bet · H201KU20del3 · 2015-01-01 00:00:00 — Det här granskningsärendet handlar om den information som lämnades till utrikesutskottet vid sammanträdet . Vid sammanträdet närvarade bland andra kabinettssekreterare. Hon var där för att informera om ekonomi och utrikesförvaltningens utveckling. Till att börja med vill jag säga att det är en självklarhet för regeringen och företrädare för att lämna korrekt, relevant och fullständig information till . Det finns väl etablerade rutiner för hur regeringen fullgör sin informations- och uppgiftsskyldighet i förhållande till och dess organ. Jag var själv inte närvarande vid detta sammanträde i utrikesutskottet . Som framgår av skriftliga svar till utskottet och av utfrågningen av utrikesministern informerade kabinettssekreteraren bland annat om att budgetförhandlingar inom pågick och att öppnandet av nya utlandsmyndigheter var en av de frågor som diskuterades. Jag har förstått att kabinettssekreteraren nämnde att det kunde bli aktuellt att öppna generalkonsulatet i . Det har funnits en stark ambition hos regeringen att åter öppna generalkonsulatet i . Frågan om att på nytt öppna detta generalkonsulat bereddes därför i i samband med höstens budgetarbete. Den interna beredningen ledde till att vi bedömde att det fanns möjligheter att åter öppna generalkonsulatet. Jag informerade därför om regeringens avsikt att öppna generalkonsulatet i i samband med en lunch med Svenskamerikanska handelskammaren i . Som framgår av det skriftliga svaret till utskottet och av utfrågningen av utrikesministern har regeringen ännu inte fattat beslut om att öppna generalkonsulatet. Skälet till det är, som alla känner till, att de borgerliga partiernas budgetmotion antogs . Den innehöll ett sparbeting för , vilket inkluderar utrikesförvaltningen. Några särskilda nya medel för utlandsmyndigheter har inte tilldelats i och med att de borgerliga partiernas budgetförslag kommit att gälla. I anmälan ställs frågan om företrädare för har lämnat uppgifter till utrikesutskottet som skulle innebära att saklighetskravet i regeringsformen har åsidosatts. Utskottet granskar statsrådens tjänsteutövning, och som statsminister har jag självfallet det yttersta ansvaret för att vi i har rutiner för att kunna följa och fullfölja informationsskyldigheten till . har sådana upparbetade rutiner som jag förutsätter följdes också i det aktuella ärendet. Med detta sagt avslutar jag med att konstatera att det i granskningsärendet inte framkommit något som skulle innebära att företrädare i brutit mot saklighetskravet i regeringsformen. Därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på utskottets frågor. Ordföranden: , herr statsminister! Då inleder jag frågeställandet i det här ärendet. Statsministern åkte till den 19 eller möjligen . höll statsministern sedan ett tal där han presenterade nyheten att ska återöppna generalkonsulatet i . Hur långt i förväg bestämdes det att statsministern skulle tala den här dagen inför Svenskamerikanska handelskammaren? : Exakt när programmet spikades kan jag tyvärr inte svara på, men det kan vi troligen ta fram. Det pågick ett utvecklingsarbete för att det skulle bli ett program som var bra för alla inblandade. Ordföranden: statsministern när det tal som statsministern höll skrevs? : Tal utvecklas utifrån vad som sker. Vad jag kan konstatera är att när talet hölls och beskedet gavs om regeringens ambition att åter öppna generalkonsulatet i var beredningen i ärendet avslutad. Ordföranden: När och hur fick statsministern besked om att han skulle kunna ta upp nyheten om öppnandet av generalkonsulatet i sitt tal? : Herr ordförande! Tack och lov är det en tidsskillnad mellan de två länderna. Det gör att när en arbetsdag har gått här påbörjas arbetsdagen där borta, ungefär. Jag fick beskedet från en medarbetare att beredningen hade avslutats. Regeringen hade då som ambition att åter öppna konsulatet. Tyvärr kunde det inte bli av eftersom vi inte fick igenom budgeten. Men det var så det gick till. 