bet · H201AU9 · 2015-02-27 00:00:00 — Allt annat är resursslöseri, både för individen och för samhället. Utskottet noterar att regeringen sedan den tillträdde har föreslagit flera åtgärder inom olika områden för att möjliggöra snabbare etablering på arbetsmarknaden och för att bidra till en bättre integration. uppmärksammar att regeringen ekonomiska vårproposition aviserar att den avser att inom de nuvarande ramarna avsätta medel för en pilotsatsning på kompetenskartläggning för personer i anläggningsboende med uppehållstillstånd för att i ett tidigt skede fånga upp kompetensen hos På motsvarande sätt avser regeringen också att avsätta medel för valideringsinsatser inom ramen för Arbetsförmedlingens Arbetsförmedlingen lämnade en återrapportering daterad med anledning av ett uppdrag att utveckla metoderna för och öka omfattningen av validering av nyanlända invandrares kompetens. Av denna återrapportering och av Arbetsförmedlingens årsredovisning 2014 framgår att förutsättningarna för en tidig validering har förbättrats. Utskottet är positivt till detta eftersom validering är ett viktigt första steg till arbete i för många nyanlända invandrare. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram proposition 2014/15:107 Vissa frågor med anledning av införandet av en nationell referensram för livslångt lärande som överlämnades till . Syftet med att införa en nationell referensram är att underlätta jämförelser av kvalifikationer både nationellt och internationellt med förhoppning om att skapa gynnsammare förutsättningar för validering och rörlighet på arbetsmarknaden. I vårändringsbudgeten föreslås Myndigheten för få medel för bl.a. införandet av en sådan referensram och för att stimulera utbildningsanordnare att i större omfattning använda validering som ett verktyg i antagningsförfarandet i . Utskottet noterar även att regeringen vill säkra arbete med att validera utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsyrken genom att ge att använda för att täcka kostnader för prov och kurser. Resultatet av detta ska redovisas till senast . Utskottet vill framhålla att utbildning i svenska språket är av stor vikt för att möjliggöra ett snabbare inträde på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför att regeringen i vårändringsbudgeten föreslår medel för att inleda en satsning för att främja kompetensutvecklingen för sfi-lärare. Satsningen beräknas uppgå till 2016 och framåt. Regeringen tillför också extra 2015 till svenskundervisning för de personer som fått uppehållstillstånd men fortfarande bor på anläggningsboenden och till undervisning i svenska och introduktion i det svenska samhället för asylsökande. Utskottet välkomnar också proposition 2014/15:85 Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning, vilken överlämnades till . Regeringens ambition är att utbildningen bättre ska anpassas efter varje elevs individuella behov och förutsättningar. Utskottet noterar vidare att en satsning på utrikes föddas företagande föreslås ekonomiska vårproposition i form av en förstärkning av AB:s rådgivning för företagare med utländsk bakgrund. Utskottet välkomnar att regeringen har betonat vikten av de kompletterande utbildningarna för att personer med utländsk utbildning ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och att anslagen till dessa därför föreslås utökas med ytterligare och framåt. Regeringen har anfört att den även i fortsättningen kommer att följa hur de kompletterande utbildningarna fungerar, utformas och finansieras. Regeringen har vidare föreslagit en förstärkning av Universitets- och högskolerådets bedömningsverksamhet, och undersöker hur myndighetssamarbete och informationsutbyte kan förbättras för att ge nyanlända invandrare kunskap om möjligheter till kompletterande utbildning, validering och yrkesanpassad Utskottet uppmärksammar vidare att det numera framgår av Arbetsförmedlingens instruktion att myndighetens verksamhet ska utformas så att den främjar jämställdhet och motverkar könsuppdelningen på Arbetsförmedlingen har också fått i uppdrag att redovisa en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhets- integrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhets- Utskottet noterar att regeringen har angett att den noga följer situationen för utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden och utesluter inte att ytterligare åtgärder för att främja ökad jämställdhet kan komma att bli Utskottet konstaterar att regeringen har påbörjat omfattande insatser både för att tillvarata och utveckla nyanlända invandrares kompetens på ett mer effektivt sätt och för att förbättra nyanlända kvinnor