bet · H201KrU8 · 2015-03-30 00:00:00 — I betänkandet behandlas tio motionsyrkanden om folkbildning från den allmänna motionstiden . Förslagen gäller vikten av folkbildning, digital folkbildningssatsning, arbetsförberedande etableringskurs vid folkhögskola, ett föräldralyft som gäller skolan, kvalitetssäkring av folkbildningen, risk- och väsentlighetsanalys, förvaltningslagens tillämpning på verksamhet, ensamkommande barn och ungdomar på folkhögskola och mångkulturalistisk verksamhet. Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. I betänkandet finns två reservationer (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Arbetsförberedande etableringskurs vid folkhögskola Ett föräldralyft som gäller skolan Förvaltningslagens tillämpning på verksamhet Ensamkommande barn och ungdomar på folkhögskola 1.Kvalitetssäkring av folkbildningen, punkt 5 (SD) 2.Mångkulturalistisk verksamhet, punkt 9 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:658 av (FP) yrkandena 1 och 2. 2014/15:2189 av (S). Arbetsförberedande etableringskurs vid folkhögskola 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9. Ett föräldralyft som gäller skolan 2014/15:1190 av (S). 2014/15:2903 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) 2014/15:2903 av m.fl. (SD) yrkande 3. Förvaltningslagens tillämpning på verksamhet 2014/15:2903 av m.fl. (SD) yrkande 4. Ensamkommande barn och ungdomar på folkhögskola 2014/15:1490 av m.fl. (M). 2014/15:2903 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S), (M), (S) och (SD). I betänkandet behandlas tio motionsyrkanden om folkbildning från den allmänna motionstiden . fick information av representanter från , Rörelsefolkhögskolornas och inom Kommuner och Landsting. Dessutom informerade representanter från Statskontoret utskottet om sitt uppdrag från regeringen att genomföra en utvärdering av folkbildningen (se närmare nedan). behandlade regeringens proposition 2013/14:172 Allas kunskap – allas bildning (bet. 2013/14:KrU8). godkände bl.a. re- geringens förslag om att införa ett särskilt mål för folkbildningspolitiken, att de sju verksamhetsområdena för statsbidraget till folkbildningen skulle upphävas, och att göra ett tillägg i ett av de fyra syftena för statsbidraget till folkbildningen (de fyra syftena redovisas nedan). Vidare godkände regeringen en ny modell för oberoende statlig utvärdering av folkbildningen, där Statskontoret skulle ges i uppdrag att genomföra en första samlad utvärdering av folkbildningen (rskr. 2013/14:379). Regeringen uppdrog åt Statskontoret att genomföra en samlad utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syften för statsbidraget med folkbildningen som har fastställt. Av beslutet framgår följande: Vid uppdragets genomförande bör Statskontoret inhämta underlag till utvärderingen från utvärdering. Underlag för utvärderingen kan också behöva lämnas av andra aktörer, främst och Idrottsutbildarna. För uppdragets genomförande ska Statskontoret bilda en samverkansgrupp för samordning med berörda myndigheter och andra aktörer. Statskontoret ska även etablera en referensgrupp där företrädare för folkbildningen erbjuds att delta. Till referensgruppsmötena ska även myndigheter som är representerade i samverkansgruppen bjudas in. Därutöver ska Statskontoret föra en dialog med riksdagsledamöter i syfte att informera om arbetet. Statskontoret ska lämna en arbetsplan över hur uppdraget ska genomföras till . Statskontoret ska lämna en första rapport till med resultat från utvärdering av folkbildningen. En slutlig resultatredovisning av uppdraget ska lämnas till . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att värna folkbildningen med hänvisning till att yrkandena får anses tillgodosedda. (FP) framhåller i motion 2014/15:658 vikten av studieförbund och folkhögskolor (yrkande 2), samt påtalar deras betydelse för att stimulera samhällsengagemang och utveckla och stärka demokratin (yrkande 1). Statens stöd till folkbildningen ska enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen ha till syfte att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin bidra till att göra det möjligt för[1] människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen inom utgiftsområde 17 uppgår 2015 till nära . Det finns 150 folkhögskolor runt om i landet. De flesta folkhögskolor ägs och drivs av folkrörelser eller andra organisationer. Övriga folkhögskolor ägs och drivs av regioner, landsting eller kommuner. Folkhögskolan är en studieform för vuxna med en nedre