bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — a. utöka antalet förstelärare som i sin tjänst ska handleda och coacha nyexaminerade lärare samt möjliggöra för tjänster som kombinerar undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning och samarbete på universitetsnivå. I yrkande 6 föreslår motionärerna att man ser över möjligheten att ge duktiga lärare som arbetar på skolor i utanförskapsområden mer betalt och framhåller att det ska löna sig att satsa på sin yrkesroll och höja sin kompetens. I yrkande 12 anser motionärerna att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga huvudmän. Motionärerna framhåller att fjärrundervisning är avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad och att det stärker likvärdigheten och ökar kvaliteten och tillgängligheten. I yrkande 19 begär motionärerna att man ser över möjligheten att införa lärlingsråd bestående av representanter från handelskammare, näringsliv och fackförbund, som ska utforma utbildningarna så att de blir relevanta, håller hög kvalitet, har uppdaterade metoder och modern utrustning och följer arbetsmarknaden nära. I yrkande 32 föreslår motionärerna att möjligheten för nyanlända elever att få intensiv språkundervisning i svenska ses över och framhåller att landets kommuner måste ges möjlighet att erbjuda en bra skolgång för nyanlända elever redan tidigt och att en snabb inlärning av svenska är nyckeln till det svenska samhället och det svenska skolsystemet. I kommittémotion 2015/16:3200 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag ökningar av anslagsnivån på anslaget 1:2 med , 1:4 Sameskolstyrelsen med , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med och 1:19 Bidrag till lärarlöner med . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivån på anslaget 1:1 med , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 1 och 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. med . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. för ökad undervisningstid i matematik, till för ett uppdrag att bl.a. att skapa en struktur för kontinuerlig fortbildning för lärare och utforma uppdragsbeskrivningar, till Skolinspektionen för att genomföra regelmässiga stickprov på ett antal förskolor i varje kommun, ytterligare till statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning, för att stödja utsatta skolor, motverka ordningsproblem och verka för studiero, till skolor i utanförskapsområden, för fortbildningsinsatser för att förbereda införandet av tioårig grundskola, för utbildningsinsatser för förskollärare och lärare med prioritering i specialpedagogik och fortbildning till speciallärare, 1 till ökade resurser till lärarlöner, till en utbyggnad av karriärtjänster, till karriärtjänster i utanförskapsområden och 2 till fler anställda i lågstadiet. I partimotion 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 10 framhåller motionärerna att förstatligandet av skolan är centralt på lång sikt men att på kort sikt bör fler kommuner satsa mer på skolor med låga resultat där andelen nyanlända elever ofta är hög. Skolor med många asylsökande och nyanlända elever bör få ökade resurser och de mest kompetenta lärarna. I yrkande 11 begärs att alla nyanlända elever ska få extra undervisning i svenska och att elevens kunskapsnivå ska kartläggas . Nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. I kommittémotion 2015/16:1468 av m.fl. (FP) föreslår motionärerna att det ska införas ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att motverka ordningsproblem och göra förebyggande insatser för att verka för studiero. Motionärerna avsätter 2016 för ändamålet. I motion 2015/16:1110 av (FP) yrkande 1 begärs att anordnarbidraget för lärlingsutbildningen inte ska sänkas, och i yrkande 2 begärs att ersättningen till det företag som tar emot lärlingar inte ska sänkas. Motionärerna anför att det i regeringens budgetproposition anges att anordnarbidraget för lärlingsutbildning i större utsträckning bör villkoras med att det finns utbildade handledare på arbetsplatsen. Enligt motionären innebär detta att om handledaren saknar handledarutbildning riskerar företagaren att förlora anordnarbidraget, vilket kommer att avskräcka många företagare från att ta emot lärlingar. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivån på anslaget 1:1 med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med , 1:17 med och 1:19 Bidrag till lärarlöner med 1 . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. för att minska elevgruppernas storlek på fritidshemmen, till ett speciallärarlyft som omfattar 6 000 nya lärare, till en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk för att stödja språkutvecklingen hos nyanlända, för en förstärkning av karriärlärarreformen och ytterligare på elevhälsa. I partimotionerna 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkande 6 anges att regeringen bör ge i uppdrag att ange riktvärden för barngruppers storlek. Riktvärden bör återinföras i allmänna råd. Riktmärket bör, liksom tidigare, vara 12–17 barn per barngrupp för barn mellan tre och . För en småbarnsavdelning med barn mellan ett och bör riktvärdet vara nio till tolv barn. En höjning av taket i maxtaxan föreslås delvis finansiera satsningen. Detta framgår även av kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 40. I partimotion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 45 föreslås att fritidsverksamheten ska tillföras 2016 i syfte att minska elevgruppernas storlek och –2019. Det ska också vara möjligt för barnen att självständigt läsa läxor på fritidshemmet. En höjning av taket i maxtaxan för hushåll med högst inkomster ska delvis finansiera den föreslagna satsningen. Detsamma framförs även i kommittémotion 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 15 och kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 44. I partimotion 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 12 vill motionärerna införa en kunskapssatsning för bättre undervisning i svenska. Enligt motionärerna ska skolan skyndsamt göra en bedömning av elevens kunskaper när han eller hon kommer till skolan och därefter snabbt kunna placera eleven i rätt undervisningsgrupp. I yrkande 14 föreslås en satsning på nyanländas språkutveckling som innebär att närmare 3 000 lärare ska få behörighet som lärare i svenska som andraspråk. Motionärerna avsätter 2016–2019. I partimotion 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkande 8 avsätter motionärerna ytterligare för att införa en elevhälsogaranti som ska innebära kontakt med elevhälsan . I kommittémotion 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 14 begärs utökade anslag till elevhälsovården med som ska främja en god kunskapsutveckling och det förebyggande arbetet med psykisk ohälsa hos barn och unga. Även kommittémotionerna 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 37 behandlar satsningen om utökade anslag till elevhälsan och införandet av en elevhälsogaranti. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslår motionärerna till ett speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare. Enligt motionärerna är behovet av utbildade speciallärare stort, men det tar innan de första speciallärarna med specialpedagogisk kompetens kommer att utexamineras. I yrkande 14 föreslår motionärerna att karriärlärarreformen utvecklas. Motionärerna anser att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och att lärarna ska få goda möjligheter till utveckling. Enligt motionärerna är karriärmöjligheter för lärare på skolor i utanförskapsområden särskilt viktiga. I yrkande 23 begärs en kompetenssatsning för att fortbilda svensklärare inom svenska som andraspråk för att stödja språkutvecklingen och möjligheterna för nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk att nå kunskapsmålen. Motionärerna föreslår att närmare 3 000 personer ska få behörighet som lärare i svenska som andraspråk och föreslår 2016–2018 för ändamålet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska också ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet eller funktionsnedsättning. Utskottet delar regeringens oro för den negativa resultatutvecklingen i skolan (se s. 24 under avsnittet Resultat för utgiftsområdet) och ser positivt på de reformer som regeringen nu genomför inom skolväsendet. I avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16 anvisar utskottet anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i enlighet med regeringens förslag. Utskottet anser således att regeringens anslagsnivåer är väl avvägda. Utskottet redovisar nedan sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag m.m. och att avstyrka motionerna. Inledningsvis vill utskottet uttrycka sin stolthet över den svenska förskolan. firar vi med lagstadgad förskola. Den svenska förskolan har genom medvetna politiska satsningar utvecklats och blivit en central del i det svenska utbildningssystemet och berör de flesta barn och familjer i . Utskottet anser att förskolan och annan pedagogisk verksamhet ska hålla hög kvalitet och att förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn. Utskottet vill understryka betydelsen av förskolans roll i att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte deltagit. Detta gäller särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning och de barn som av olika skäl lever i en utsatt situation. Det finns enligt utskottet flera faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, bl.a. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till fortbildning, personaltäthet och barngruppernas storlek. Detta gäller även fritidshemmen. Fritidshem med god kvalitet kan enligt utskottet bidra till högre kunskapsresultat och jämlika livschanser för alla elever. Minskade barn- och elevgrupper i förskolor och fritidshem m.m. Utskottet vill anföra följande när det gäller yrkanden om minskade barn- och elevgrupper i förskolor och fritidshem och om införande av en nationell rekommendation om antal barn per grupp i förskolan samt om förstärkt tillsyn över förskolan med en tydligare kvalitetsgranskning av bl.a. barngruppernas storlek. Två viktiga förutsättningar för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek och att personaltätheten är tillräcklig. Regeringen har gett i uppdrag att återinföra riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/1495/S). Riktmärke ska införas i kommentar till allmänna råd om förskolan och baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, med utgångspunkt i pedagogisk, utvecklings- och socialpsykologisk forskning. Uppdraget ska redovisas till () . Vidare har regeringen gett i uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppernas storlek i förskolan (U2015/3229/S). Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) föreslår regeringen att avsätts för detta ändamål 2016, och man beräknar motsvarande belopp . Satsningen är ett sätt för regeringen att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. Utskottet vill även lyfta fram att regeringen avser att noga följa effekterna av åtgärderna och utvecklingen av förskolans kvalitet. Om satsningen inte leder till förbättrad kvalitet avser regeringen att överväga en förändrad lagstiftning i denna fråga. Därutöver vill utskottet också peka på att Skolinspektionen nu särskilt satsar på att granska kvaliteten i förskolan med syfte att ge exempel på förutsättningar och arbetssätt i förskolan som leder till god kvalitet. Vad gäller fritidshemmen föreslår regeringen att avsätts 2016 för i huvudsak en högre personaltäthet, men även till viss del för insatser för att på andra sätt höja kvaliteten i fritidshemmen. Åren därefter beräknas satsas på fortsatta insatser. Utskottet anser att dessa åtgärder är viktiga för att nå och hålla god kvalitet i förskolor och fritidshem och ställer sig bakom satsningarna. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkanden om minskade barn- och elevgrupper, införande av en nationell rekommendation om antal barn per grupp i förskolan och förstärkt tillsyn över förskolan. Barnomsorg , nätter och Vad särskilt gäller yrkanden som handlar om ökade statliga resurser till barnomsorg , nätter och , s.k. nattis, anser utskottet att det i ett modernt samhälle bör finnas tillgänglig barnomsorg av god kvalitet på de tider föräldrarna faktiskt arbetar. beslutade den dåvarande regeringen om en förordning (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . Statsbidrag lämnades för andra och lämnas för ett kalenderår i sänder –2016. Förordningen tillkom med anledning av ett tillkännagivande från . I samband med sitt förslag om tillkännagivandet till den dåvarande regeringen uttalade utskottet bl.a. att det faktum att man inte kan få barnomsorg som motsvarar ens möjliga arbetstider inte får vara ett hinder för föräldrar, och inte heller för ensamstående föräldrar, att ta ett jobb. Föräldrar som arbetar, eller skulle kunna arbeta, , nätter och ska under trygga former få sitt behov av barnomsorg tillgodosett (bet. 2011/12:UbU13 s. 21, rskr. 2011/12:215). I enlighet med vad regeringen aviserade ekonomiska vårproposition föreslår regeringen nu att avsätts för att utöka stödet som syftar till att huvudmän i större omfattning ska erbjuda omsorg , nätter och . Regeringen beräknar att avsätta för ändamålet . Regeringen kommer att följa effekterna av insatserna och utvecklingen. Vad gäller frågan om att göra kommuner skyldiga att tillhandahålla nattöppen förskola om rimlig efterfrågan finns föreskrivs det i 25 kap. 5 § skollagen (2010:800) att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Utskottet ser inte skäl till att ändra bestämmelsen. Mot bakgrund av ovanstående ställer sig utskottet bakom den utökade satsningen på barnomsorg , nätter och och ser inte skäl att vidta ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena. I fråga om yrkandet om insatser för särskilt begåvade barn i förskolan noterar utskottet att i 8 kap. 2 § skollagen anges att förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande och erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Vidare ska förskolan främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Utifrån detta ser utskottet mycket positivt på regeringens fortsatta satsningar för att stärka kvaliteten i förskolan. I detta ingår regeringens satsningar på mindre grupper i förskolan, som uppgår till och som beskrivs närmare ovan under avsnittet om minskade barn- och elevgrupper i förskolan och fritidshemmet, och fortbildningsinsatser för lärare och förskolans personal samt rektorer och förskolechefer, som uppgår till sammanlagt och som beskrivs närmare nedan under avsnittet om lärare och rektorer. Utskottet delar regeringens bedömning om att dessa satsningar kommer att bidra till att säkerställa en förskola där varje barn kan utvecklas efter sina behov. Med anledning av ovanstående ser utskottet inga skäl att tillstyrka yrkandet om insatser för särskilt begåvade barn i förskolan. I fråga om yrkandet om att utreda och inrätta ett system med statligt stimulansbidrag till den öppna förskolan vill utskottet påminna om att enligt 25 kap. 3 § skollagen får en kommun anordna en öppen förskola som ett komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de till barnen medföljande vuxna som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. Utskottet anser att den öppna förskolan är en värdefull verksamhet som fyller en viktig funktion för såväl barn som föräldrar. Utskottet noterar att det fanns totalt 439 öppna förskolor i landet. Öppna förskolor erbjöds 2014 i 190 kommuner. Det är fler kommuner än . Utifrån detta anser utskottet att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av yrkandet om den öppna förskolan. När det gäller yrkanden som behandlar frågor om idrott inom fritidshemmens verksamhet vill utskottet inledningsvis anföra att enligt 14 kap. 2 § skollagen är fritidshemmets uppgift att komplettera skolan och stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska vidare främja allsidiga kontakter och social gemenskap. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att allt fler elever går i fritidshemmen, men resurserna till fritidshemmen har inte ökat i samma takt. Utskottet vill därför uppmärksamma regeringens satsning för att fritidshemmens utbildning ska hålla god kvalitet och t.ex. vara anpassad till att stimulera elevers lärande och utveckling, vilken beskrivs närmare i avsnittet ovan om minskade barn- och elevgrupper i förskolor och fritidshem. Utskottet noterar även att pågår satsningen Idrottslyftet som organiseras av (). Satsningen finansieras med medel från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Idrottslyftets främsta syfte är att få fler barn och ungdomar att idrotta och att idrotta högre upp i åldrarna. I arbetet med Idrottslyftet uppmanas att stimulera sina lokala föreningar att initiera samverkan med andra organisationer för att bredda verksamheten. Samverkan med verksamhet är vanligast och då framför allt skolor och fritidsgårdar. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkandena om idrott inom fritidshemmens verksamhet. Utskottet kan konstatera att ett flertal yrkanden behandlar lärares karriärutveckling och behov av fortbildning samt rektorers arbetssituation och behov av fortbildning. Utskottet anser i likhet med regeringen att läget är bekymmersamt när det gäller lärarbehörighet och läraryrkets attraktionskraft och att det därför behöver göras stora insatser för att vända utvecklingen i denna fråga (se s. 24 under avsnittet Resultat för utgiftsområdet). Utskottet vill därför inledningsvis framhålla att regeringen har tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket för att stärka yrkets attraktivitet. Utskottet välkomnar