och mäns etablering på arbetsmarknaden samt för att stärka jämställdheten. Det kommer således inom en snar framtid att finnas ett underlag för ytterligare överväganden i de frågor som aktualiserat genom sin granskning och det som framförts Utskottet kommer med stort intresse att följa den vidare utvecklingen på området och utgår från att regeringen kommer att göra detsamma och vidta ytterligare åtgärder därefter. Utskottet ser vidare fram emot att ta del av den slutrapport om etablering och integration som kommer att Mot denna bakgrund finner inte utskottet skäl att föreslå något initiativ från Motionerna avstyrks och regeringens skrivelse 2014/15:19 bör läggas till handlingarna. Nyanlända invandrare och instegsjobb Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om möjlighet att läsa på komvux parallellt med ett instegsjobb. Jämför reservation 4 (M, C, FP, KD). Allianspartierna föreslår i motion 2014/15:2574 av m.fl. att det ska vara möjligt att läsa på komvux parallellt med ett instegsjobb (yrkande 3). Partierna menar att det måste bli lättare att kombinera jobb och utbildning för att uppnå en framgångsrik integration. Som utskottet påpekat ovan är ett snabbt inträde på arbetsmarknaden centralt för en framgångsrik etablering av nyanlända invandrare. Utskottet välkomnar att regeringen föreslår en satsning på i vårändringsbudgeten för att möjliggöra fler utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux. Detta syftar bl.a. till att stärka nyanlända invandrares möjligheter till etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Utskottet hänvisar också till proposition 2014/15:85 Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning som nämnts ovan under avsnittet om nyanlända invandrares kompetens. I propositionen föreslås att eleverna ska kunna kombinera språkundervisning med andra kurser i vuxenutbildningen, t.ex. med en yrkesutbildning. Vidare ska sfi erbjudas i högre grad på tider som passar eleven så att språkstudierna kan kombineras med exempelvis jobb eller praktik. Utskottet har tidigare i betänkandet uppmärksammat en rad insatser som regeringen har påbörjat och som syftar till en förbättrad etablering av nyanlända invandrare. Utskottet konstaterar således att ett omfattande arbete bedrivs för att effektivisera nyanlända invandrares etablering och för att tillvarata och utveckla deras kompetens. Utskottet anser med det ovan anförda att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionen. Den bör därför avslås. Det civila samhället i integrationsarbetet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det civila samhället i integrationsarbetet och lägger skrivelse 2013/14:244 till handlingarna. Jämför reservationerna 5 (SD) och 6 (KD). beslutade om mål för politiken för det civila samhället utifrån den dåvarande regeringens proposition 2009/10:55 En politik för det civila samhället. Det civila samhället definieras av regeringen och som ”en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen” (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Den dåvarande regeringen slöt 2010 en överenskommelse med idéburna organisationer inom integrationsområdet och kommuner och landsting (SKL). Syftet med överenskommelsen (Dnr IJ2009/60/UF) är att förtydliga relationen mellan de berörda parterna i arbetet med nyanlända invandrares etablering och integration. Vidare ska den bidra till utvecklandet av former och metoder för att de idéburna organisationerna bättre ska kunna medverka i insatser som bidrar till integration. överenskommelsen bygger på de sex principerna om mångfald, självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet samt öppenhet granskning Staten och det civila samhället i integrationsarbetet granskning, som har utgått från beslut om proposition 2009/10:55 och överenskommelsen inom integrationsområdet, har fokuserat på statliga åtgärder för att göra det lättare för civilsamhället att bidra till en mångfald av utförare i syfte att öka kvaliteten och effektiviteten i etablerings- och integrationsprocessen. Granskningen har varit inriktad på att besvara frågor om huruvida regeringen och de berörda myndigheterna har verkat för att undanröja hinder för upphandling av det civila samhällets verksamheter samt hinder för civilsamhällets organisationer att få statlig finansiering och huruvida de verkat för att få till stånd lokala överenskommelser och samverkan med det civila samhället. övergripande bedömning är att ambitionen att på olika sätt involvera det civila samhället i statens insatser för mottagande, etablering och integration av nyanlända invandrare inte har resulterat i motsvarande utveckling