bet · H201NU13 · 2015-04-16 00:00:00 — Med anledning av det som framförs i motion 2014/15:136 (V) om och miljöteknik kan det nämnas att det pågår diskussioner inom såväl de internationella klimatförhandlingarna som WTO för att förbättra utvecklingsländernas tillgång till modern miljöteknik. Här kan t.ex. nämnas det arbete som sker inom ramen för Gröna klimatfonden och WTO:s arbete med att ta fram ett avtal för gröna varor (Environmental Goods Agreement, ) med syfte att ta bort tullar på miljövaror, t.ex. vindkraftverk och solpanel. Som medlem i EU ingår i en tullunion med en gemensam tulltaxa och omfattas av EU:s gemensamma handelspolitik. Det innebär att kommissionen för gemenskapens talan i handelsförhandlingar, vilket sker i samarbete med medlemsstaterna. Den gemensamma handelspolitiken avser dels reglerna för handel inom EU (den inre marknaden), dels EU:s yttre handelspolitik (den gemensamma handelspolitiken mot länder utanför unionen). EU:s yttre handelspolitik omfattar bl.a. gemensamma handelsavtal med tredjeland och gemensamma förhandlingspositioner i sådana internationella organisationer som (). Kommissionen för EU:s talan både i WTO och i andra handelspolitiska förhandlingar. Kommissionen har ett stort antal pågående bilaterala förhandlingar om avtal med enskilda länder. färdigställdes de slutliga tekniska arbetet i frihandelsavtalet mellan och (Ceta). Avtalet är det mest omfattande som EU har förhandlat . Förutom att avskaffa tullarna för industrivaror och liberalisera av handeln med jordbruksvaror kom parterna bl.a. överens om att minska de icke-tariffära handelshindren, förbättra marknadstillträdet i tjänstesektorn och underlätta företags deltagande i offentlig upphandling. Förhandlingarna mellan och om ett transatlantiskt handels- och investeringsparternskapsavtal (TTIP) inleddes . har åtta förhandlingsrundor hållits, den senaste . Eftersom det finns förhoppningar om att nå ett avtal har parterna bestämt att intensifiera förhandlingarna och två ytterligare omfattande förhandlingsrundor är planerade innan sommaruppehållet. Kommissionen har ett brett förhandlingsmandat och endast audiovisuella tjänster är undantaget från förhandlingarna. Vid den senaste förhandlingsrundan diskuterades sådana områden som marknadstillträde (tariffer, tjänster och upphandling), frågor om reglering (som täcker både horisontella och sektoriella element) och bestämmelser. I kommissionens arbetsprogram (KOM(2014) 910) listas ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med som en av tio prioriteringar för året. Enligt kommissionen bidrar handel starkt till tillväxt och sysselsättning och förutom TTIP bedriver kommissionen aktivt ett antal bilaterala förhandlingar, i förening med en stark satsning på multilaterala förhandlingar inom WTO. Kommissionen anför att den redan agerat för att öka insynen i de pågående förhandlingarna med och att den fortsätter arbete för ett rimligt, balanserat avtal utan att göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd, miljöskydd, socialt skydd, skydd av personuppgifter och kulturell mångfald. I ett yttrande till utrikesutskottet över det nämnda arbetsprogrammet anförde utskottet bl.a. att det välkomnade att kommissionens ställt sig bakom kommissionär initiativ till större öppenhet i förhandlingarna och instämde även i kommissionens skrivningar om att ett avtal inte för göra avkall på EU:s krav på olika skydd (yttr. 2014/15:NU2y). En avvikande mening i fråga om TTIP bifogades i yttrandet (V). Med anledning av det som sägs i motion 2014/15:2626 (C) om ett handelsavtal mellan och och skyddet för säker mat, god miljö och hälsa kan det nämnas att kommissionen kommenterar några av de frågor motionärerna lyfter i ett faktablad om s.k. sanitära och fotosanitära produkter (dvs. import av djur, organiskt material och mat). Enligt kommissionen är EU:s mål med förhandlingarna på detta område pragmatiska och snabba förfaranden och beslut om föreskrifter som rör handel, ett enskilt godkännandeförfarande för export från alla EU-länder (precis som det finns en enskild godkännandeprocess för export till EU), tydliga och transparenta processer och tidsplaner som speglar det faktum att EU och är varandras viktigaste handelspartner, underlag för att arbeta tillsammans med förordningar (inklusive om djurs välfärd, för att undvika skillnader som kan hindra handeln) och att genomföra av starka mekanismer för att lösa handelsfrågor. Av faktabladet framgår vidare att EU enligt kommissionen kommer att behålla sina restriktioner när det gäller hormoner och tillväxtpreparat samt att ett avtal inte kommer