bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — I likhet med tidigare betänkanden understryker utskottet att unionens åtgärder i internationella sammanhang, inklusive utvidgningsprocessen, ska utgå från de principer som legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstatens principer, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet, respekt för principerna i stadga samt folkrätten. Utskottet anser även att en trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden och principer. Utskottet konstaterar att alla länder som vill ansluta sig till EU måste respektera anslutningskriterierna, de s.k. Köpenhamnskriterierna. Utskottet välkomnar vad regeringen framhåller i sina övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2015 om att regeringen kommer att verka för att EU visar att utvidgningspolitiken ligger fast samt att den kvalitativa granskningen av utvidgningsländerna förstärks vad gäller politiska och ekonomiska nyckelfrågor, liksom att EU:s utvärdering görs mer transparent och jämförbar. Utskottet noterar att kommissionen i sina utvidgningsrapporter framhåller behovet av grundläggande ekonomiska, rättsliga och administrativa reformer som ger förutsättningar för att skapa stabilitet och välstånd i de sex länderna på västra och i som är i EU-integrationsprocessen. Utskottet välkomnar detta och även det faktum att kommissionen i utvidgningsstrategin tydligt lyfter fram behandlingen av särskilt utsatta grupper i ansökarländerna, som hbtq-personer och romer. Utskottet välkomnar att det första formella förhandlingstillfället mellan och EU kunde äga rum och att de första kapitlen väntas Utskottet välkomnar även kandidatlandsstatus som är ett viktigt symboliskt och politiskt steg i riktning mot framtida medlemskapsförhandlingar med EU. Utskottet konstaterar att kommissionen ställer krav på att ska genomföra en rad reformer bl.a. vad gäller rättsstatens funktionssätt och kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt att öka respekten för de mänskliga rättigheterna för att landet ska anses redo att inleda förhandlingar om EU-medlemskap. understrukit vikten av en kontinuerlig och förbättrad dialog mellan regeringen och oppositionen samt ett konstruktivt arbete i parlamentet. Utskottet konstaterar att fortsätter att uppfylla de politiska kriterierna även om förbättringar och reformer krävs på flera områden, bl.a. när det gäller yttrandefrihet och rättsväsendets oberoende. När det gäller den olösta namnfrågan mellan och pågår fortfarande förhandlingar som understöds av FN. ligger på granskningen av rättsstatsfrågorna. Med anledning av brister i tillämpningen tydliggjorde kommissionen i årets översynsrapport att takten i EU-närmandet skulle avgöras av framsteg i att möta de krav som satts ut i riktmärkena för reformer. Utskottet understryker vikten av att EU noggrant analyserar reformarbete inom rättsområdet med fokus på organiserad brottslighet och korruption. Utskottet noterar att det nya instrumentet för EU:s förmedlemskapsstöd (IPA II) inrättades . Förmedlemskapsstödet har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmandeprocesser genom riktade insatser inom bl.a. rättsstatsområdet och kapacitetsbyggande inom offentlig förvaltning. Enligt utskottets uppfattning är IPA ett viktigt instrument för att stödja utvidgningsländernas närmande till EU och därmed en investering i fortsatta säkerhet och välstånd. Utskottet välkomnar att IPA II har utvecklats när det gäller flexibilitet och resultatfokus samt att sambandet har stärkts mellan finansiellt stöd och uppsatta prioriteringar i utvecklingsstrategin. med detta noterar utskottet att kommissionen vidtagit kraftfulla åtgärder för att reducera IPA II-stödet till Bosnien och till följd av i stort sett uteblivna reformframsteg. Utskottet noterar även att rådet för utrikes frågor beslutade om en ny ansats för Bosnien i syfte att bryta dödläget i landets EU-närmanden. innebär att de politiska ledarna ska skriva under ett åtagande om att genomföra en reformagenda som ska innehålla såväl socioekonomiska som institutionella Vad gäller kan utskottet konstatera att kommissionens senaste översynsrapport präglas av den allvarliga tillbakagång som skett under det när det gäller rättsväsendet och grundläggande friheter som exempelvis inskränkningar på yttrandefrihetens område. Kommissionens rekommendation är därför att och EU inleder förhandlingar om kapitel 23 (rättsväsende och grundläggande rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) för att sätta mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i centrum för anslutningsprocessen. Utskottet stöder denna rekommendation och understryker vikten av att driva på frågan om den turkiska yttrandefriheten. måste som kandidatland genomföra reformer för att bl.a. förbättra yttrandefriheten, friheten på nätet och pressfriheten. vill utskottet liksom i tidigare betänkanden framhålla utskottets uppfattning om att EU blir en starkare union såväl politiskt som ekonomiskt med ett demokratiskt som medlem . Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2014/15:3044 yrkande 6. EU:s förbindelser med omvärlden Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om EU:s utrikes- och försvarspolitik, den gemensamma handelspolitiken, EU:s utvecklingsarbete samt EU:s bilaterala och regionala förbindelser. Jämför reservationerna 5 (M, C, FP, KD), 6 (SD) och 7 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för EU:s förbindelser med omvärlden. Avsnittet behandlar EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, den gemensamma handelspolitiken, EU som global utvecklingsaktör samt EU:s bilaterala och regionala förbindelser. Regeringen anger att målet med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken bl.a. är att skydda unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionens säkerhet och främja internationellt samarbete. EU ledde sammanlagt 17 civila och militära insatser i , och till stöd för internationell fred och säkerhet. har fortsatt att bidra till utvecklingen av denna förmåga och har engagerat sig i samtliga insatser. Från diskussionerna vid om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) upprättades närmare 60 olika uppdrag till institutionerna och medlemsstaterna i syfte att stärka och utveckla GSFP, civila och militära förmågor och försvarsindustrin. presenterade den höga representanten en lägesrapport som utvärderade framstegen. har situationen i spelat en framträdande roll. olagliga annektering av och Sevastopol samt dess militära aggression i östra har lett till att EU har infört restriktiva åtgärder. Därutöver har EU gett ett omfattande stöd till att bekämpa spridningen av Ebolaepidemin. EU har också följt konflikten i och reagerat på terrororganisationen framfart och det försämrade säkerhetsläget i med ett omfattande Dessutom har förhandlingarna om ett frihandelsavtal med (TTIP) fortgått. Vad gäller den gemensamma handelspolitiken kunde det noteras vissa framsteg för Doharundan på det multilaterala handelsområdet bl.a. genom ett avtal om handelsprocedurer och överenskommelser om vissa frågor på jordbruks- och utvecklingsområdena. Förhandlingarna bröt dock samman , och framsteg kunde inte göras när medlemmarna enades om en överenskommelse om handelsprocedurer och Till framgångarna hör att EU:s förhandlingar med , och flera ekonomiska partnerskapsavtal kunde Inom EU:s utvecklingssamarbete har programmeringen av EU:s bistånd för perioden –2020 pågått , och EU:s uppdaterade utvecklingspolitik har fått genomslag. Strategier (bilaterala, tematiska och regionala) har slagits fast och innehåller ett ökat fokus på mål och resultat och tydligare beaktande av EU:s grundläggande värderingar. I kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. yrkande 1 om inriktningen av utrikespolitiken framhåller vikten av att gemensamma värderingar såsom demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi fortsätter att spridas i världen. För att möta framtidens utmaningar är ett starkare samarbete inom EU med ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft, en gemensam röst inom utrikespolitiken samt ett djupare transatlantiskt samarbete centralt, menar motionärerna. beskriver i yrkande 2 engagemang för frigörelsekampen i Öst- och som ett arv som förpliktigar och betonar att ska driva denna frihetsagenda vidare genom att vara en stark kraft för ett fritt och stödja en demokratisk utveckling när den befinner sig på tillbakagång som i och till viss del i . framhåller även att ska stödja frihetslängtande människors kamp mot förtryck var än i världen de befinner sig. Det fria ordet måste värnas, såväl inom som utanför de nya medierna, och ska stå upp mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning m.m. I yrkande 11 framhåller att en framgångsrik grannskapspolitik är av avgörande betydelse för EU:s trovärdighet och effektivitet som global aktör. behöver därför stärka ansträngningarna vad gäller östliga partnerskapet och vid toppmötet i vara ledande i att ta nya steg i relationerna med partnerländerna. Vidare vill i yrkande 12 se en förstärkt utrikespolitik som tar sin utgångspunkt i det gemensamma europeiska intresset. En stärkt gemensam politik kräver kompetens, kunnande och ett stärkt förtroende för EU:s institutioner. EU förenas av en djup värdegemenskap och starka handelspolitiska band