bet · H301UU7 · 2015-11-13 00:00:00 — Att varje post skulle redovisas i budgetpropositionen, som efterlyser, kanske inte visar sig möjligt hela vägen fram. Men jag tror att vi kan få se fler poster i budgetpropositionen än och därmed de största. Att göra en total redovisning kanske inte är praktiskt möjligt och genomförbart, men så långt det är möjligt ska det säkert gå att tillgodose det som och efterfrågar. Precis som sa uttryckte sig också biståndsministern positivt till att gå vidare med den redovisningen i budgetpropositionerna. Men jag vill ändå sänka förhoppningarna lite. Det kanske inte blir varje post som kan finnas med. Det kan vara några små poster som inte kommer med i en budgettext, helt enkelt av utrymmesskäl. Det kan också tänkas att de inte går att förutse så långt i förväg. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet angående skrivelsen och understryker att kritiken gäller administrativa rutiner och dokumentation, inte att några pengar skulle ha försnillats. Åtgärderna för att stärka redovisning och dokumentation började redan under den förra regeringen och fortsätter under denna. Vi debatterar granskning av de kärnstöd som utbetalat till ett antal multilaterala banker och organisationer. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bistånd genom internationella organisationer Detta handlar mer om formen för biståndet än om innehållet. "övergripande slutsats" är att "regeringens och hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet inte är präglad av insyn, effektivitet och tydliga ansvarsförhållanden. - - - Enligt går det . inte att avgöra om pengarna går till de mest effektiva och relevanta organisationerna. och allmänheten får inte heller tillgång till den information som behövs för att förstå vad det multilaterala biståndet används till." Detta skriver "efter att ha granskat hela kedjan från beslut till genomförande och uppföljning". Det viktiga här är att vara självkritiska. Det är bra med granskning. Under Alliansens tid har biståndet förbättrats. Landfokuseringen har ökats. Vi har klarat enprocentsmålet i åtta budgetar. Vi har arbetat kraftfullt med att öka resultatfokus, transparens och återkoppling. Det finns en biståndspolitisk plattform på plats, och den ska göra en tydlig stig genom den skog av policyer som vi kritiserats för. Trots hårt arbete har vi inte hunnit ända fram. Det är viktigt och grundläggande för biståndets trovärdighet och starka stöd hos svenska folket - för det är skattepengar vi pratar om - att varje krona används på bästa möjliga sätt. Den rödgröna regeringen har mycket att svara för när det gäller deras handfallenhet och misslyckanden i biståndspolitiken: bristen på besked, ointresset för till exempel SRHR och vaccinationer, den interna splittringen och den osäkerhet som biståndsorganisationerna känner av och ger uttryck för. Men i detta ärende är utrikesutskottet överens och betonar hur viktigt det är att bidrag till de multilaterala organisationerna också i fortsättningen sker i form av det som vi kallar kärnstöd. När vi gör på det här sättet stöttar vi ett långsiktigt system för global samverkan där politiska prioriteringar, det vill säga det vi tycker är viktigt, får genomslag. Det går att beskriva kärnstödet som den biståndspolitiska infrastrukturen. Det är inte lika glassigt som att bara ge bistånd till särskilda ändamål eller särskilda länder. Det är möjligen inte lika roligt på givarkonferenserna. Men det garanterar att systemet finns på plats, och det har varit någonting som vi prioriterat. Därför förtjänar det att följas upp och utvärderas. Besluten ska fattas med god insyn, och det ska vara tydligt vad som har legat till grund för besluten. Regeringen rapporterar tillbaka till i form av en skrivelse. föreslår utrikesutskottet att den ska bli ännu bättre. Det ska bli en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna. Det ska alltså bli enklare att förstå vad pengarna har använts till. Det är förutom det som kommuniceras i budgeten. Skrivelsen ersätter inte det som kommer att finnas i budgeten. En viktig sak i betänkandet är att kravet på effektivitet i hantering av biståndsmedel inte bara gäller dem som utför insatserna eller mottagande länder och organisationer. Det gäller också det sätt på vilket resurserna fördelas, hanteras och följs upp i . Så är det. Det finns förbättringspotential, och förbättringsarbetet fortsätter. Det blir bättre administration och fler beslut som fattas av regeringen. Mycket har som sagt redan blivit bättre. kommer att fortsätta att granska regeringen. Med bättre information i budgeten och en bättre skrivelse kommer det arbetet att bli mer effektivt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bistånd genom internationella organisationer Det är knepigt med bistånd. Det är politik och mycket hantering. Det är långsiktigt, och det styrs av principer, avtal och i bästa fall en politisk vilja. Behoven är enorma, och resurserna räcker aldrig riktigt till. Prioritering, samordning och transparens behövs. Verksamheten sker ofta i demokratiskt