att påverka EU:s lagstiftning om djurs hälsa. Kommissionen framhåller också att den önskar inrätta en formell dialog om djurs hälsa med amerikanska lagstiftare i syfte att främja en högsta möjliga standard på området. Handel och mänskliga rättigheter har anslutit sig till en rad internationella konventioner som omfattar internationellt erkända vägledande principer och riktlinjer kring ansvarsfullt företagande och har därigenom vissa förpliktiganden (även om riktlinjerna är frivilligbaserade för företagen). Det handlar bl.a. om att ska stödja företag i deras arbete med socialt samhällsansvar. Bland dessa konventioner kan nämnas riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global Compact, den vägledande ISO-standarden om socialt ansvarstagande (ISO 26000:2010), trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik (1977/2000) och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. I utskottets betänkande om handelspolitiska frågor (bet. 2012/13:NU13) beskrivs dessa närmare. Med anledning av vad som sägs i motion 2014/15:2201 (S) om ett hbt-perspektiv i det handelspolitiska samarbetet med andra länder kan det nämnas att i FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter står det i de inledande allmänna principerna att de vägledande principerna bör tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt. Vidare bör särskild uppmärksamhet ägnas åt personer som tillhör grupper eller befolkningar som löper en förhöjd risk att utsättas för kränkning eller marginalisering och åt deras behov och rättigheter, samt de utmaningar som dessa personer står inför. Vederbörlig hänsyn bör dessutom tas till de olika risker som kvinnor och män kan vara utsatta för. Det kan dock noteras att hbt-personer inte särskilt omnämns i de vägledande principerna utan att principerna är kopplade till FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter. Utöver det nämns även de särskilda deklarationerna som gäller kvinnor och hur man på ett effektivt sätt hanterar frågor om kön, sårbarhet och/eller marginalisering och då särskilt ta hänsyn till de speciella utmaningar som ursprungsbefolkningar, kvinnor, nationella eller etniska minoriteter, religiösa och språkliga minoriteter, barn, personer med funktionsnedsättning och migrerande arbetare och deras familjer står inför. har arbetat med FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter och hur dessa ska kunna tillämpas i . Ett förslag till en handlingsplan har utarbetats och lämnats till företag och andra intressenter för synpunkter och förslag. När det gäller handelsfrämjande framgår det av förslaget till nationell handlingsplan att Business ska ges i uppdrag att stärka sitt arbete med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och särskilt stödja små och medelstora företag inom detta område. Vidare ska verka för att EU inkluderar referenser till FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter i hållbarhetskapitlen i sina bilaterala och regionala handelsavtal samt partnerskaps- och samarbetsavtal. ska även enligt förslaget verka för att förbättra genomförandet av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, exempelvis genom att uppmana utländska regeringar att ta fram nationella handlingsplaner. Vidare ska samstämmighet i fråga om företagande och mänskliga rättigheter främjas i organisationer som t.ex. FN, och . På regeringens webbplats om mänskliga rättigheter framgår att verkar aktivt för att alla länder ska avkriminalisera sexuella kontakter mellan samtyckande vuxna personer av samma kön och att införa skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Bland annat lyfter fram situationen för hbt-personer i dialog med andra länder och inom ramen för den universella granskningen i för mänskliga rättigheter. och EU agerar också genom uppvaktningar och offentliga uttalanden mot lagförslag som medför diskriminering av hbt-personer eller förföljelse av personer som försvarar de mänskliga rättigheterna med koppling till dessa frågor. Vidare framgår av statsrådet svar på en interpellation (ip. 2014/15:367) ställd av (V) att regeringen planerar att genomföra utbildningsinsatser i hbtq-frågor på för att säkerställa att rätt kompetens finns inom organisationen, givet att frågan är känslig i många kontexter. När det gäller de statliga bolagen, däribland SEK och , framgår det av statens ägarpolicy att bolag med statligt ägande ska beakta ett arbete med mångfald i sin verksamhet. Diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning eller sexuell läggning eller ålder får inte förekomma i förhållande till vare sig