bet · H201NU18 · 2015-06-02 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2014/15:97 om näringspolitikens effekter. I skrivelsen återger reger-ingen kortfattat de iakttagelser gjort i granskningsrapporten och sin bedömning av dessa samt redovisar vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas inom området. Syftet med granskningen har varit att undersöka vilka möjligheter och hinder som finns för att skapa en databas som innehåller samtliga företag som tagit del av näringspolitiska satsningar. Utskottet konstaterar att regeringen avser att vidta åtgärder för att lösa de brister som framkommit när det gäller informationsinhämtning. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2014/15:97 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2014/15:97 Riksrevisio-nens rapport om näringspolitikens effekter. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. Riksrevisor och medarbetare lämnade information till utskottet om den aktuella granskningen. överlämnade enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskningsrapporten – Brister i informationen om statliga satsningar (RiR 2014:26) till . Syftet med granskningen har varit att undersöka vilka förutsättningar och hinder som finns för att bygga upp en gemensam och heltäckande databas, som omfattar samtliga företag och som möjliggör uppföljningar och utvärderingar av statliga näringspolitiska insatser riktade till enskilda företag. överlämnade till regeringen. Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelsen om näringspolitikens effekter (skr. 2014/15:97) till . I skrivelsen återger regeringen kortfattat de iakttagelser gjort i granskningsrapporten och sin bedömning av dessa samt redovisar vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas inom området. Regeringen välkomnar granskning och instämmer i delar av myndighetens kritik. Regeringen delar dock inte uppfattning om vilka åtgärder som bör genomföras med anledning av myndighetens iakttagelser, utan avser i stället att genomföra andra åtgärder. Regeringen anser i och med sin skrivelse att granskningsrapporten är slutbehandlad. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet hänvisar till åtgärder som regeringen avser att vidta. Det har tidigare konstaterats att det råder en avsaknad av samlad information om företag som tagit del av näringspolitiska insatser. Regeringen uppdrog därför i regleringsbrevet åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) att upprätta en databas över samtliga företag som tagit del av någon insats från myndigheter, statliga bolag eller stiftelser. Detta med bl.a. motiveringen att regeringen har behov av att utvärdera och analysera tillväxtpolitiska åtgärder för att säkerställa att anslagna resurser används på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Vid avrapporteringen av uppdraget 2012 konstaterade att några av de tillfrågade aktörerna inte lämnat information till myndigheten med hänvisning till dels sekretess, dels arbetsbörda. ingår uppdraget i Tillväxtanalys instruktion (§ 7 förordning 2009:146), men enligt har inga åtgärder vidtagits för att säkerställa att databasen innefattar samtliga företag. Detta har motiverat att genomföra sin granskning. syfte med granskningen har varit att undersöka vilka möjligheter och hinder som finns för att skapa en databas som innehåller samtliga företag som tagit del av näringspolitiska satsningar. Ändamålet med en sådan databas är i huvudsak att det ska gå att följa upp och utvärdera de aktuella satsningarna. En utgångspunkt för granskningen är vilka förutsättningar som finns för att det ska vara troligt att kraven i 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) om effektiv resursanvändning av statens resurser och god hushållning uppfylls och vilken möjlighet regeringen har att redovisa de resultat som uppnåtts i förhållande till de uppsatta målen, i enlighet med 10 kap. 3 § budgetlagen. granskning har avgränsats till ett urval av de större statliga aktörerna vars uppgift är att stödja enskilda företag. De aktörer som omfattas av granskningen är , Norrlandsfonden, Industrifonden, och . Därutöver har granskningen omfattat Tillväxtanalys och arbete för att samla in information om de näringspolitiska insatserna på en detaljnivå som gör det möjligt att följa upp och utvärdera insatserna. övergripande slutsats av granskningen är att informationen om de företag som tagit del av de näringspolitiska satsningarna är bristfällig, vilket även tidigare påtalats av myndigheten i bl.a. rapporten för riskkapitalförsörjning (RiR 2014:1). konstaterar att aktörernas beslut om att lämna ut den efterfrågade informationen till Tillväxtanalys skiljer sig åt. noterar att det finns aktörer som lämnar information, aktörer som är villiga att lämna information och aktörer som anser sig inte kunna lämna information med hänvisning till sekretess och arbetsbörda. anser att grundproblemet är att de informationsbrister som påvisats gör det svårt för regeringen att på ett trovärdigt och heltäckande sätt kunna uttala sig om effekter av näringspolitiska satsningar riktade till företag och därmed i förlängningen kunna göra det trovärdigt att de satsningar som görs lever upp till budgetlagens krav på effektivt resursutnyttjande. Det är uppfattning att även i de fall information lämnas, eller där det finns en vilja att lämna, bör frågan om vilken information om insatserna som ska lämnas och hur den ska lämnas inte bygga på enskilda överenskommelser och tolkningar. Det är därför uppfattning att det ska finnas, och att det är möjligt att skapa, ett system för hur och vilken information som ska lämnas. Detta system ska vara utformat så att det möjliggör uppföljning och utvärdering, som det tar hänsyn till den arbetsbörda som det förorsakar uppgiftslämnarna. En möjlighet är att den informa-tion som behövs för uppföljning och utvärdering omfattas av officiella statistik, eftersom denna statistik även omfattas av