tveksamma länder med stora problem med korruption och brister i mänskliga rättigheter. Biståndets idé är just att göra skillnad. Det gäller att se till att människor får verktyg att ta sig upp ur fattigdom och bort från förtryck. fastslagna mål att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck gäller. Men sättet som vi uppnår det på kommer att förändras inte minst för att möta de utmaningar vi står inför . Omvärlden förändras, och då måste biståndet också förändras. Den perfekta reformen finns inte. Du är aldrig klar med politiken. Det enda som är är förändringarna och behovet av förnyelse och ständig förbättring. Det kan verka märkligt att utrikesutskottet ägnar så mycket tid till om bistånd genom internationella organisationer och ett betänkande där vi är eniga. Skälet till att jag och vi i utskottet tycker att det är viktigt att ägna uppmärksamhet åt denna rapport är att det har funnits många diskussioner om hur det har gått till. har granskat, och vi är glada för den granskningen. är bland annat kammarens organ. Vi ledamöter har behov av att kunna ha någon som granskar så att vi kan få ett underlag för vår granskning av hur regeringen hanterar sina fögderier. Därför är det bra med den här rapporten. Den är klargörande. Det är också värdefullt att vi här har fått en i stort sett jakande bild från regeringen när det gäller de förslag som finns i rapporten från . Inte minst är frågan om de multilaterala organisationernas återrapportering någonting som vi har att jobba med. Vårt uppdrag är att granska regeringen. Men det är också viktigt att vi i det arbetet kan granska de multilaterala organisationerna via regeringens arbete. Det är en utmaning i sig. Vi jobbade för att tydliggöra de policyer som skulle gälla. Vi fick en del kritik under resans gång när vi ansåg att det fanns skäl att dra ned en del resurser därför att man inte levde upp till de krav som vi ställde när vi mer aktivt började att arbeta som styrelseledamöter i de olika multilaterala organisationerna. Men det har fått effekt. Det är en viktig del i det arbete som vi behöver få en återrapportering om till så att vi kan pröva och granska. Eftersom vi är eniga rakt över finns det kanske inte skäl att upprepa det som sagts, men jag gör det ändå. Kärnstödet till de multilaterala organisationerna är oerhört viktigt. är nästan ett undantag i sammanhanget. Det skapar förutsättningar för en mer effektiv planering och en större långsiktighet. Det är en förutsättning att inte bli jagad av olika uppdragsgivare med olika projektbeskrivningar som ska styra ibland hit och ibland dit. Därför är kärnstödet viktigt. Det är också viktigt att vi säkrar att vi får en bra uppföljning. Det är ambitionen i det här fallet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bistånd genom internationella organisationer Det är en utmaning för varje regering att hantera stöd inom ramen för . är inte i sig uppbyggt för att vara en resurs som kan göra det som myndigheterna normalt sköter, nämligen utbetalningar, uppföljningar, krav, dialog och så vidare. Det finns sådant som finns i till exempel Sida, som varit föremål för rätt mycket diskussioner. Det är viktigt att vi ser att UD i sin organisation och struktur inte har den myndighetens storlek att det blir helt enkelt att lösa de frågorna. Men ambitionerna har funnits. Det har gjorts förbättringar. Som påpekade började det arbetet redan under den tidigare regeringen. Det är viktigt att det arbetet fortsätter. Om UD fortsatt ska sköta de stora utbetalningarna och vi ska ställa samma krav här som när det gäller övrigt bistånd måste man rigga organisationen så att det kan fullföljas. Annars kommer debatten att återkomma oavsett regering, och kritiken kommer att finnas när det gäller möjligheten att följa upp och att ställa krav utifrån en uppföljning på de multilaterala organisationer som vi har alla skäl att granska men också bistå i arbetet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Så sa en känd socialminister, , . Det citatet stämmer väldigt väl också när det gäller internationella biståndsinsatser. ska ha en generös tillika värderingsstyrd biståndspolitik. till vår befolkningsmängd ger vi allra mest i världen. Vi är ett av tre länder som uppnår FN:s mål att av världens rikare länders bni ska gå till just bistånd. För det har vi anledning att vara stolta. Men vi har också anledning att vara noggranna. Det går därför inte att nog understryka hur viktig insynen i det svenska biståndet är. Det är nödvändigt för att vi ska kunna veta hur våra biståndspengar bäst gör nytta. Det behövs för att hålla korruptionen borta och upprätthålla förtroendet för biståndet. Ett bra bistånd kommer inte av blåögd god vilja. Det måste också ge verkliga resultat. Vi behöver en ansvarsfull inställning i allt biståndsarbete. Därför måste agera mot missförhållanden, arbeta med resultatrapportering och fortsätta kampen mot korruption i både biståndsorganisationer och mottagarländer. visar att det är viktigt att mer information om stödet ges vad gäller multilaterala organisationer. Det