anställda, affärspartners, kunder och leverantörer eller andra som bolagen kommer i kontakt med. Vidare kan det nämnas att samtliga av de länder som EU har slutit handelsavtal med måste respektera de mänskliga rättigheterna, genom de s.k. hållbarhetskapitlen. EU:s målsättning är att införliva klausuler om respekt för de mänskliga rättigheterna i de associationsavtal man förhandlar om med samarbetsråd (GCC), och det gäller även de avtal som förhandlas med , och m.fl. Utöver handelsrelationer täcker dessa avtal en bredare politisk dialog. Handel med sälprodukter regleras genom dels och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter, dels lagen (2011:1070) om handel med sälprodukter som kompletterar förordningen. I förordningen föreskrivs ett allmänt förbud mot saluföring av sälprodukter på unionsmarknaden. Förordningen innehåller undantag för dels jakt som bedrivs av urfolk, dels jakt där säl jagas för hållbar förvaltning av resurser (förvaltningsundantaget). I bedrivs skyddsjakt på säl vars produkter har kunnat säljas enligt förvaltningsundantaget. Förordningen har tillsammans med genomförandeförordningen (EU) nr 737/2010 ifrågasatts av och i WTO. antog () panelens och överprövningsorganets rapporter och WTO drog slutsatsen att förbudet mot att sälja sälprodukter kan motiveras utifrån djuretiska principer (), men man ifrågasatte de två undantagen (undantaget för ursprungsbefolkningar och förvaltningsundantaget). När det gäller undantaget för ursprungsbefolkningar hävdade överprövningsorganet att vissa aspekter av dess utformning och tillämpning innebar en godtycklig och omotiverad diskriminering. När det gäller förvaltningsundantaget fann överprövningsorganet att det inte var motiverat eftersom den möjliga skillnaden i kommersiell dimension mellan kommersiell jakt och förvaltningsjakt (småskalig, icke-vinstsyfte) inte var tillräckligt stor för att motivera en åtskillnad. underrättade EU tvistlösningsorganet om att man avsåg att genomföra dess rekommendationer och avgöranden på ett sätt som innebär att EU uppfyller sina skyldigheter inom ramen för WTO. enades EU, och om att en rimlig period för att genomföra tvistlösningsorganets avgöranden skulle vara 16 månader (t.o.m. ). För att genomföra tvistlösningsorganets rekommendationer har kommissionen presenterat ett förslag till en ändrad förordning (KOM(2015) 45). Syftet med ändringarna är att genomföra WTO-tvistlösningsorganets rekommendationer med avseende på grundförordningen. När det gäller undantaget för urfolk innebär förslaget att det är tillåtet att saluföra sälprodukter om de kommer från en traditionell icke-kommersiell jakt som bidrar till urfolksamhällets självhushållning. Det ska vara en jakt som utförs på ett sådant sätt att de djur som jagas lider så lite som möjligt med hänsyn till samhällets traditionella livsstil och försörjningsbehov. När det gäller förvaltningsundantaget har det tagits bort i den nya förordningen. Förslaget innebär därmed ett förbud för att sälja sälprodukter inom och övriga EU. Av en faktapromemoria (2014/15:FPM20) framgår att regeringen hade velat haft kvar förvaltningsundantaget. Regeringen anser att en begränsad småskalig försäljning av sälprodukter ska vara möjlig i och ifrågasätter om kommissionens förslag strider mot proportionalitetsprincipen. Jakt på säl i bedrivs som skyddsjakt för att skydda fisket eftersom sälarna orsakar mycket skada för fisket. Regeringen framhåller vidare att det är en småskalig noga reglerad jakt enligt djuretiska principer och utan vinstsyfte. Endast ett hundratal sälar fälls , vilket kan jämföras med att det totalt finns ca 32 000 gråsälar, ca 8 000 vikare i och ca 17 000 knubbsälar längs . Skyddsjakt på säl får dessutom endast ske om det inte finns någon annan lämplig lösning och om det inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus hos bestånd i dess naturliga utbredningsområde. Jakten är också viktig för forskning och miljöinformation varför avser att verka för att kommissionens förslag inte hindrar detta syfte. Av faktapromemorian framgår vidare att även några andra medlemsstater anser att en begränsad småskalig försäljning av sälprodukter utan vinstintresse bör vara möjlig. Vidare har en revidering av undantaget för urfolk ifrågasatts. Medlemsstaternas ståndpunkt i övrigt var dock ännu inte kända då promemorian författades (). har ännu inte tagit ställning till förslaget som är föremål för subsidiaritetsprövningar i de nationella parlamenten och förhandlingar mellan medlemsländernas regeringar i miljörådet. Miljö- och jordbruksutskottet har granskat kommissionens förslag och funnit att det inte strider mot subsidiaritetsprincipen (prot. 2014/15:23). Ordförandeskapet planerar för en snabb behandling av ärendet och siktar på att kunna avsluta det innan . Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Främjande av internationell handel, Handelsavtal och skydd för miljö, mat och hälsa, Internationell handel och hbt-frågor, Miljöteknik och och Handel med sälprodukter. Främjande av internationell handel I motionerna 2014/15:1875 (FP), 2014/15:2976 (M) och 2014/15:2993 (M) framhålls vikten av att främja internationell handel. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Det finns en samsyn i utskottet om att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis vara en tydlig röst inom EU och sådana internationella forum som WTO, för en öppen och fri handel och för att motverka olika protektionistiska tendenser. Ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Som utskottet tidigare uttalat kan frihandel vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan ske på öppna och likvärdiga villkor. Den fria handeln ska också vara en rättvis handel. När det gäller de förslag till tillkännagivanden som finns i de aktuella motionerna konstaterar utskottet att det av budgetpropositionen , som också redovisats i det föregående avsnittet, framgår att regeringens inriktning för den internationella handelspolitiken ligger i linje med det som efterfrågas i motionerna. När det gäller de pågående förhandlingarna om ett handelsavtal mellan och vill utskottet även betona vikten av att ett avtal inte får göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd, miljöskydd, socialt skydd, skydd av personuppgifter och kulturell mångfald. Vidare får avtalet inte heller urholka de gällande sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU. Det är också utskottets uppfattning att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Mot bakgrund av det sagda ser utskottet inte någon anledning för några riksdagsuttalanden enligt det som föreslås i de nämnda motionerna, vilka därmed avstyrks i de aktuella delarna. Handelsavtal och skydd av miljö, mat och hälsa Utskottet, som delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2014/15:2626 (C) om att ett framtida handelsavtal mellan och inte får äventyra skyddet för miljö, mat, hälsa och djur vill påminna om att kommissionen i sitt arbetsprogram framhåller att ett handels- och investeringsavtal mellan och inte får göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd och miljöskydd. En åsikt som utskottet i beredning av arbetsprogrammet instämde med. Vidare kan utskottet konstatera att detta även finns uttalat i de målsättningar som EU:s medlemsstater enhälligt har slagits fast i det förhandlingsmandat som ministerrådet gav till kommissionen och att det även följs upp i kommissionens förslag till avtalstext inför den åttonde förhandlingsrundan, som framgår av det föregående avsnittet. I det föregående avsnittet framgår även av de refererade faktadokumentet om s.k. sanitära och fytosanitära frågor att EU enligt kommissionen kommer att behålla sina restriktioner när det gäller hormoner och tillväxtpreparat samt att ett avtal inte kommer att påverka EU:s lagstiftning om djurs hälsa. Kommissionen framhåller att den önskar inrätta en formell dialog om djurs hälsa med amerikanska lagstiftare i syfte att främja en högsta möjliga standard på området. Utskottet noterar även att det är regeringens målsättning att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet bl.a. för miljön samt människors och djurs hälsa försämras. Som uttryckts inledningsvis delar utskottet motionärernas uppfattning att ett framtida handelsavtal mellan och inte får äventyra EU:s krav på skydd för miljö, mat, hälsa och djur. Mot bakgrund av det sagda anser utskottet dock att motion 2014/15:2626 (C) i huvudsak kan anses vara tillgodosedd och därmed kan avstyrkas. Internationell handel och hbt-frågor I motion 2014/15:2201 (S) efterlyser motionärerna ett tydligare hbt-perspektiv i det handelspolitiska samarbetet med andra länder. Utskottet vill med anledning av motionen redan inledningsvis säga att det delar motionärernas uppfattning att all form av diskriminering av hbt-personer ska motarbetas och rättsligt beivras. Som framgår av det föregående avsnittet arbetar aktivt för att alla länder ska avkriminalisera sexuella kontakter mellan samtyckande vuxna personer av samma kön och att införa skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. När det gäller hbt-perspektivet i internationell handel noterar utskottet att det pågår ett arbete med att integrera FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter i en nationell handlingsplan. I förslaget till en handlingsplan framgår bl.a. att ska verka för att EU inkluderar referenser till principerna i hållbarhetskapitlen i sina bilaterala och regionala handelsavtal samt partnerskaps- och samarbetsavtal. Enligt förslaget ska vidare verka för att förbättra genomförandet av principerna, t.ex. genom att uppmana utländska regeringar att ta fram nationella handlingsplaner. Som framgår av det föregående avsnittet innehåller FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter inga särskilda omnämnanden av hbt-personer men i de inledande allmänna principerna slås det fast att de vägledande principerna bör användas på ett icke-diskriminerande sätt och vidare att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt personer som t.ex. tillhör grupper som löper en förhöjd risk att utsättas för kränkningar eller marginaliseringar och åt deras behov och rättigheter, samt de utmaningar som dessa personer kan stå inför. Utskottet noterar även att regeringen avser genomföra en utbildningsinsats inom när det gäller hbtq-frågor för att säkerställa att det finns rätt kompetens i organisationen givet att frågan i många kontexter är känslig. Slutligen noterar utskottet även att det av statens ägarpolicy , som bl.a. gäller SEK och , framgår att bolag med statligt ägande ska beakta ett arbete med mångfald i sin verksamhet. Diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etniskt tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder får inte förekomma i förhållande vare sig till anställda, affärspartners, kunder och leverantörer eller andra som bolagen kommer i kontakt med. Med det sagda avstyrks den här aktuella motionen i den berörda delen. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att utvecklingsländer får tillgång till ny, energieffektiv teknik. Klimatförändringarna är en av vår tids stora utmaningar och om världens koldioxidutsläpp ska bromsas behöver betydande steg tas bl.a. i utvecklingsländerna. Vidare delar utskottet den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2014/15:136 (V) om att det är bekymmersamt att utvecklingsländerna ofta inte har råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Utskottet noterar att det pågår diskussioner för att hitta en lösning på detta problem, bl.a. inom de internationella klimatförhandlingarna och inom ramen för WTO. Utskottet vill betona vikten av att i dessa diskussioner söka politiska lösningar som inte innebär att patentsystemet undermineras då det riskerar att leda till att viktiga innovationer uteblir eftersom utvecklingen av miljöteknik kräver stora investeringar i forskning och utveckling och ett visst risktagande. Med det sagda avstyrks motion 2014/15:136 (V) i den berörda delen. I motion 2014/15:2977 (M) förordas att ska uppmana regeringen att ta fram en strategi för hur den har tänkt att agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter är tillåten även . Som framgår av det föregående avsnittet är grunden till att frågan aktualiserats en WTO-tvist. Enligt kommissionens förslag, som bereds i rådet, är det s.k. förvaltningsundantaget som innebär att en begränsad småskalig försäljning av sälprodukter i är möjlig borttaget. Kommissionens syfte med lagstiftningsförslaget är att genomföra WTO:s tvistlösningsorgans rekommendationer. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att respektera de internationella handelsreglerna och WTO:s tvistlösningsmekanism. konstaterar utskottet att regeringen anser att det skulle vara möjligt att behålla förvaltningsundantaget och ifrågasätter om kommissionens förslag i den delen är förenligt med proportionalitetsprincipen. Vidare noterar utskottet att regeringen enligt uppgift från i de pågående rådsförhandlingarna driver linjen att en småskalig försäljning av sälprodukter utan vinstintresse ska vara tillåten genom ett tillägg till förordningen. Utskottet anser därmed att det inte finns något behov av ett riksdagsuttalande enligt det som föreslås i motion 2014/15:2977 (M), vilken därmed kan avstyrkas i den här aktuella delen. Effektivitet i exportgarantisystemet, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3039 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2014/15:59 till handlingarna. konstaterar i sin rapport att EKN och har identifierat olika problem i EKN:s verksamhet utan att vidta några åtgärder inom rimlig tid. Ett exempel som nämns i rapporten är att EKN:s premienivåer har satts för högt som en följd av att myndigheten inte har uppdaterat centrala antaganden i modellen för att prissätta garantier.