2014/15:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR Ordföranden: fick alltså beskedet ? : Ja, som talet skulle hållas. Och som jag sa utvecklades talet . Det fanns självfallet ett bastal, men detta kunde vi lägga till i talet efter att vi hade fått besked om att beredningen var avslutad. Ordföranden: Hur gick det till när beskedet förmedlades till statsministern? : Jag fick beskedet av mina medarbetare om att vi hade fått beskedet från att beredningen hade avslutats och att vi därför hade möjlighet att fatta detta beslut. Ordföranden: kan ju tycka att talet kanske hade blivit lite torftigt utan någon nyhet att förmedla. Men statsministern visste alltså inte förrän tidigt att han skulle kunna presentera denna nyhet? : Herr ordförande! Vi företräder ju olika partier, men jag tycker inte att det var ett torftigt tal. Oavsett nyheten var det inte ett torftigt tal, utan det var faktiskt ganska innehållsrikt. Men det är klart att möjligheten att krydda det extra med denna nyhet kändes bra. Ordföranden: Jag hade tyvärr inte möjlighet att lyssna på det, trots att jag också var i . Enligt vad utrikesministern sa till KU fanns det ingen annan utlandsmyndighet vars öppnande hade kommit lika långt i beredningsprocessen som generalkonsulatet i . Men när kabinettssekreteraren var i utrikesutskottet sa hon inget om att beredningen nästan var slutförd, trots att den enligt uppgift slutfördes , . Anser inte statsministern att det i alla fall är lite anmärkningsvärt att inte utrikesutskottet och därmed inte fick information om att man stod i begrepp att avsluta beredningen? : Exakt hur beredningen gick till finns i ett skriftligt svar, och utrikesministern har också utfrågats av utskottet. Min uppfattning är att kabinettssekreteraren berättade för utrikesutskottet att ett av de resultat som skulle kunna bli av denna beredning var just att generalkonsulatet i åter skulle öppnas, men det var inte beslutat vid det tillfället. Beredningen var inte avslutad. (S): Först vill jag fråga statsministern hur han ser på frågan om huruvida den information som gavs till utrikesutskottet var riktig eller inte. : Det var en information om ekonomi och utrikesförvaltningen. I det aktuella ärendet redovisade kabinettssekreteraren att generalkonsulatet i var en av de beskickningar som bereddes denna möjlighet. Jag utgår från att det mer exakt framgår av det skriftliga svaret till , och utrikesministern har också varit här och svarat på frågor i ärendet. (S): Även om det egentligen inte är just detta vi granskar vill jag fråga statsministern hur han ser på sin rätt och möjlighet att offentliggöra nyheter och förmedla information om åtgärder och tankar som regeringen har. : Självfallet ska det vara möjligt under förutsättning att det är berett och klart. Detta var inte beslutat och har ännu icke beslutats beroende på att vår budget föll. Men då var beredningen i så pass klar att vi kunde offentliggöra att vi hade som ambition att öppna generalkonsulatet i . (SD): Herr ordförande! Statsministern nämner här att han har varit i och meddelat avsikten och ambitionen att öppna ett generalkonsulat i . Men i anmälan och övriga handlingar i ärendet samt i svenska medier, bland andra och , framgår det att statsministern vid denna lunch meddelade att åter ska öppna ett generalkonsulat i . Dagen efter publiceras även ett uttalande av statsministern på webbplats om att kommer att öppna ett generalkonsulat i . Hur uttryckte sig statsministern egentligen? Uttalade statsministern sig verkligen så kategoriskt, slutgiltigt och förbehållslöst som framgår i medierna och på webben enkom på grundval av att en intern beredning precis hade avslutats och utan att något formellt beslut hade fattats av regeringen eller någon budget hade antagits för det faktiska genomförandet? : Herr ordförande! Beredningen var avslutad, och vi hade vid det tillfället inte någon annan tro än att vår budget skulle gå igenom. Då budgetramarna för de olika delarna i budgeten och interna beredning var klara