning och arbete. I motion 2015/16:3252 av m.fl. (KD) yrkande 2 framställs en begäran om att regeringen ska återkomma med ett bemötande av kritik av avsaknaden av individanpassade insatser. Alla som avtjänar ett straff, i fängelse eller i frivård, ska ha en individuell plan för strafftiden, en så kallad verkställighetsplan (VSP). I planen ska Kriminalvården dokumentera vilka insatser klienten behöver för att inte återfalla i brott och för att kunna återgå till ett normalt liv i samhället. Planeringen görs av Kriminalvårdens personal tillsammans med klienten. Innehållet i planen kan t.ex. inkludera deltagande i behandlingsprogram, studier, yrkesutbildning eller arbete. Samarbete med andra myndigheter planeras också, framför allt med , hälso- och sjukvården, Arbetsförmedlingen och . En stor andel av klienterna på anstalt behöver någon form av insats från sin hemkommuns socialtjänst. är skyldig att bl.a. hjälpa till med boende, missbruksvård samt psykosocial vård och stöd.