i de berörda myndigheternas faktiska verksamhet. Civilsamhällets organisationer är inte utförare mot ersättning i någon större omfattning inom den statliga integrationspolitiken, som sektorn i viss mån har en annan, mer kompletterande roll. Granskningen pekar på att det civila samhället i begränsad omfattning upphandlas av, finanserias av eller samverkar med statliga myndigheter på integrationsområdet, även om omfattningen varierar. konstaterar att proposition 2009/10:55 och överenskommelsen inom integrationsområdet inte har medfört några förändringar av regeringens styrning av Arbetsförmedlingens och samarbete med civilsamhället, exempelvis i form av förändringar i regleringsbrev. konstaterar också att varken Arbetsförmedlingens eller interna styrning på ett tydligt sätt har betonat vikten av samarbete med det civila samhället på lokal nivå. Granskningen framhåller också att civilsamhällets deltagande i upphandlingar inom den statliga mottagnings-, etablerings- och integrationspolitiken är litet och att få åtgärder har vidtagits i syfte att undanröja de hinder för upphandling som de ansvariga myndigheterna har lyft fram, såsom komplexiteten i de upphandlingar som genomförs utifrån lagen om offentlig upphandling (2007:1091) () samt hur myndigheterna väljer att geografiskt och volymmässigt dela upp upphandlingarna. noterar i granskningsrapporten att det inom den statliga bidragsgivningen finns en inneboende målkonflikt mellan styrning och frihet. Den statliga finansieringen är främst inriktad på områden och verksamheter där staten har definierat ett behov. Mot bakgrund av granskning rekommenderar myndigheten att regeringen •genomför en samlad analys av den statliga finansieringen av civilsamhället på integrationsområdet •efterfrågar uppföljning av samarbetet med det civila samhället från Arbetsförmedlingen och •analyserar behovet av att vidta generellt stödjande åtgärder i syfte att underlätta civilsamhällets deltagande i upphandlingar •tydliggör den roll som överenskommelsen inom integrationsområdet har i regeringens integrationspolitik. I skrivelse 2013/14:244 om staten och det civila samhället i integrationsarbetet instämmer regeringen delvis i övergripande bedömning att ambitionen att på olika sätt involvera det civila samhället i statens integrationsarbete inte har resulterat i motsvarande utveckling i de berörda myndigheternas faktiska arbete. har i sin granskning utgått från en av de sex principer som ska styra politiken för det civila samhället enligt proposition 2009/10:55, nämligen principen om mångfald. Regeringen delar i stort de slutsatser som kommer fram till utifrån denna princip, men anser att de sex principerna hör ihop och att inte har utvärderat effekter utifrån de fem övriga principerna. har endast studerat riktade integrationsverksamheter i granskningen, vilket enligt regeringen innebär att granskningen inte omfattar alla regeringsinsatser som gör det möjligt för det civila samhället att delta i integrationsfrämjande aktiviteter. Regeringen instämmer i analys att det finns svårigheter för det civila samhället att delta i upphandlingsförfaranden enligt och lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Regeringen delar analys att det finns ett behov av bättre samordning av finansieringen på integrationsområdet, men att det dock inte kan anses utrett vilken form av samordning som är mest ändamålsenlig och vilken myndighet som bäst lämpar sig för ansvaret. I och med skrivelsen anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. I motion 2014/15:36 anför (SD) att inriktningen för stöd till det civila samhället inom integrationsområdet bör reformeras för att innefatta organisationer och projekt som bygger på inkluderande i stället för som på etnisk grund. Han anför att vänder sig emot all form av politik som särskiljer personer baserat på deras bakgrund. Motion från den allmänna motionstiden (KD) anser i motion 2014/15:2397 att staten genom stimulanser kan öka de civila organisationernas möjligheter att vara mötesplatser för svenskar och nyanlända invandrare. På så sätt underlättas integrationen enligt motionären. Utskottet noterar med stor tillfredsställelse att regeringen ser det civila samhället som en viktig samhällsaktör när det gäller etablering av nyanlända invandrare. Utskottet uppmärksammar att arbetsmarknadsminister bjöd in företrädare för civilsamhället och kommuner till en konferens om hur det civila samhällets roll för nyanlända invandrares etablering kan stärkas och utvecklas. Utskottet hyser förhoppning om att granskning, där förutsättningarna för det civila samhället har uppmärksammats, kan leda till