ansåg vi att vi kunde offentliggöra att detta skulle komma att ske. blev det inte så med anledning av att budgeten inte gick igenom, vilket ju har sina speciella orsaker som utskottet säkert känner till. (SD): Jo tack. Men jag konstaterar bara att i till exempel Palestinafrågan, som avhandlades här tidigare, lät man en viss tidsutdräkt förflyta från det att man hade avslutat den interna beredningen till dess att man fattade beslutet och offentliggjorde det. Men det är en annan fråga. Just i denna fråga undrar jag: Vad var orsaken till att statsministern kände sig tvingad att så skyndsamt avisera öppnandet av generalkonsulatet? Fanns det några frågor på agendan som gjorde att statsministern trodde sig ha en fördel av att avisera detta redan där och då? Ville statsministern försöka bygga upp en positiv anda inför något speciellt ärende? Eller varför frångicks principen att vänta tills ett beslut formellt är fattat och så skyndsamt meddela detta på lunchen? : Jag har just fått frågor om varför vi så skyndsamt annonserade vad vi ville i frågan om . Vi är noga med att följa de beredningsrutiner som finns, och då var beredningen avslutad. Ja, jag är mån om goda relationer med . Jag tycker att det är ett viktigt land. Jag har varit tydlig med att jag tycker att vi borde ha ett generalkonsulat i , som är en relativt stor stad med stor betydelse för utvecklingen. Den ambitionen har jag gett uttryck för . När beredning var klar, om än det formella beslutet inte var fattat, visste jag av naturliga skäl inte vad som skulle ske med budgeten. Men då frågan var beredningsmässigt klar i gav jag gärna uttryck för detta, för det är en bra åtgärd för svenska relationer med . (SD): Jag har en avslutande fråga. Det är ju alltid lätt att vara efterklok, och det är något som vi här i KU gärna försöker vara behjälpliga med. i ett retroperspektiv och mot bakgrund av regeringens erkänt svaga parlamentariska ställning undrar jag om statsministern så här i efterhand anser att det kanske är lämpligt att invänta erforderliga beslut och budget innan en sådan här och dylika utfästelser görs och därigenom få tillräckligt med tid för att bättre förankra sådana här strategiskt viktiga beslut med . : Herr ordförande! Det som hände med budgeten får betecknas som en mycket ovanlig händelse i svensk politik, som dessutom föranledde några partier att efter det beslutet sluta en överenskommelse utifrån just en unik situation i svensk politik. Det var en unik händelse och en helt ny situation. Därför tror jag inte att man ska utgå ifrån att man kunde säga att det skulle bli exakt så. Vi har i slutfört beredningen på ett sådant sätt det ska göras. Vi har uppfyllt de kraven och då också gett uttryck för att vi kommer att göra detta. Självfallet måste beslutet fattas – det formella har ännu inte fattats, just på grund av att budgeten inte gick igenom. (MP): Herr ordförande! KU har sagt att regeringen ansvarar för sin egen kommunikation, och jag tycker att statsministern väldigt tydligt har klargjort för hur hela ärendet har gått till. Jag avstår därför från ytterligare frågor. (C): Statsministern hänvisade alldeles till att regeringens budget inte gick igenom och att beslut därför inte har kunnat tas. Men det är ju så att regeringen presenterade sin vårproposition och vårändringsbudget. Jag kan i den inte finna att regeringen har med några resurser för eller skriver något om ett generalkonsulat i , som i det ursprungliga uttalandet att man skulle försöka komma igång med det . Har planerna ändrats, eller varför ser vi ingenting här? : Med all respekt, herr ordförande – det är väl inte det vi sitter här för, alltså att jag ska svara på frågor om vad som finns i vår budgetproposition eller vårproposition. Jag har fortfarande uppfattningen att generalkonsulatet ska öppnas, och vi måste naturligtvis bereda det igen i laga ordning. (C): Min fråga var med tanke på att statsministern tidigare sa att man inte kunde ta ett beslut eftersom det inte fanns med i den beslutade