de nödvändiga åtgärder som regeringen nu vidtar som bl.a. syftar till bättre löneutveckling för lärare kopplat till deras kompetens och karriärutveckling. Skickliga och engagerade lärare är en nyckel för att vända utvecklingen i den svenska skolan, och utskottet ser därför allvarligt på att läraryrket har tappat i status och attraktionskraft. En central del i den nationella samlingen för läraryrket är Lärarlönelyftet som ska bidra till en långsiktig löneförhöjning utöver den ordinarie lönerevisionen till de lärare som kommer i fråga. Lärarlönelyftet är en viktig del i regeringens satsning för att öka läraryrkets attraktionskraft. Modellen för Lärarlönelyftet togs fram i dialog med de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer: Kommuner och Landsting, , , och . Enligt reformen beräknas det genomsnittliga lönepåslaget uppgå till och lärare. Reformen omfattar på årsbasis ca 60 000 lärare och bygger på att skolhuvudmännen lokalt fattar beslut om lönehöjningar. Enligt regeringens förslag ska det enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16) för avsättas till ett statsbidrag för höjda löner för lärare. Enskilda huvudmän ska ersättas på lika villkor som kommunala och övriga offentliga huvudmän. , när modellen etablerats och fungerar, är avsikten att medlen ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget. Detta bör som utskottet noterar jämföras med den tidigare införda karriärtjänstreformen som fullt utbyggd omfattar ca 17 000 förstelärare. När det gäller yrkanden som handlar om att karriärtjänstreformen behöver utvecklas vill utskottet framhålla att systemet med karriärtjänster genomfördes med ett brett politiskt stöd och ger möjlighet för lärare att utvecklas i sitt yrke och att öka sina löner. Reformen innebär att lärare kan göra karriär genom att utses till förstelärare eller lektorer och få en lönehöjning på i genomsnitt respektive per lärare och månad. Regeringens satsning uppgår till , vilket motsvarar statsbidrag för löneökningar för ca 16 000 förstelärare. Utskottet anser att det är viktigt att en så omfattande reform som karriärtjänstreformen följs upp och kvalitetssäkras och välkomnar därför att regeringen aviserar att den avser att följa upp det fortsatta genomförandet av systemet med karriärtjänster och vid behov föreslå och genomföra åtgärder för att säkerställa att lärare med karriärtjänster har tydliga och goda förutsättningar för uppdraget att utveckla och förbättra undervisningens kvalitet. När det sedan gäller yrkanden om karriärtjänster i utanförskapsområden vill utskottet även upplysa om att regeringen avser att utveckla satsningen på karriärtjänster för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden så att fler skolor som är i behov av särskilda utvecklingsinsatser ska få ta del av medel för höjda lärarlöner. Utskottet anser därför att man bör avvakta regeringens åtgärder i denna fråga. Regeringen satsar även på högre löner för lärare i skolor med svåra förutsättningar inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola. Med anledning av ovanstående anser utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden om lärares karriärutveckling. När det gäller yrkanden om att säkerställa lärares behov av fortbildning, behovet av fler speciallärare och nya system för fortbildningen kan utskottet inledningsvis konstatera att det är huvudmannen som ansvarar för att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling (2 kap. 34 § skollagen). Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att bredda och fördjupa pågående satsningar på kompetensutveckling för lärare och förskollärare. Utskottet vill därför påminna om att regeringen föreslår att det ska avsättas 2016 för kompetensutvecklingsinsatser för lärare och förskolepersonal, vilket bl.a. innefattar en förlängning av Lärarlyftet II. Utskottet delar regeringens bedömning att det är brist på speciallärare och vill därför informera om att regeringen har infört en ökning av statsbidraget från till per högskolepoäng till de huvudmän vars lärare utbildar sig till speciallärare inom ramen för Lärarlyftet II. Regeringen genomför även en särskild satsning för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens i framför allt förskoleklassen och årskurs 1–3 som uppgår till . Regeringen kommer att återkomma till hur denna satsning ska utformas för att säkerställa bättre tillgång till speciallärare och specialpedagoger i .