bet · H301AU1 · 2015-11-26 00:00:00 — Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att stärka arbetet mot diskriminering på nationell, regional och lokal nivå genom ökade resurser till DO samt till lokala verksamheter mot diskriminering, s.k. antidiskrimineringsbyråer. På så sätt ges fler individer som utsätts eller riskerar att utsättas för diskriminering bättre förutsättningar att ta till vara sina rättigheter. Utskottet saknar helt förståelse för syn på DO och avvisar bestämt deras förslag. En nedläggning av en myndighet som ansvarar för diskrimineringsfrågor i samhället skulle vara både olämplig och oansvarig. Det skulle inte heller vara förenligt med målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen anför att den ytterligare kommer att intensifiera och öka insatserna för att förebygga och motverka rasism och liknande former av fientlighet. För att samla och systematisera arbetet finner utskottet det glädjande att regeringen ser behov av en nationell plan, som även inkluderar hatbrott, som grund för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete. Utskottet noterar också att som ett förarbete för denna nationella plan har statsrådet på olika platser i landet bjudit in till kunskapshöjande aktiviteter för allmänheten och dialoger med utsatta grupper om rasism och liknande former av fientlighet. Utskottet vill betona att det har skett många reformer som har stärkt hbtq-personers rättigheter. Utskottet anser att detta reformarbete måste fortsätta för att hbtq-personer ska kunna leva ett liv där deras rättigheter och identitet respekteras fullt ut. Liksom regeringen anser utskottet att de strategiska myndigheternas arbete inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck är viktigt. Det är därför enligt utskottet positivt att regeringen avser att förstärka och förändra statsbidraget till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck för att stärka hbtq-personers ställning i samhället. Som framgått ovan ställer sig utskottet bakom de satsningar på diskrimineringsområdet som regeringen föreslår. Enligt utskottet är dessa väl avvägda, och det finns därför ingen anledning att frångå regeringens förslag på diskrimineringsområdet. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhetspolitiken syftar till att flickor och pojkar och kvinnor och män ska ges förutsättningar att utvecklas utan att hindras av strukturer, fördomar och stereotypa föreställningar. I det sammanhanget är det enligt utskottet viktigt att uppmärksamma att även andra identiteter, faktorer och maktordningar påverkar levnadsvillkor och förutsättningar för olika grupper av kvinnor och män. Enligt utskottet är jämställdhet inte enbart ett politikområde utan ett tankesätt som måste påverka all politik. Utskottet välkomnar därför att har en feministisk regering som verkar för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män på alla samhällsområden. Utskottet vill hänvisa till ett jämställdhetsindex som tagits fram av () på uppdrag av Europeiska kommissionen. Av den senaste mätningen från framgår att har det bästa resultatet följt av och . I indexet bedöms kvinnors och mäns villkor i EU:s medlemsländer utifrån kategorier som arbete, pengar, kunskap, tid, makt och hälsa. Siffran 100 innebär att ett land är jämställt. har 74,2 och genomsnittet i EU ligger på 52,9. Utskottet är medvetet om att många påbörjade och genomförda insatser har bidragit till att utveckla arbetet inom jämställdhetspolitiken men vill betona att mer behöver göras för att vi ska uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män, exempelvis vad gäller ekonomisk jämställdhet och jämn fördelning av makt och inflytande samt det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen aviserat att den kommer att fortsätta reformarbetet för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken, och att regeringen anser att det är en central uppgift att skapa långsiktighet samt säkerställa hållbarheten i de åtgärder som vidtas. I detta sammanhang vill utskottet också påminna om tillkännagivande om lönekartläggningar (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260) och välkomnar regeringens avsikt att återinföra kravet på årliga lönekartläggningar för att minska de omotiverade löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Utskottet ställer sig också bakom regeringens avsikt att i oförändrad omfattning satsa på viktiga arbete med förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att jämställdhetsintegrering, dvs. att jämställdhetsperspektivet ska beaktas vid utformningen av all politik, är en av de viktigaste prioriteringarna för att utveckla och genomföra jämställdhetspolitiken. Utskottet är därför mycket positivt till att regeringen avsätter särskilda resurser för att utvärdera och utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. Jämställdhetsbudgetering innebär att prioriteringar, vägval och tilldelning av resurser i största möjliga mån ska främja jämställdhet och göra konkret skillnad i människors vardag. Utskottet anser att det är en fråga om rättvisa, men att det också är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och för utvecklingen av arbetsmarknaden och välfärden. Utskottet välkomnar