budgeten. När regeringen nu lägger fram en egen budget kan jag inte finna det där heller, och det är det jag tycker är förvånansvärt. : Herr ordförande! Återigen: Rent generellt sett ger vårbudgeten inte möjlighet till samma utgiftsramar – eller reformutrymme, ska jag säga – som den budgetproposition som läggs fram , av kända skäl. Ser man alltså en skillnad mellan den och budgetpropositionen? Ja, det gör man generellt sett, för intäkterna är inte i samma nivå som dem man kan få när man gör en budgetproposition . Ordföranden: kanske inte ska fördjupa oss i den frågan. Som statsministern sa är det inte riktigt ämnet för utfrågningen. : Nej, jag ville bara av respekt för svara på frågan. Ordföranden: – det uppskattar vi. Vi lämnar budgetdiskussionen och går vidare. (V): Herr ordförande! Jag skulle vilja ha ett klargörande av vad som egentligen sas i . Det var nämligen en tidigare frågeställare som sa att det väldigt tydligt framgick i artiklarna att det i princip redan var klart med beslutet, vad jag förstod, och att det inte fanns några tveksamheter. I artikeln i står det så här … Det har ställts frågor om namn, och det har ställts frågor runt tidigare statsrådet , som har nämnts. Men vill inte gå in på några namn, och så står det så här: ”Nej, nu har vi en del formalia att gå igenom. Vi ska först ta ett regeringsbeslut och sedan anmäla till att vi vill ha ett konsulat här också, det är inte bara att öppna ett. Men vi vill börja jobba med det nu för att kunna öppna , klargör han”. Jag vill bara höra med statsministern om det här är ett felaktigt citat eller om det var så att det här också framfördes? : Man ska alltid lita på media. Nej, för att vara allvarlig, herr ordförande, var det precis så vi återgav det. Det är klart att det finns ett antal steg kvar, men det var viktigt att ange ambitionen från regeringen under det här besöket. Jag anser nämligen att det verkligen är viktigt för med den representationen i ; det har betydelse för oss och förhållandet till . Men det var korrekt återgivet, ja. (V): Jag tackar för klargörandet. (FP): Herr ordförande! Jag har fått svar på mina frågor, tack. Skånberg (KD): Det har däremot inte jag, herr ordförande. På regeringens hemsida från står det nämligen att kommer att öppna ett generalkonsulat i . Då återkommer jag till den bekräftelse statsministern gjorde alldeles , nämligen att han sa att regeringen ska öppna ett generalkonsulat i . Så stod det också på hemsidan. Då är min fråga: Ska vi i denna fråga, liksom i flera andra av KU-anmälningarna, uppfatta statsministerns besked ”Jag ska öppna” som liktydigt med ”Jag har för avsikt att öppna om omständigheterna så tillåter”? : Man får nog göra vilken tolkning man vill, men det är ändå så att vi ska förhålla oss till de formella regler som gäller. Det är att i steg ett i det här fallet var beredningen klar, och då vet vi inom att det blir den här fördelningen. Då lämnar vi utrymmet för att åter öppna generalkonsulatet i . Däremot måste regeringen fatta beslut om det, och det formella beslutet kommer i nästa steg. Vad jag ger uttryck för är precis den ambitionen: Vi kommer att öppna konsulatet. Jag vill göra det, och jag tycker att det är viktigt. Vi har bara att se till att, självfallet, fatta det formella beslutet innan det kan ske. Skånberg (KD): Ordförande! Det måste jag tyda som en bekräftelse – orden ”Vi ska öppna” eller ”Vi kommer att öppna” innebär inte ett löfte, utan det innebär ”Vi har för avsikt att, om omständigheterna är gynnsamma och beredningen så tillåter”. Det är ett lite annorlunda löftesbruk än vi andra använder oss av. När någon säger att tåget avgår 13.00 går jag dit för att hinna med tåget 13.00 – men det kanske gick 12.45. : Jag vet inte om tåg är den bästa jämförelsen, men … Återigen: Jag försöker ge uttryck för att regeringen följer de regler som gäller. Vid det här tillfället fanns det ingen annan tro än att vår budget skulle gå igenom. Beredningen var klar, och var överens inom sig om hur fördelningen skulle ske. Det