· H201FöU3 · 2015-02-12 17:36:19 — Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation 1. För tids vinnande nöjer vi oss med detta, men vi stöder naturligtvis våra andra reservationer. Det föreliggande betänkandet handlar om granskning av hur den föregående regeringen har behandlat försvarets utveckling. Det kan inte sägas annat än att det är en mycket skarp kritik som riktas mot hur regeringen hanterat det. Resultatet av de svenska försvarssatsningarna har inte redovisats på ett tillräckligt tillfredsställande sätt för . Inledningsvis vill jag också påpeka att försvarets andel av bnp var . Sedan har andelen sjunkit till 1,1-1,av bnp. De minskade försvarsanslagen och de stora kostnaderna för försvarets omställning har enligt vår bedömning gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar är i stort sett obefintlig. Vi anser att den nedrustningspolitik som ni är ansvariga för måste stoppas. handlar det aktuella betänkandet inte om beslutet om en inriktning utan om hur den beslutade organisationen har hanterats. kritik är mycket allvarlig. Det är oroväckande att regeringen inte redovisade vad den fullt utbyggda Försvarsmakten, det vill säga en försvarsmakt i linje med principerna som angavs i inriktningspropositionen, skulle kosta. Förhoppningsvis delar regeringen vår uppfattning att Försvarsmakten inte existerar bara för att ha balans mellan anslag och kostnader. Det är bra i och för sig, men Försvarsmakten finns till för att försvara i enlighet med de riktlinjer som har beslutats av . Många förbandschefer som jag träffat har påpekat stora brister mellan, som de uppfattar, uppgifterna som ska lösas och de resurser som är tilldelade. I många fall har uppgifternas innebörd inte klarlagts varvid tolkningen från Försvarsmakten snarare blir en bedömning av vilka förmågor som är kopplade till olika hotbilder som krävs för lösandet av försvarsinriktning. Det konkret säger är att bristerna inom materielförsörjningen gör att insatsorganisationen 2014 inte kan realiseras. Vi känner en viss oro över att beslut rörande försvaret och dess framtid har varit så allmänt utformade att det är tveksamt om det över huvud taget var möjligt för ledamöter att inse följderna av de försvars- och inriktningsbeslut som har fattats. Vi menar att en sådan omfattande omställningsprocess som den försvaret går igenom kräver såväl bättre ekonomiska förutsättningar som en hög grad av transparens och att dessutom får tydliga resultatredovisningar av den faktiska operativa förmågan. Enligt budgetlagen ska regeringen lämna en redovisning av de resultat som uppnås i förhållande till de mål som har beslutat om. Trots det har budgetpropositionen enligt blivit mindre informativ. Även om det sker en redovisning av Försvarsmaktens förmåga i propositionen sker den i förhållande till föregående år och inte till de mål för Försvarsmakten som har bestämt. Det måste såklart kopplas till vilka beslut har fattat, och man kan inte förstå det om man kopplar bakåt. Försvaret har fått en lite ökad rörlig förmåga, men är det i förhållande till ett beslut som är taget? Där finns inte kopplingen. Vi anser att krav och mål för Försvarsmakten måste tydliggöras inom ramen för den kommande försvarspolitiska propositionen. Trots att försvars- och inriktningsbeslut har haft långtgående konsekvenser har det inte i någon större utsträckning varit möjligt att följa hur Försvarsmakten har lyckats med att genomföra försvarsbesluten. Vi menar att ett skäl till att detta problem uppstått är att det inte har funnits tydligt formulerade krav på vad Försvarsmakten ska klara av. Man ska försvara riket, men hur då? Några tolkar det si, andra tolkar det så, och är tyst. Detta måste tydliggöras på ett annat sätt. Jag hoppas och tror att vi inte har olika uppfattning i detta. granskning visar att målen i försvarsbeslutet som har legat till grund för reformen genomgående har varit breda och öppna för olika tolkningar. Det var precis det jag sa fast med andra ord. Som jag sa inledningsvis är det viktigt att tydliggöra innebörden av de olika målen, men vi ser inte att så har skett från gentemot Försvarsmakten. Det är orimligt att det ska råda oklarhet om vad det är för målsättningar har beslutat om. Det är också djupt olyckligt att granskning har visat att det är svårt att se vad de fattade försvarsbesluten konkret har inneburit. Vi anser att det endast kan förändras genom att ställa tydliga krav på och sätta upp tydliga mål för Försvarsmakten inom ramen för den kommande försvarspolitiska propositionen. bör därför