gäller inte minst för oss i utrikesutskott som ska granska. Jag tycker inte att det finns något som pekar på att transparens kommer att bli mindre viktigt framöver, så det arbetet måste fortsätta med full intensitet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bistånd genom internationella organisationer När nu en stor del av det svenska biståndet avräknas i flyktingmottagandet blir det än mer viktigt att de pengar som faktiskt lämnar landet används på det sätt som är allra mest effektivt. Inte någon skattekrona ska förslösas. Det gäller både för världens behövande och för det svenska folket när det handlar om biståndet. Vi kommer här i att ha en mer ingående debatt om det internationella biståndet . Jag vill betona att vi liberaler kommer att stå fast vid vår historiska övertygelse om internationell solidaritet med fokus på just demokrati. När demokrati inte är ett tydligt utvecklingsmål enligt och när demokratin i världen har avstannat och till och med gått tillbaka behövs större - inte mindre - demokratisatsningar i biståndet. Läxan är att aldrig ta friheten för given och inse att det aldrig blir demokrati utan demokrater på plats. Vi liberaler lägger tyngdpunkten på demokrati och mänskliga rättigheter. Till denna och flera andra viktiga biståndsfrågor kommer vi att återkomma i debatten om internationellt bistånd . debatterar vi om bistånd genom internationella organisationer. Det är en viktig granskning som vi välkomnar och vars resultat kräver ansvarstagande och åtgärder. Syftet med granskningen har varit att undersöka om regeringen genom stödet till multilaterala organisationer har skapat förutsättningar för ett effektivt och resultatinriktat svenskt bistånd där våra medborgares skattemedel används så effektivt som möjligt och där insatserna är de allra bästa för de människor som är i behov av vårt stöd. Svaret är dessvärre att vi inte riktigt vet. slutsats är att regeringens och UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet inte är präglat av insyn, effektivitet och tydliga ansvarsförhållanden. Enligt går det inte att avgöra om pengarna går till de mest effektiva och relevanta organisationerna. och allmänheten får inte heller tillgång till den information som behövs för att tydligt se vad det multilaterala biståndet används till. Detta är givetvis allvarligt, då en begränsad insyn och kontroll gör att brister och fel i hanteringen riskerar att inte upptäckas. Legitimiteten för ett viktigt bistånd hotas. Många av de multilaterala organisationer som bidrar till utför ett enastående och viktigt arbete. I då FN-organ såsom UNHCR och Programme slår larm om att mer än hälften av de medel som skulle behövas för att hjälpa de utsatta människor som befinner sig på flykt saknas måste regeringen våga se över hur det multilaterala biståndet kanaliseras och vilka resultat insatserna får. Det är allas vår absoluta målsättning att biståndet ska gå till insatser där gör absolut störst nytta. anser att det inte längre känns rimligt att fortsätta pytsa ut pengar till en mängd olika multilaterala organisationer. är en mycket stor givare, men sprider stödet över ett väldigt stort antal organisationer. Det riskerar att göra stödet ineffektivt och ganska spretigt. om bistånd genom internationella organisationer Vi föreslår därför att regeringen vidare genomför en rejäl översyn av det bistånd som kanaliseras via FN-organ och andra multilaterala organisationer, likt den omfattande översyn som Alliansen genomförde för att uppnå en landfokusering när det gäller det bilaterala biståndet. Målsättningen är att minska antalet mottagare och därmed fokusera och effektivisera svenskt bistånd. Utskottet är tydligt i betänkandet. Kärnstödet har betydelse. Det ger möjligheter för organisationerna att behålla en beredskap och snabbt kunna agera när nya kriser och behov uppstår. Inte minst organisationer som Cerf och UNHCR, som jag nämnde tidigare, vittnar båda om vikten av att ha flexibilitet för att kunna svara upp mot nya situationer och nya behov. Men detta kräver en hel del av organisationerna i form av uppföljning och redovisning. I framgår det att det utifrån regeringens redovisning inte går att få en samlad bild av fördelningen av kärnstödet. Här måste ansträngningar ske. Bara så kan med trovärdighet behandla biståndsbudgeten. Bara så kan vi se till att de utmaningar vi står inför möts på allra bästa sätt. Avslutningsvis, herr talman, är det välkommet att regeringen i skrivelsen betonar att den kommer att föra en dialog med utrikesutskottet om vårt behov av information om det multilaterala utvecklingssamarbetet. Jag skulle vilja säga att också regeringen är i behov av mer information om detta utvecklingssamarbete. Återigen, i tider av stor oro i vår värld, i tider av stora humanitära katastrofer och i tider då regeringen har aviserat att flyktingmottagandet når av biståndsbudgeten måste vi inse att detta inte bara handlar om ett behov från informationstörstande riksdagsledamöter. Behovet är betydligt större än så. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.)