gav utrymme för att öppna generalkonsulatet i . Men det är klart att vi ändå vet att det formella beslutet att göra detta måste komma . avbröts ju den processen av att budgeten föll, och därav kan inte ett sådant beslut fattas. Men jag har fortfarande uppfattningen att generalkonsulatet i ska öppna. Det är bra för och för relationer med , och är en väldigt intressant och viktig stad. Ordföranden: Då har alla haft möjlighet att ställa frågor. Jag skulle bara vilja ställa en avslutande fråga för att återgå till själva kärnan i anmälan. Kan statsministern förstå att det utifrån sett skulle kunna se ut som att kabinettssekreteraren medvetet höll tillbaka information vid mötet med utrikesutskottet , för att inte så att säga förstöra statsministerns möjlighet att göra ett medieutspel den 21? : Nej, herr ordförande, jag håller inte med om den beskrivningen. var beredningen inte avslutad, och därför meddelade kabinettssekreteraren till utrikesutskottet att generalkonsulatet i var en av de beskickningar som skulle kunna komma i fråga igen. Det var dock inte färdigberett då, utan det var färdigberett den 21. Ordföranden: så mycket! Då går vi vidare till vårt sista ärende för dagen, nämligen ärende 23 om statsministerns delaktighet i processen att utse statsråd tillhörande ett annat parti. Statsministern är välkommen att inleda. : Herr ordförande och ärade ledamöter! Jag vill börja med att säga att jag tycker att rubriken är något missvisande – här handlar det inte om delaktighet utan om att leda en process. Efter höstens val fick jag talmannens uppdrag att bilda en ny regering, och det var självfallet med stolthet jag presenterade de statsråd som tillsammans med mig skulle bilda den regeringen. har i det här ärendet ställt frågor om hur processen att utse statsråd tillhörande annat parti har sett ut, och jag redogör självfallet gärna för detta. Presentationen av statsråden hade föregåtts av förberedelser och noggranna överväganden från min sida. Jag hade personliga samtal med vart och ett av de tilltänkta statsråden, och jag såg även till att det fördes mer djupgående samtal om övriga relevanta frågor med vart och ett av de tilltänkta statsråden. Av 6 kap. 1 § i regeringsformen följer att det är statsministern som bildar regering. För mig har det varit viktigt att som regeringsbildare leda den processen också vid utseendet av statsråden. Regeringsformen ger dock en stor frihet åt statsministern när det gäller vem som ska utses till statsråd. Någon särskild praxis för hur utnämningarna ska förberedas har inte utvecklats, och precis som utskottet redogör för i sin promemoria kan vi konstatera att formella begränsningar av vem som kan utses till statsråd bara finns i kravet på svenskt medborgarskap och förbudet mot anställning eller förtroendeskadligt uppdrag. Utnämningen av statsråd är enligt utskottet inte ett regeringsärende och omfattas därför inte av bestämmelserna om beredning av regeringsärendena i regeringsformen. Naturligtvis – eller naturligt, ska man väl säga – finns ingen enhetlig modell för hur det ska gå till när statsråd ska tillsättas. Förutsättningarna vid en regeringsbildningsprocess har sett och kommer troligen också i fortsättningen att se olika ut. Varje tillträdande statsminister har sina förutsättningar att arbeta utifrån. Förutom att besitta kunskaper inom relevanta områden var det viktigt för mig att personen var intresserad av och villig att bli statsråd samt att hen var omdömesgill och förstod uppdragets vikt. En ny regering kom på plats , och jag är stolt över att ha lett den processen. Därmed är jag beredd att svara på utskottets frågor, herr ordförande. Ordföranden: för inledningen, statsministern! Det är jag som kommer att börja med att ställa några frågor. Som statsministern helt riktigt säger anger grundlagen att det är statsministern som utser övriga statsråd. Frågan som uppkommer här är om statsministern har haft något verkligt inflytande över vilka personer som blev statsråd för . Själva upprinnelsen