med . EU och måste fördjupa sitt samarbete och agera tillsammans på den internationella arenan. De bör bl.a. upprätta ett gemensamt frihandelsavtal och arbeta för att reformera de internationella institutionerna, verka för hållbar energiproduktion samt hindra spridningen av massförstörelsevapen. Motionärerna framhåller vidare att EU är viktigaste exportmarknad och att EU tydligare måste använda sitt ekonomiska inflytande för att påverka när det gäller mänskliga rättigheter, liberalisering av landets ekonomi och främjandet av en hållbar utveckling. EU bör även utveckla närmare relationer med länderna på den afrikanska kontinenten. vill se ett förstärkt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen (AU). Kampen mot fattigdom, främjande av hållbar utveckling och arbetet för frihandel är prioriterade områden för detta partnerskap. anför i motion 2014/15:3044 av och yrkande 7 att den europeiska utrikestjänsten bör avvecklas. Partiet anser också att bör verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik i huvudsak ska ligga på respektive medlemsland. Samarbete ska bedrivas på mellanstatlig basis enligt yrkande 9. Motionärerna framhåller i yrkande 10 att det för det svenska försvarets framtida utveckling är nödvändigt att ha tillgång till en tekniskt väl utvecklad försvarsindustri med bred kompetens. Den svenska myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör därför använda undantagsregeln i 346 § i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer med egen försvarsindustri. Vidare menar i yrkande 11 att bör verka för att EU:s förstärkta ställning i FN upphävs, alternativt begränsas, för att inte inskränka medlemsstaternas rätt att framföra sina åsikter i FN. Medlemsstaternas nationella kompetens för konsulära frågor bör även värnas enligt yrkande 22. Vad gäller EU:s grannskapspolitik anför i motionens yrkande 12 att villkoren för att ingå associeringsavtal måste skärpas. Motionärerna anser även att stor försiktighet måste iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket för det södra grannskapet eftersom omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. anser att och bör vidta åtgärder för att stärka handelsförbindelserna med och stärka landets näringsliv. Partiet ställer sig i yrkande 13 positivt till att EU lyfter handelshinder mot och anser även att regeringen bör arbeta för en mer omfattande humanitär insats riktad till de områden som drabbats hårdast av striderna. För att sanktionerna mot ska ge största möjliga effekt uppmanar i yrkande 14 regeringen att i EU arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. I fråga om fredsprocessen i anför i yrkande 16 att regeringen inom EU bör arbeta för ett stopp för bistånd till den palestinska myndigheten tills vissa krav är uppfyllda. I yrkande 17 menar motionärerna att regeringen bör driva på för att EU skyndsamt ska återföra Hamas på EU:s lista över terrororganisationer och att EU inte ska anse en statsbildning där Hamas ingår som legitim. anför att beslut om att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat och även verka för detta inom EU måste få genomslag under Vidare framhåller i yrkande 19 att regeringen i EU bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och , att FN upprättar en säker zon för utsatta minoriteter i konfliktområdena i och och att EU visar sitt tydliga stöd för de kristna och andra utsatta minoriteter i området. Regeringen bör inom EU också verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena, att en långsiktig konstitutionell lösning tas fram som i praktiken tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter, att det skapas ett område för kristna på Nineveslätten med egen autonomi samt att en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre uppnås. anför motionärerna att i EU bör vara drivande för att det humanitära stödet till flyktingar i Syrien- och närområde prioriteras högre. yrkande 21 framhåller motionärerna att bör lämna Medelhavsunionen eftersom det är svårt att se mervärdet av deltagande utöver det redan befintliga samarbetet inom det sydliga partnerskapet. Vad gäller handelspolitiken anför i yrkande 23 att även andra intressen än de rent ekonomiska bör kunna beaktas inom I yrkande 25 ser positivt på uttalanden om transparens, deltagande och ansvarstagande med förhoppningen om att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i () avtal. demokraterna anser att det är viktigare att i första hand se över de områden som har störst möjlighet till regelsamarbete snarare än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. En minsta gemensam nämnare för de olika sektorerna ska generera avkastning och ökad