att det civila samhällets roll ytterligare förstärks och förbättras. Utskottet ställer sig positivt till att regeringen i vårändringsbudgeten satsar ytterligare för att stärka verksamheten med flyktingguider och familjekontakter. I vårändringsbudgeten aviserar regeringen också en ökning av idrottsanslagen med och . Medlen ska användas för att stödja idrottsrörelsens arbete med nyanlända invandrare. Utskottet välkomnar även denna satsning. Med anledning av rekommendationer att tydliggöra den roll som överenskommelsen inom integrationsområdet har i regeringens integrationspolitik, hänvisar utskottet till att regeringen i budgetpropositionen angav att formerna för arbetet med överenskommelsen kan behöva ses över. Utskottet välkomnar att en särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. undersöka möjligheterna att på olika sätt göra det lättare för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet så att dessa organisationers kompetens och kapacitet bättre kan tas till vara. Regeringen har också beslutat om att utvidga utredarens uppdrag till att omfatta hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Uppdraget ska redovisas (dir. 2014:40 och 2015:38). Såväl som regeringen har pekat på svårigheter avseende upphandlingsförfaranden för det civila samhället. Sådana svårigheter har också uppmärksammats av SKL inför utskottet. Utskottet välkomnar därför att regeringen har tillsatt en utredning med uppdraget att förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för upphandlingsstöd, (dir. 2014:161). Utskottet noterar också i sammanhanget att regeringen tillsatt ytterligare en utredning rörande upphandlingsförfarandet b.la. med uppdraget att analysera hur uttryckliga krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in i de kommande nya upphandlingslagarna (dir. 2014:162). Uppdragen ska redovisas respektive . Utskottet konstaterar att regeringens åtgärder innefattar flera satsningar, utredningsuppdrag och andra åtgärder som i stort är inriktade på iakttagelser och rekommendationer. Åtgärderna syftar till att ytterligare förbättra förutsättningarna för det civila samhällets roll i integrationsarbetet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan ser utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av framställda motionsyrkanden som därmed avstyrks. bör vidare lägga regeringens skrivelse 2013/14:244 till handlingarna. 1.Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3021 av (SD) yrkandena 1–4, avslår motionerna 2014/15:79 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9, 2014/15:574 av (C), 2014/15:1348 av och (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1924 av (S) och 2014/15:2260 av m.fl. (S) yrkande 7 och lägger skrivelse 2014/15:31 till handlingarna. Vi välkomnar att har granskat mottagande och bosättning av nyanlända invandrare. Vi har dock flera förslag på åtgärder som vi anser vara nödvändiga. anser att regeringen bör vidta åtgärder så att det blir kommunernas kapacitet och möjlighet till etablering som är gränssättande för mottagande och etablering av nyanlända invandrare i stället för behovet av nuvarande och prognostiserat asylmottagande. Det är den enskilda kommunen som bäst avgör förutsättningarna för mottagande och etablering av nyanlända invandrare. Vi vill att regeringen verkar för att det genomförs en översyn av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (den s.k. EBO-lagen) i syfte att underlätta arbetsmarknadsetablering och mottagande av nyanlända invandrare. Vi anser också att regeringen bör verka för att länsstyrelsernas överenskommelser med kommunerna i första hand ska bygga på möjlighet till arbetsmarknadsetablering, och inte som på tillgång till bostäder. RESERVATIONER 2014/15:AU9 Eftersom den statliga ersättningen i vissa delar inte täcker kommunernas kostnader för mottagandet tvingas många kommuner betala ut försörjningsstöd i det glapp som uppstår mellan statliga ersättningssystem i övergången från och Arbetsförmedlingen. Vi anser därför att regeringen ska se till att har skyldighet att säkerställa att den statliga ersättningen täcker kommunernas faktiska kostnader för mottagningen av nyanlända invandrare. Det vi nu anfört om åtgärder för mottagande och bosättning av nyanlända invandrare bör , med bifall till motion 2014/15:3021 (SD) yrkande 1–4, tillkännage för regeringen som sin mening. 