vidare att de slutsatser och analyser som framkommer i utvärderingarna kommer att återföras och användas i det arbete som bedrivs inom departement och myndigheter. Det nödvändiga i att involvera män i jämställdhetsarbetet fastslogs tidigt på politisk nivå i och har återkommande uppmärksammats . Utskottet delar regeringens bedömning att mäns och pojkars delaktighet är en förutsättning för att arbetet på samtliga jämställdhetspolitiska delområden ska kunna utvecklas. I detta sammanhang vill utskottet framhäva att regeringen beslutat om en förstärkning av bidraget för projekt som bedrivs av organisationer som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Förstärkningen avser att särskilt stödja pojkars och mäns arbete för jämställdhet, vilket bl.a. innefattar arbete för att förändra maskulinitetsnormer. Förstärkningen avses pågå . Utskottet noterar vidare att regeringen och Kommuner och Landsting tecknade en överenskommelse om att stärka jämställdhetsarbetets inriktning mot pojkar, män och maskulinitetsfrågor i kommuner, landsting och regioner. Jämställdhetsminister uppmärksammade också denna överenskommelse vid sitt besök i utskottet . Utskottet vill kraftfullt betona att mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot flickor och kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Enligt statistik från (Brå) anmäldes omkring 17 000 misshandelsbrott i där gärningspersonen var i nära relation med offret. Av statistiken framgår vidare att i genomsnitt dödas 20 kvinnor av en närstående i . Det utgör en femtedel av alla fall av mord, dråp eller misshandel med dödlig utgång som förekommer i landet. 17 av dessa kvinnor dödas av en man som de har eller har haft en nära relation till. Utskottet vill hänvisa till slutbetänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55). Strategin ska utgöra en grund för uppföljning och utvärdering av regeringens insatser för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Betänkandet behandlar även arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Betänkandet som lämnades till regeringen har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen gav vidare Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att främja användningen av effektiva våldsförebyggande program för att motverka mäns våld mot kvinnor. Uppdraget ska redovisas senast . Utskottet vill naturligtvis också lyfta fram betänkandet Mål och myndighet – En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken som lämnades (SOU 2015:86). Utredningens uppdrag har varit att dels beskriva utvecklingen mot jämställdhet , dels bedöma effektivitet och måluppfyllelse i jämställdhetspolitikens genomförande. I betänkandet lämnas bl.a. förslag om moderniserade mål för jämställdhetspolitiken. Vid utskottets sammanträde uppgav jämställdhetsminister att regeringen, med utgångspunkt i förslagen i de båda ovannämnda utredningarna, ska återkomma till med en redogörelse för hur styrningen av jämställdhetspolitiken ska stärkas för ökad förutsägbarhet och långsiktighet i politikens genomförande. Utskottet ser fram emot att ta del av och bereda denna skrivelse. Utskottet anser liksom regeringen att det är av största vikt att det civila samhällets organisationer får stöd för att utföra sin verksamhet riktad till dem som utsätts för våld. Utskottets uppfattning är att de ideella tjej- och kvinnojourerna utgör ett betydelsefullt stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld, och ställer sig därför bakom att tjej- och kvinnojourernas arbete stärks. Utskottet ställer sig också bakom regeringens avsikt att fortsatt stödja de organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och transpersoner som utsatts för våld i en nära relation. Utskottets uppfattning är således att regeringens föreslagna satsningar och avsatta medel på området jämställdhet är väl avvägda, och utskottet ställer sig bakom dessa satsningar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 13 (prop. 2015/16:1 punkt 3), liksom förslagen om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (prop. 2015/16:1 punkt 1 och 2). Utskottet tillstyrker vidare proposition 2015/16:30 Avskaffande av systemet med etableringslotsar. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt reservanternas förslag i bilaga 5. 2015/16:1304 av (SD), 2015/16:2237 av m.fl. (SD), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 15 och 18 samt 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 5, bifaller delvis proposition 2015/16:1 utgiftsområde 13 punkt 3 och avslår motionerna 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkandena 1–7, 9, 15 och 16, 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2489 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkandena 5 och 16, 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 10 och 11, 2015/16:3142 av m.fl. (FP), 2015/16:3177 av m.fl. (C), 2015/16:3214 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–5, 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 38. b) Avskaffande av systemet med etableringslotsar c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. avslår förslaget om ett bemyndigande för regeringen att för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2026. 2. bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2017. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 13 punkt 2 och avslår proposition 2015/16:1 utgiftsområde 13 punkt 1. I budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Utgiftsområde 13 omfattar områdena etablering av nyanlända invandrare, diskriminering och jämställdhet. har påtalat brister inom samtliga dessa områden och hur politiken utformats. I grund och botten handlar politiken om likabehandling, att vare sig kön, härkomst eller annan bakgrund ska påverka hur en person uppfattas och behandlas. Det är för oss också en självklarhet att detta måste vara det fundament på vilket politiska reformer och satsningar vilar. Vi står inte bakom den integrationspolitik som har förts och gör därför omfattande nedskärningar på det integrationspolitiska området. Med realistiska inriktning på invandringspolitiken kommer behovet av en aktiv och kostsam integrationspolitik att upphöra. Hanterbara volymer och en mer behovsanpassad politik kommer att leda till att integrationsprocessen sker per automatik och mer naturligt. Detta innebär att integrationspolitiken i nuvarande form helt ska avskaffas. I stället bygger vår politik på att skapa ett samhälle för samtliga invånare. Den som kommer till vårt land förväntas, och ges därigenom också möjlighet att, bli en del av vårt samhälle. De reformer vi gör inom andra områden i form av satsningar för en balanserad arbetsmarknad, en stark välfärd och ett levande näringsliv kommer samtliga invånare till del och bygger ett sammanhållet . föreslår att anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskar i paritet med de minskade mottagningsnivåer som följer av partiets politik på det migrationspolitiska området. Anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare, 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare samt 1:5 Hemutrustningslån avskaffas i sin helhet . Vi avvisar också regeringens förslag till bemyndigande när det gäller anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. stöder avskaffandet av systemet med etableringslotsar och välkomnar till att detta leder till minskade utgifter. Vi delar däremot inte regeringens förslag om fördelning av de medel som besparingen genererar. Även för anslagen i fråga om diskriminering gör nedskärningar. Vi vill att läggs ned, varför anslaget till myndigheten dras in i sin helhet . Myndigheten har fungerat bristfälligt och bidragit till rättsosäkerhet eftersom flertalet fall har lösts genom förlikning i stället för att prövas rättsligt. Myndigheten har också upprepade gånger kritiserats för att verka opinionsbildande snarare än som en stödinsats för dem som behöver hjälp vid rättsliga tvister. Det tredje området inom utgiftsområdet är jämställdhet. presenterar i budgetförslaget breda satsningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa åtgärdsförslag riktar in sig på de problem som drabbar kvinnor och män i olika hög grad på arbetsplatsen, i offentliga utrymmen eller i hemmet. Eftersom vi adresserar problemen i sak sorterar satsningarna också under andra utgiftsområden. Vi ser dock ett värde i anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder och låter nivån stå kvar oförändrad, med avsikt att fokusera dess användning till jourverksamhet för att hjälpa de som utsatts för våld i nära relationer samt hedersrelaterat våld och förtryck. har följt utvecklingen och har bl.a. framfört kritik mot överenskommelsen om flyktingsituationen som träffats mellan regeringen och de fyra allianspartierna eftersom de åtgärder som föreslås inte kan anses vara tillräckliga och i vissa fall enligt vår mening är direkt skadliga. Vidare är vi mycket kritiska till den ändringsbudget som överlämnades till regeringen . Kostnaderna som detta innebär kommer att drabba framtida generationer, vilket är väldigt olyckligt. Partiet anser att det förs en ansvarslös migrations- och integrationspolitik som vi arbetar för att förändra bl.a. genom att verka för en folkomröstning om invandringen. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi motionerna 2015/16:1304 av , 2015/16:2237 av m.fl., 2015/16:2813 av m.fl. yrkandena 14, 15 och 18 samt 2015/16:3099 av m.fl. yrkande 5 och tillstyrker delvis prop. 2015/16:1 punkt 3. Vi tillstyrker vidare proposition 2015/16:30 Avskaffande av systemet med etableringslotsar. Slutligen tillstyrker vi bemyndigandet för regeringen att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (prop. 2015/16:1 punkt 2). Övriga förslag avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 13 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. står dock inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Detta är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar har att hantera och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in på arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Vårt förslag om budgetpolitikens inriktning har inte fått stöd under den inledande budgetbehandlingen i , eftersom i första steget av budgetprocessen har beslutat om andra ramar än de vi föreslagit. Därför avstår vi från att delta i utskottets beslut och från att redovisa något motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inga