till anmälan är att det har funnits beskrivningar i medierna som har gett en annan bild, nämligen en bild av att statsministern bara fick en namnlista av och och förväntades godkänna den utan kommentarer. Hur gick det till när statsministern fick veta vilka statsråd och hade tänkt sig skulle ingå i regeringen? : Återigen: ”Delaktighet” är enligt min uppfattning fel ord – jag leder processen i regeringsbildningen, både vad gäller hur ska organiseras och självfallet vad gäller statsråd. När vi har kommit överens om det antal statsråd respektive parti ska ha vill jag däremot gärna höra vad det finns för kandidater för det andra partier. Men jag talade med samtliga statsråd innan, och jag såg även till att alla statsråd oavsett parti fick ett fördjupat samtal för att vi skulle uppfylla också § 2 i regeringsformens kap. 6. Ordföranden: det att statsministern hade verklig möjlighet att säga nej till ett namn som och förde fram? Det är statsministern som utser statsråd. Det är jag som leder processen med att ta fram förslag på statsråd, och det var i det här skedet jag som såg till också att de övriga frågor som ska ställas ställdes till respektive tilltänkt statsråd. Det är därför också ytterst statsministern som utser statsråden, ja. Ordföranden: När och framförde sina önskemål, bad då statsministern att de skulle motivera sina val? Ställde han några kritiska frågor om någon av personerna? : Jag har fullgjort mina uppgifter enligt vad som krävs i regeringsformen och tillsett att jag äger processen för att utse statsråd. Exakt vad som har sagts i denna process tänker jag inte gå in på, men jag har fullgjort min skyldighet. Jag leder processen. Jag har utsett statsråden, för det är mitt ansvar. Ordföranden: materialet framgår just det statsministern också sa, alltså att han hade samtal med de olika statsråden innan de ingick i regeringen. Jag undrar: Vad var syftet med de här samtalen vad gäller kontakterna med de blivande miljöpartistiska statsråden? Var det att fråga om personen ville bli statsråd? Var det att ställa frågor om eventuella så att säga skelett i garderoben? Var det att hälsa personen välkommen till regeringen? Jag är alltså ute efter om det handlade om att ställa den avgörande frågan, om det var ett led i kvalitetssäkringen eller om det bara var en artighetsgest. : Herr ordförande! Samtalen är personliga mellan mig och den personen. Jag tänker inte gå in på innehållet i de samtalen. Men det är jag som avgör vilka som blir statsråd. Oavsett vilket parti de kommer från ställer jag den avgörande frågan, och jag utser statsrådet. Ordföranden: Det har förekommit uppgifter i medierna om att tog kontakt med och ställde frågan om hon ville bli kulturminister. Är det en felaktig beskrivning? : gjorde på mitt uppdrag en första intresseförfrågan, men det var på mitt uppdrag. Sedan pratar jag med alla statsråd oavsett vilket parti de tillhör. Jag ska ha det samtalet med dem, det är jag som ska ställa den avgörande frågan och det är jag som ska utse statsrådet. (S): I regeringsformen 6 kap. 1 § står det att statsministern tillsätter övriga statsråd. Det finns en intressant kommentar. Man har läst ur den grundlagsproposition som låg till grund för formuleringen. Där framgår i kommentaren att motiven för regeringsformen är att i fall av regeringssamverkan kan man anta att de sonderingar som föregår förslaget till ny statsminister lett till en överenskommelse också om regeringens personsammansättning. Om vi tittar på handlingarna ser vi att statsministern fick ett uppdrag av dåvarande talmannen att sondera förutsättningar för en tvåpartiregering. Den nye talmannens förslag till statsminister kommer . Som statsministern säger gör han sin anmälan i kammare . När jag läser kommentaren och hör statsministerns referat om hur det har gått till tycker jag att det ser ut som om det ligger precis inom det som grundlagskommentaren tar fram. Det är den rörelsefrihet som statsministern har när det handlar om att bilda en koalitionsregering.