marknadsintegration samt i viss mån skydda nationella intressen som handelsrelationer med tredje länder inte får försämras. kan inte ställa sig bakom en tvistelösningsklausul (investor-state dispute settlement, ISDS) av Motionärerna efterfrågar i yrkande 26 att en positiv lista tas fram som innehåller de delar som ska vara föremål för ett handelsavtal i stället för dagens negativa lista som endast innehåller de delar som inte kommer att vara föremål för avtalet. I motion 2014/15:2321 av (C) yrkande 1 anför motionären att stödet till och det östliga partnerskapet behöver utvecklas och att fortsatt måste vara en ledande kraft för att driva på anför i kommittémotion 2014/15:81 av m.fl. att aktivt bör verka för att EU och dess medlemsländer tar fram en tydlig färdplan för hur EU:s gemensamma mål om att nå av bruttonationalinkomsten (BNI) till 2015 ska uppnås. för att man inom unionen fastställer åtagandet om att av BNI ska gå till bistånd till de minst utvecklade länderna (MUL). Dessutom bör verka för att EU:s klimatfinansiering ska ske utöver redan existerande åtaganden för biståndet. Likaså är det viktigt att klargöra att samstämmighet för utveckling är ett överordnat mål och att det ska översättas i en konkret färdplan. bör arbeta aktivt för att en sådan färdplan blir verklighet. Slutligen finns ett behov av att tydliggöra det civila samhällets roll för utveckling, bl.a. genom deltagande i beslutsprocesser, och att finansieringen av det civila samhällets verksamhet ökar. anför i partimotion 2014/15:1878 av m.fl. yrkande 1 att bör verka för fortsatt skärpta sanktioner mot . Motionärerna betonar att helhjärtat bör stödja nya orientering västerut (yrkande 3) och framhåller att bör driva att EU tar fram en vägkarta för ett ukrainskt EU-medlemskap (yrkande 4). Slutligen anför att fortsatt bör visa särskilt engagemang för EU:s östliga partnerskap och där det är möjligt utvidga både djup och bredd i samarbetet (yrkande 5). I kommittémotion 2014/15:1882 av m.fl. (FP) yrkande 3 framhåller motionärerna att bör vara pådrivande i EU för ett ökat humanitärt stöd till drabbade flyktingområden i och . EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik delar inte motionärernas bedömning att det europeiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet präglas av överstatlighet eller att inflytande över beslut om ett svenskt deltagande i internationella militära insatser är begränsat. Militära och försvarsmässiga beslut med konsekvenser på EU-nivå fattas enligt gällande fördrag med enhällighet, och varje medlemsstat har därmed vetorätt i dessa frågor. Om det rör sig om ett bidrag med svenska väpnade styrkor utomlands krävs ett riksdagsbeslut. Liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkande vill försvarsutskottet framhålla att ett svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser också handlar om att främja vår nationella säkerhet och svenska intressen. instämmer med regeringen i att ska tillhöra det europeiska samarbetets kärna och driva på utvecklingen i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Mot denna bakgrund föreslår försvarsutskottet att utrikesutskottet avstyrker motion 2014/15:3044 yrkande 9. instämmer i Europeiska rådets slutsatser att en konkurrenskraftig och innovativ europeisk försvarsindustri – kännetecknad av öppenhet, transparens och likabehandling för samtliga europeiska leverantörer – behövs för att behålla och utveckla försvarsförmåga. Liksom regeringen anser försvarsutskottet att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör beakta försvarsmateriel- marknadens särart och behovet av att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. Försvarsmaktens operativa behov för att nå den förmåga som och regeringen har beslutat om ska vara styrande för den svenska Bibehållandet av såväl undervattenssom stridsflyg- förmågan är väsentliga säkerhetsintressen för som kan motivera avsteg från konkurrensupphandling, anser utskottet. Med hänvisning till vad som anförs ovan gör försvarsutskottet bedömningen att motionärernas ståndpunkter i motion 2014/15:3044 yrkande 10 i huvudsak ligger i linje med regeringens och utskottets. föreslår därmed att utrikesutskottet avstyrker yrkandet. behandlade kommissionens arbetsprogram i de delar som rör utskottets beredningsområde i ett yttrande till utrikesutskottet (2014/15:NU2y). Utskottet behandlade olika handelspolitiska frågor i betänkandet om statens främjandeinsatser för export (bet. 2013/14:NU13). behandlades propositionen om frihandelsavtalet mellan och (bet. 2013/14:NU8). Vad gäller EU:s förbindelser med omvärlden anför att framför allt utvecklingen i och EU:s relationer med stod i fokus . Ett extra möte