2.Samhällsorientering, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2597 av och (SD) yrkandena 1–5. ser positivt på samhällsorientering som en del i etableringsprocessen för nyanlända invandrare. Vi anser att samhällsorientering fyller en viktig roll för etableringen i det svenska samhället. Därför vill vi att målgruppen utvidgas och att samtliga personer som invandrar till i syfte att vara bosatta och verksamma i landet får och förväntas ta del av kunskaper om samhället. Vidare anser vi att samhällsorienteringen bör vara obligatorisk för de nyanlända invandrare som ingår i målgruppen. Vi menar också att samhällsorientering bör regleras i en samlad lagstiftning för samtliga målgrupper, separat från de specifikt riktade insatser som erbjuds i övrigt. Vi är av den uppfattningen att det finns ett behov av ett ökat innehållsmässigt fokus i samhällsorienteringen på de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna. Kännedom och förankring om detta är elementärt för ett värdigt och respektfullt liv i för den enskilde såväl som för samhället i stort. Det är uppfattning att var och en som lever i bör känna till, anpassa sig efter och bejaka den västerländska, humanistiska grund på vilken vårt land vilar och i vilken ingår bl.a. värden som jämställdhet mellan kvinnor och män, individens människovärde och likhet inför lagen 2014/15:AU9 RESERVATIONER samt respekt för rättsstaten. Vi vill därför att det införs ett nytt, uttalat kunskapsmål om svensk kultur och tradition. Vi anser, med bifall till motion 2014/15:2597 (SD) yrkandena 1–5, att regeringen bör återkomma med förslag till ändrad lagstiftning i enlighet med det ovan anförda. Detta bör ge regeringen till känna. 3.Nyanlända invandrares kompetens, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3015 av (SD) yrkandena 1–3, avslår motionerna 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:311 av Serkan Köse (S), 2014/15:801 av och (C), 2014/15:824 av (C), 2014/15:907 av (M), 2014/15:1727 av (KD) yrkande 1, 2014/15:1733 av Arhe Hamednaca (S), 2014/15:1778 av (C) och 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 4 och lägger skrivelse 2014/15:19 till handlingarna. står inför stora utmaningar i och med att en omfattande invandring leder till att många människor ska införlivas i samhället. menar att det är viktigt att väga in enskilda kommuners strukturella förutsättningar för mottagande av nyanlända invandrare i framtida satsningar och lagstiftning. Därför bör regeringen återkomma med förslag rörande hur tillvaratagande av nyanlända invandrares kompetens kan förstärkas genom att kommuners strukturella förutsättningar för mottagande vägs in vid kommunplacering. vill betona vikten av att etablering i samhället innefattar fler områden än arbetsmarknaden. Att etableras i ett samhälle innebär enligt vår mening att bli en del av det samhället till fullo och att känna till dess samhällsstruktur och regelverk samt sina egna rättigheter och skyldigheter gentemot samhället. Därför bör regeringen vidta åtgärder så att samhällsorientering möjliggörs i anläggningsboende. har vid ett flertal tillfällen riktat kritik mot insatser för att nyanlända invandrare ska beredas tillfälle till arbete genom särbehandling och subventioner, bl.a. med hänvisning till att detta inte ger långvariga effekter och bidrar till faktisk etablering. Att vissa arbetstagare får särskilda förmåner gentemot andra är snarare ett effektivt sätt att öka klyftor i samhället. Det är därför viktigt att regeringen ser till att anställningar som görs till följd av att den som anställs är nyanländ invandrare inte subventioneras. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:3015 yrkandena 1–3 tillstyrks. 4.Nyanlända invandrare och instegsjobb, punkt 5 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (FP), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. Vi anser att vägen in i det svenska samhället går genom arbete, egen försörjning och språkkunskaper. Med tidiga individuella insatser kan de som invandrar till så fort som möjligt komma i arbete och skapa sig en ny framtid här. Vi noterar att regeringen har vidtagit åtgärder för att förbättra nyanlända invandrares etablering i . Det saknas dock konkreta satsningar för att åstadkomma en framgångsrik integration. Vi menar att det behövs en rad satsningar för att få till en framgångsrik integration som förhindrar utslagning. Det måste bli lättare att kombinera jobb och utbildning; t.ex. bör det vara möjligt att kombinera instegsjobb med komvux och inte enbart med sfi som . Vi anser, med bifall till motion 2014/15:2574 (M, C, FP, KD) yrkande 3, att regeringen bör vidta åtgärder så att det blir möjligt att läsa på komvux parallellt med ett instegsjobb. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 2014/15:AU9 RESERVATIONER 5.Det civila samhället i integrationsarbetet, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.