uppgiftsskyldighet för myndigheter, statliga bolag och statliga stiftelser. Utifrån sina iakttagelser rekommenderar regeringen att tillsammans med Tillväxtanalys utreda möjligheterna att, exempelvis inom regelverket för den officiella statistiken, införa en lagreglerad uppgiftsskyldighet som gör det möjligt att följa upp och utvärdera av näringspolitiska insatser. Vidare rekommenderar Tillväxtanalys att i samband med att ny information samlas rikta en förfrågan till samtliga stöd- och finansieringsaktörer i syfte att skapa en heltäckande databas. Tillväxtanalys bör i samråd med aktörerna även gå igenom den information som begärs i syfte att minimera arbetsbördan för uppgiftslämnandet, som det möjliggör uppföljning och utvärdering. Därutöver rekommenderar de statliga bolagen och stiftelserna att, när det gäller historiska data, inhämta ett skriftligt samtycke om att informationen kan lämnas för uppföljning och utvärdering. Denna rekommendation avser situationer där det redan finns ingångna avtal eller liknande om att information inte får lämnas ut eller där denna tolkning kan göras. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och vilka åtgärder som vidtagits med anledning av dessa iakttagelser. Regeringen välkomnar granskning. Regeringen anser att uppföljning och utvärdering är viktiga verktyg för att kunna mäta effektiviteten i statens näringspolitiska insatser, vilket också är bakgrunden till att regeringen gav Tillväxtanalys i uppdrag att inrätta en databas för insamlande av uppgifter. Det är regeringens uppfattning att en bidragande orsak till att aktörerna inte lämnat uppgifter till myndigheten sannolikt är okunskap hos aktörerna och bristande information från Tillväxtanalys kring det omfattande sekretessregelverk som reglerar myndighetens hantering av data. Tillväxtanalys har i dialog med fastställt, med hänsyn till arbetsbördan för uppgiftslämnarna, vilka uppgifter som krävs för att komplettera databasen på ett sätt som möjliggör uppföljning och utvärdering på ett tillfredsställande sätt. I det sammanhanget har det framkommit att de uppgifter som krävs i princip är sådana som de statliga aktörer som arbetar med ägarkapitalinvesteringar redovisar i årsredovisningar samt i tillämpliga fall i delårsrapporter. Regeringen delar inte uppfattning om att uppgifter om de statliga aktörernas finansiella åtaganden ska omfattas av officiella statistik. Detta eftersom den officiella statistiken i regel används på ett annat sätt och som på näringspolitikens område främst riktar sig till en bredare krets av företag och inte för att lösa brister i kommunikationen och informationsflödet mellan statliga myndigheter och statliga bolag eller av staten bildade stiftelser. Regeringen håller delvis med om att i de fall information lämnas eller där det finns en vilja att lämna information, bör frågan om vilken information som lämnas och hur information lämnas inte bygga på enskilda överenskommelser och tolkningar. Men mot bakgrund av att stiftelser inte går att styra genom ägaranvisning på samma sätt som aktiebolag, anser dock regeringen att enskilda överenskommelser med de berörda stiftelserna är fullt tillräckligt, särskilt eftersom detta handlar om dataleverans av uppgifter som i hög grad ändå redovisas i stiftelsernas externa rapportering. Däremot anser regeringen att det är viktigt att styrka en sådan överenskommelse i någon form. Regeringen har efter granskning fört en dialog med Tillväxtanalys, Industrifonden och Norrlandsfonden. Vid dessa samtal har det nåtts samförstånd kring frågan om framtida uppgiftslämnande. Regeringen avser att uppdra åt Tillväxtanalys att upprätta en skriftlig överenskommelse mellan myndigheten och de två stiftelsernas styrelser om framtida dataleveranser. För aktiebolagen, , och , avser regeringen att i ägaranvisningar till bolagen ange att de uppgifter som behövs för att möjliggöra framtida uppföljningar och utvärderingar av verksamheterna ska lämnas till Tillväxtanalys på det sätt som efterfrågas. Med skrivelsen och de åtgärder regeringen har beskrivit anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet behandlade regeringens skrivelse 2013/14:235 med anledning av om statens insatser för riskkapitalförsörjning (RiR 2014:1) som nämns ovan. Utskottet noterade rekommendationer och den bedömning regeringen lämnade med anledning av dessa (bet. 2014/15:NU1). I sin granskning av möjligheterna till uppföljning och utvärdering av de statliga näringspolitiska insatserna har lämnat ett antal rekommendationer till regeringen, Tillväxtanalys, , Norrlandsfonden, Industrifonden, och . Utskottet välkomnar granskningen och är av uppfattningen att de utförda statliga näringspolitiska insatserna ska kunna utvärderas så att eventuella brister kan korrigeras för att bättre möta företagens behov. I likhet med regeringen anser även utskottet att uppföljning och utvärdering är viktiga verktyg för att kunna mäta effektiviteten i de statliga näringspolitiska insatserna. Vidare anser utskottet att det är centralt att budgetlagens krav på effektivt resursutnyttjande av statens medel uppfylls och att regeringen redovisar vilka resultat insatserna har gett. Utskottet konstaterar att regeringen instämmer i delar av kritik, som regeringen inte delar uppfattning om att uppgifter om de statliga aktörernas finansiella åtaganden ska omfattas av officiella statistik. Utskottet noterar att regeringen i stället avser att uppdra åt Tillväxtanalys att upprätta enskilda överenskommelser med Norrlandsfonden och Industrifonden samt ange i ägaranvisningarna för , och vilken informa-tion som ska lämnas till Tillväxtanalys för att det ska gå att följa upp och utvärdera verksamheterna. Regeringen avser således att vidta åtgärder för att lösa de brister som funnits i systemet med informationsinhämtning om de näringspolitiska insatserna. Med det ovan sagda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:97 om näringspolitikens effekter.