tillkännage detta för regeringen. Därför har vi skrivit i reservationen att ska tillkännage för regeringen att Försvarsmaktens förmåga i kommande budgetpropositioner ska redovisas utifrån uppfyllnadsgraden av de beslut som fattar. Där har vi kopplingen. Betänkandet som vi nu debatterar behandlar granskning av regeringens och Försvarsmaktens genomförande av vissa av beslut för försvaret för . riktar kritik mot den förra regeringen i sina rapporter. Helt tydligt är att det svenska försvaret har varit föremål för kraftiga förändringar och reformer under sin omställningsperiod. Helt tydligt är även att den förra regeringen inte gav Försvarsmakten utrymme att arbeta efter de förutsättningar som var planerade, både vad gäller personal och materiel. Detta har även riktat kritik mot i tidigare rapporter. Ett tydligt exempel på hur dåvarande regeringen bakband Försvarsmakten är den så kallade Genomförandegruppen och resultatet av deras strykningar av materielprojekt. För den oinvigde var Genomförandegruppen namnet på regeringens interna grupp som fattade beslut om att försena eller avbryta ett antal av Försvarsmaktens materielprojekt som pågick. Syftet sas vara att spara pengar, men bakom beslutet låg framför allt en djup ideologiskt tanke eftersom den dåvarande regeringen förordade minimal egenutveckling och maximalt köp från hyllan. Verksamheter som avbröts var bland annat renovering och modifiering av och stridsvagn 122, luftvärnsrobot till korvett , halvtidsmodifiering av spaningsfartyg, ny sonarboj med mera. Verksamheter som reducerades var bland annat utveckling och ersättning av undervattensvapen, halvtidsmodifiering av stridsbåt 90 och basmateriel, bara för att nämna några exempel. Jag lyfter upp dessa exempel för att jag vill påminna om dem eftersom resultatet av dessa strykningar med mera har blivit väldigt tydliga i och med det växande behovet av att anskaffa nytt materiel, vilket kostar pengar. kritik är allvarlig och högst befogad. Jag vill ge en kort bakgrundsbeskrivning av vad som har granskats. En viktig del av revisonens arbete har varit att närmare undersöka hur Försvarsmakten har förändrats. Man har även tittat på styrningen av omställningen och hur regeringen och Försvarsmakten har återredovisat och följt upp omställningen. poängterar att hög effektivitet och god hushållning med statens medel ska eftersträvas på försvarsområdet precis som på andra utgiftsområden. har även gått igenom mål och krav i försvars- och inriktningsbesluten och hur Försvarsmakten har tolkat sitt uppdrag. beslut om värnplikten, som togs med en svag borgerlig majoritet och med endast tre rösters övervikt, innebar ett stort framtida åtagande för Försvarsmakten. Försvarsmaktens personalförsörjning övergick nämligen till att bedrivas utifrån frivillighet då plikten blev vilande och nya personalkategorier infördes. Beslutet blev också att omställningen skulle ske enligt de ekonomiska nivåer som regeringen beräknade i budgetpropositionen 2009. Inga nya medel tillfördes alltså, men vi som då satt i opposition var tydliga med att medlen inte skulle räcka till. Eftersom systemskiftet i personalförsörjningen innebar ökade förbandskostnader behövde medel hämtas från annat håll i organisationen. Försvarsmakten har fått arbeta med att införa en ny insatsorganisation parallellt med att man utfört myndighetens övriga viktiga uppgifter - och detta utan extra ekonomiskt tillskott. konstaterade i sin granskning Försvarsmaktens omställning att det svenska försvaret har förändrats i grunden. Det tidigare invasionsförsvaret som var styrt och utformat för att försvara landet mot hot av väpnat angrepp har till stora delar avvecklats. I stället har det skett en utveckling mot ett insatsförsvar med flexibilitet och användbarhet som ledord som med kort varsel ska kunna genomföra såväl nationella som internationella insatser. framhåller i sin rapport att det finns brister i fråga om tydlighet och transparens. Förutom att Försvarsmaktens struktur och resurser har förändrats visar granskningen även att Försvarsmaktens inriktning har svängt kraftigt över tiden. påpekar att det finns brister i hur regeringen har informerat om den omvandling som Försvarsmaktens grundorganisation har gått igenom. Man menar också att det behövs ett utpekat ansvar för en samlad uppföljning av Försvarsmaktens utveckling. rekommenderar att målen för det militära försvaret och kraven på operativ förmåga förtydligas genom exempelvis delkrav för att skapa tydligare förutsättningar för styrning och uppföljning. Den förra