i utrikesrådet hölls till följd av den våldsamma utvecklingen i , och därefter hölls ett extra utrikesrådsmöte . Vid ett extra informellt möte mellan stats- och regeringscheferna gjordes ett uttalande om åtgärder i tre steg i fråga om den fortsatta utvecklingen. Därefter har regeringen samrått med om Ukrainakrisen inför Europeiska rådets möten och de månatliga mötena i utrikesrådet, men också ett antal gånger skriftligen, bl.a. vad gäller de restriktiva åtgärder som rådet beslutat om. diskuterades vid samråd med nämnden inför ett extra utrikesrådsmöte , som också omfattade den vidare utvecklingen i EU:s södra grannskap. Regeringen har haft stöd i position. har tagit fortsatt stort utrymme med särskild inriktning på den regionala påverkan, utvecklingen i och Isils (Islamiska statens) framfart. diskuterade säkerhetsläget inom EU:s vidare grannskap med utrikes- och försvarsministrarna, bl.a. mot bakgrund av utvecklingen i och /och Isil. Frågan om terrorism inklusive rekrytering och radikalisering har aktualiserats i flera sammanhang, och nämnden har ingående diskuterat dessa frågor vid samråd inför möten i utrikesrådet och rådet för rättsliga och inrikes frågor. Därtill hanterades åtgärder för att förhindra finansiering av terroristverksamhet inom ramen för . I samband med diskussionen i nämnden om terrorismbekämpning har vikten av att värna rättssäkerheten och integritetsskyddet understrukits (se även Rättsliga och inrikes frågor nedan). På motsvarande sätt har migrationsfrågorna berör såväl utrikespolitiken som området för rättsliga och inrikes frågor. I samband med samrådet i inför utrikesrådets diskussion om var en majoritet i nämnden emot regeringens avsikt att informera rådet om erkännande av . Vidare har utbrottet av ebola i och andra afrikanska stater stått högt på dagordningen. I den frågan har nämnden varit enig med regeringen. mellan och , det s.k. TTIP har varit föremål för samråd i nämnden och . Därutöver har TTIP diskuterats inför Europeiska rådets möte . Regeringen fick stöd av nämnden dels för sin ståndpunkt att stödja de slutsatser som rådet antog , dels för den inriktning som regeringen framförde till nämnden inför diskussion i rådet . De frågor som har lett till diskussion i nämnden har bl.a. rört investerarskydd, transparens, miljöskydd, folkhälsa, fackliga rättigheter och djurskydd. Regeringen har vidare informerat om förhandlingsarbetet i TTIP inom ramen för s.k. beredningsgrupp. Beredningsgruppen fyller en viktig funktion för kunskapsöverföring och är ett komplement till informationen och samrådet i . Nämnden ser positivt på beredningsgruppen som ett kompletterande informellt forum för dialog och kunskapsöverföring. Utskottet anser att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred samt att har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till fred, säkerhet och utveckling i vårt eget närområde och globalt. Utskottet konstaterar att EU-samarbetet intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra stater och organisationer. EU behöver stå upp för demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, var de än hotas. Utskottet välkomnar att regeringen i de övergripande prioriteringarna för EU-arbetet 2015 framhåller att man avser att verka för att utveckla EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, t.ex. genom att stärka EU:s civila och militära krishanteringsförmåga. Utskottet välkomnar även den höga representantens arbete med att se över EU:s externa relationer och menar, i likhet med regeringen, att översynen bör resultera i en strategi för EU:s externa En sådan strategi måste utgå från att såväl EU som den övriga Utskottet understryker vikten av ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden, däribland migration, frihandel och utvecklingssamarbete. Unionen måste hålla sina dörrar öppna i kontakterna med andra länder inom såväl utvidgningsprocessen som det östliga partnerskapet och Medelhavssamarbetet. Utskottet anser att EU vinner i inflytande och trovärdighet globalt på att stå enat och agera gemensamt. Utskottet konstaterar att EU:s status i FN formaliseras genom resolution 65/276 av . att EU , med aktiv svensk medverkan, spelade en viktig roll i FN:s Utskottet välkomnar särskilt EU:s insatser vad gäller genomförandet av resolutionerna m.fl. om kvinnor i väpnade konflikter, utveckling av FN:s fredsfrämjande kapacitet och främjande av mänskliga rättigheter. arbetat aktivt för fortsatt reformering och modernisering av FN:s styrning och Med i en drivande roll fick EU gehör i generalförsamlingen för användningen av strukturerade dialoger i FN:s program och fonder, som väntas skapa flexiblare och mer förutsägbar