delar bryts ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att ramen för utgiftsområde 13 borde vara 1 lägre än den som beslutats. anslagsfördelning framgår av motion 2015/16:3214 och bilaga 3. anser att den viktigaste frågan för att förbättra integrationen är att förmår att skapa förutsättningar för utrikes födda att få sitt första jobb. För att fler nyanlända invandrare ska få jobb behöver trösklarna sänkas på arbetsmarknaden. Drivkrafterna till arbete behöver öka, fler vägar in på arbetsmarknaden behöver öppnas och det behöver bli enklare för den som är ny i att starta företag. jobbpolitik ska också ses som en central del av vår integrationspolitik. Vi vill, liksom utskottet, också nämna överenskommelsen om insatser med anledning av flyktingkrisen som regeringen, , , och enades om . Överenskommelsen innehåller en rad insatser för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och för att stärka etableringen av nyanlända invandrare. Vi vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram att den befintliga modellen med s.k. YA-jobb utvidgas till att kunna omfatta nyanlända invandrare. Liksom utskottet vill vi också uppmärksamma att regeringen överlämnat en ändringsbudget till som innebär att tillförs kommuner och landsting och ca det civila samhället (utgiftsområde 25). Dessa satsningar var en del av överenskommelsen . Etableringsreformen som infördes har inte fungerat som avsett, bl.a. är det svårt att få flexibla och individualiserade lösningar, och de insatser som erbjuds är ofta av bristfällig kvalitet. Ett exempel på detta är systemet med etableringslotsar, varför ställer sig bakom regeringens förslag om att avskaffa detta system. Insatserna för att påskynda individens väg in i arbete och samhället behöver bli mer effektiva. är insatserna inte tillräckligt anpassade efter individens behov. För att påskynda inträdet på arbetsmarknaden bör insatserna också börja redan under asylprövningen, särskilt när väntetiderna är långa. vill också att etableringsperioden ska förlängas från dagens till . En förlängning av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag innebär att staten tar ett större ansvar för individens insatser och försörjning, vilket också underlättar för kommunernas mottagande av nyanlända invandrare. avvisar regeringens förslag att avskaffa möjligheten att inom etableringsplanen arbeta och få lön som man får etableringsersättning. För att förstärka drivkrafterna att arbeta föreslår i stället att denna s.k. jobbstimulans förstärks så att den omfattar i stället . bör aktivitetskraven skärpas och deltagande i insatser följas upp . En förstärkt arbetslinje innebär också att de kommuner som tar en större del av ansvaret för mottagandet av nyanlända invandrare får högre ersättningar. Därför vill behålla de prestationsbaserade medlen till kommunerna. anser att det är viktigt att staten säkerställer att mottagandet av ensamkommande barn håller god kvalitet, men också att det är kostnadseffektivt och ändamålsenligt för att tillgodose barnens och ungdomarnas behov. Ersättningssystemet för ensamkommande barns boende har brister, och boendeformerna är inte ändamålsenligt utformade för gruppen. Differentierade schabloner bör införas i syfte att öka kostnadseffektiviteten, förenkla regelverket och minska den administrativa bördan för kommunerna. är ett av världens mest jämställda länder. Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle. Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Trots det återstår mycket att göra innan samhället och arbetslivet är jämställda. Som exempel kan anges att kvinnor fortfarande tjänar mindre än män och arbetar deltid i större utsträckning, vilket bidrar till ojämställdhet. En stor jämställdhetsutmaning är också kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Alliansregeringen gav i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. vill ge ytterligare resurser för att vidareutveckla det arbete som påbörjats och tillvarata de erfarenheter som projektet gett. Anslag inom utgiftsområde 13 (C) (C) anför: behöver förnya den ekonomiska politiken. ska vara ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjlighet för alla att arbeta och utvecklas. Alliansregeringen lade grunden till stabila statsfinanser genom att viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Vi måste nu ta nästa steg så att vi skapar maximalt med jobb under den globala återhämtningen från finanskrisen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. Även om utanförskapet sjönk under alliansregeringen till den lägsta nivån är det fortfarande högt. Det riskerar nu att fördjupas, eftersom allt fler hamnar i långvarigt i utanförskap utan möjlighet att få jobb. Flyktingar som kommer till riskerar att fastna i byråkrati och arbetslöshet i stället för att snabbt komma i jobb och få en bostad. Vi riskerar ett monumentalt slöseri av människors livsmöjligheter och initiativkraft. Utvecklingen går att vända, men då måste vi också vända på perspektiven. Vi måste exempelvis se att jobben och växtkraften i svensk ekonomi skapas underifrån, av små och växande företag, inte ovanifrån av staten och att välfärden måste anpassas efter människan och inte systemet.