regeringens otydlighet i styrningen och återrapporteringen har gett upphov till ett antal rekommendationer från : att det lämnas tydligare information med en tydligare koppling till beslut med en ökad grad av jämförbarhet mellan olika år och i förhållande till beslut att det formuleras en bedömning av operativ förmåga så att det inte uppstår oklarheter om vad som har bedömts att den centrala och övergripande uppföljningen av försvarsbesluten stärks genom att ansvar pekas ut för regelbunden och samlad uppföljning av försvars- eller inriktningsbeslut och den fortsatta utvecklingen av Försvarsmakten. Som sagts har kritik framförts, men utskottet kan konstatera att den nuvarande regeringen har aviserat en rad förändringar och förbättringar inom ramen för inriktningspropositionen 2015. Vi anser därför att inte bör föregripa resultatet av det arbetet. blickar vi framåt och tar åt oss av kritiken och ser till att inte upprepa samma misstag. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. har gjort en gedigen granskning av den omställning som Försvarsmakten har genomgått i och med införandet av Alliansens försvarsreform. Reformen är den största förändringen av det svenska försvaret på mycket , möjligtvis till och med den största sedan indelningsverket avskaffades 1901. Försvarsmakten har stöpts om i grunden för att kunna möta de nya hot och risker som står inför och . Syftet har varit att skapa ett försvar av kompetenta soldater och sjömän som har modernt materiel och som är organiserade i förband med hög beredskap och tillgänglighet. Försvarsreformen sjösattes i och med beslut . Värnplikten gjordes vilande, och ett system med frivillig personalförsörjning infördes. Detta har möjliggjort att samma soldater nu kan användas såväl i försvaret av som i internationella insatser och att samövade förband kan hållas ihop av tid och inte splittras som var fallet tidigare. Förbandstillgängligheten har förbättrats, och när reformen är fullt ut genomförd ska alla förband kunna vara tillgängliga inom dagar. Detta ska jämföras med värnpliktstidens sista år då stora delar av försvaret hade beredskapstider . En annan viktig del i försvarsreformen har varit att skapa en ny prioritering för materielförsörjningen. Den syftar till att i högre utsträckning än tidigare anskaffa färdigutvecklad materiel som fyller de operativa behov Försvarsmakten har här och . Försvarssamarbetet med andra länder har stärks för att skapa säkerhet i samverkan med andra som står inför samma säkerhetspolitiska utmaningar som vi själva. För att skapa resurser till omställningen av försvaret har det varit viktigt att effektivisera verksamheten. Detta har bland annat skett genom att försvarslogistiken stöpts om och personalen omorganiserats för att kompetensen bättre ska matcha befattningarna. För mig som ny ledamot i försvarsutskottet har det varit intressant att få ta del av den utvärdering av reformen som har genomfört. Försvarsreformen är en mycket omfattande omställning av försvaret, och vid så stora förändringar är det förståeligt att allt kanske inte går som planerat, särskilt med tanke på att omvärldsutvecklingen varit mycket föränderlig. Jag kan konstatera att riktar allvarlig kritik på vissa punkter, men de visar även på framsteg som faktiskt har gjorts. Myndigheten kommer även med ett antal värdefulla rekommendationer om hur regeringen och Försvarsmakten kan förbättra sitt arbetssätt. Jag vill fokusera på några centrala frågor som belyser. Mätbarhet och mål är en viktig punkt som pekar på. Det handlar bland annat om att det inte varit helt tydligt om regeringen och Försvarsmakten faktiskt har haft samma säkerhetspolitiska utgångspunkter när de gjort sina bedömningar av hur Försvarsmakten har kunnat lösa sina uppgifter. Detta har varit problematiskt eftersom man har gjort förmågebedömningar utifrån omvärldsläget, inte utifrån hur organisationen i förhållande till . Sammantaget gör detta att konstaterar att det är svårt att få en samlad bild av utvecklingen i insatsorganisationen. Detta är något som kommer att behöva förbättras, inte minst i arbetet med det kommande försvarsbeslutet. Regeringen har gett Försvarsmakten uppdraget att i arbetet med underlaget inför försvarsbeslutet utforma en metod för hur krav på krigsduglighet för respektive förband ska kunna mätas och följas upp. Detta var också ett av de behov som Försvarsberedningen pekade på i sin försvarspolitiska rapport. En relaterad fråga som diskuterats är redovisningen till - den instans som ytterst har beslutat om försvarsreformens införande. Att har tillgång till relevant och begriplig information är en förutsättning för ett bra beslutsfattande. Redovisningen har förbättrats kontinuerligt av alliansregeringen i flera steg när det gäller såväl personal- som materielförsörjning, bland annat i budgetpropositionen och i den löpande informationen till utskottet. I budgetpropositionen 2013 fanns det 30 sidor om personalförsörjningen. Glädjande är att även den nuvarande regeringen har ambitionen att fortsätta det arbetet. Styrningen av myndigheten är en annan viktig aspekt som fokuserar på i sin granskning. Detta är centralt för att myndigheten faktiskt ska kunna leverera den organisation som beslutat men även för att, i de fall det behövs, ge myndigheten en större flexibilitet och organisatorisk frihet. Regeringen konstaterar i sin skrivelse att det finns ett kontinuerligt behov av att se över hur styrningen fungerar. Det gäller till exempel de informella kontakterna mellan Försvarsmakten och regeringen. Dessa behöver fördjupas och dokumenteras bättre för att kunna stärka informationsutbytet och underlätta förtydliganden i styrningen. Vi står nu inför ett nytt försvarsbeslut , i en omvärld som är mer osäker och svårförutsägbar . Då är det viktigt att kan fatta ett hållbart beslut som ytterligare stärker försvar. Det kräver att centrala saker som målsättningar, transparens, återrapportering och styrning fungerar. granskning sätter fingret på många punkter där det finns en stor förbättringspotential. Min förhoppning är att såväl och regeringen som Försvarsmakten kan ta till sig förslag och lära . rapporter är både läsvärda och viktiga underlag för arbete. De kan hjälpa oss mycket när det handlar om uppföljning, träffsäkerhet och fortsatt styrning. Vi behöver vägledning . Det finns många rekommendationer om förbättringsområden och god vägledning inför kommande försvars- och budgetbeslut. Att styra en offentlig verksamhet innebär att det behöver utvecklas hur man kan precisera och förtydliga målsättningar men också hur uppföljningsarbetet och resultaten redovisas. har kraven på användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet skärpts väsentligt, och det svenska försvaret har förändrats i grunden. Vi har ett insatsförsvar med flexibilitet, som med kort varsel ska kunna genomföra nationella och internationella insatser. Förutom att Försvarsmaktens struktur och resurser har förändrats har dess inriktning svängt ganska kraftigt över tiden. Det förstärker behovet av tydlighet och transparens i redovisningen av resultat. Jag tänker belysa några av de rekommendationer som tas upp i rapporterna. Vi har hört flera av dem nämnas tidigare. Regeringen bör utveckla sin ekonomiska uppföljning av kostnadsstrukturen inom Försvarsmakten - det är tydligt. Mål och resultat behöver analyseras, förtydligas och förklaras för att kunna vara mätbara. Regeringen bör redovisa ekonomiska konsekvenser till i samband med större strategiska beslut om försvaret. Granskningen visar att bristande bemanning begränsar tillgängligheten och påverkar övningsverksamheten negativt. Det är mycket som nämns i rapporterna. Det är tre stora dokument. En viktig fråga är bland annat att den samlade bedömningen är att Försvarsmakten varken eller kan leva upp till och regeringens krav på insatsverksamheten. Detta är oerhört viktigt att notera inför det fortsatta arbetet, just nu när vi står inför ett nytt inriktningsbeslut för Försvarsmakten. ifrågasätter om samtliga stridskrafter kan uppfylla beredskapskraven. I en fullt bemannad insatsorganisation bedömer att Försvarsmakten har svårigheter att hantera alla uppgifter under normal beredskap. Det är inte heller tydligt vad som krävs av Försvarsmakten, vilket motstånd och vilken hotbild som är relevant för myndigheten att planera för och utforma organisationen mot. Detta behöver vi förvalta. Detta behöver vi följa upp. Vi står inför både ett nytt säkerhetspolitiskt läge i vårt närområde och ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut, som jag nämnde. Vi behöver följa upp rekommendationer och granskningar för att få insikt om vad vi här i och regeringen behöver göra när det gäller tydlighet, förväntningar, målsättningar och ambitionskrav på vårt samlade försvar. Det är också viktigt att följer upp vad regeringen har skrivit i sina svar på granskningar. De har talat om flera åtgärder som kommer att presenteras i samband med inriktningsbeslutet och förslaget i propositionen. Jag vill med dessa ord yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)