åldersgräns för de allmänna kurserna. Folkhögskolorna har kurser på olika nivåer och med olika inriktningar. All undervisning är avgiftsfri, och statligt studiestöd kan sökas. Allmän kurs, som kan ge behörighet till högskolestudier, är en viktig del av verksamheten och finns på samtliga folkhögskolor. Folkhögskolorna erbjuder också många särskilda kurser, t.ex. i musik och mediekunskap, där en större del av studietiden ägnas åt det ämne som man valt. En del av dessa kurser är yrkesinriktade, t.ex. utbildningarna till fritidsledare eller journalist. Det finns vidare tio studieförbund, där varje studieförbund har sin egen profil och ideologiska särart. Studiecirkeln är den mest kännetecknande verksamhetsformen för studieförbunden, och den bedrivs i många skiftande ämnen. Utskottet delar motionärens uppfattning om betydelsen av studieförbund och folkhögskolor. Folkbildningen är viktig för att en större mångfald människor ska kunna erbjudas möjlighet att förkovra sig, utvecklas och komplettera sina tidigare utbildningar samt specialisera sig mot särskilda yrkesområden. Folkbildningen spelar också som motionären lyfter fram en viktig roll för demokratin och för att få fler personer att engagera sig i samhällsfrågor. Som framgår ovan lämnar staten av bl.a. dessa skäl ett betydande bidrag till folkbildningen. Utskottet anser att motion 2014/15:658 (FP) yrkandena 1 och 2 är tillgodosedda och avstyrker dem. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en digital folkbildningssatsning med hänvisning till att en sådan satsning bör inrymmas inom folkbildningsanslaget. (S) framhåller i motion 2014/15:2189 vikten av en digital folkbildningssatsning där flera aktörer är engagerade och där offentligt stöd bör ges om det är nödvändigt. Enligt motionären behöver många människor i såväl grundläggande kunskap om tekniken som bred förståelse för hur det digitala samhället fungerar. En rad studieförbund, bl.a. (), och , anordnar datakurser för nybörjare och erfarna dataanvändare. –2013 pågick med målet att före utgången av 2013 få ytterligare en halv miljon invånare i att använda internet. Kampanjen samordnades av (.SE). Ett nätverk på nationell nivå bildades för att samverka runt kampanjen. Deltagarna representerade bl.a. , , studieförbunden, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), länsbiblioteken, (), Kungl. (KB) samt .SE. Samverkan skedde också regionalt och lokalt i kommunerna med andra verksamheter som t.ex. socialtjänst, omsorgsverksamhet, flyktingsamordnare, formell vuxenutbildning, mödravård och barnavårdscentral (BVC). Kampanjledningen presenterade för regeringen en slutrapport, Digidel 2013, med 16 förslag till insatser för att stärka den digitala delaktigheten. I sin utvärdering redovisade .SE att fler personer än vad som satts som mål hade blivit internetkunniga genom projekten. är det en s.k. Samverkansledning som driver arbetet vidare, där de flesta parter som var med från början ingår. Utskottet anser att insatser för digital delaktighet är en del av folkbildningsuppdraget utifrån statens syften med stödet till folkbildningen. I likhet anser därför utskottet att arbetet med att öka den digitala delaktigheten i samhället bör inrymmas inom folkbildningsanslaget. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion 2014/15:2189 (S). Arbetsförberedande etableringskurs vid folkhögskola Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ökad finansiering till arbetsförberedande etableringskurser vid folkhögskolor med hänvisning till att yrkandet får anses tillgodosett. m.fl. (M, C, FP, KD) framhåller i motion 2014/15:2574 att det behövs en rad satsningar, särskilt kopplade till utbildningsområdet, för att få till en framgångsrik integration som förhindrar utslagning. En av dessa är att öka finansieringen till arbetsförberedande etableringskurser vid folkhögskolorna (yrkande 9). Etableringskurs på folkhögskola är ett uppdrag från Arbetsförmedlingen till i enlighet med ett regeringsbeslut. Insatsen påbörjades , och planeras pågå . Målgruppen är personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, och riktar sig främst till personer med kort utbildningsbakgrund. Folkhögskolorna anordnar utbildningar på heltid som innehåller studier i svenska samt arbetsförberedande och orienterande insatser. Konkreta exempel på orienterande insatser är att arbeta med mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar, jämställdhet, om hur samhället är organiserat, kulturen i samt det praktiska vardagslivet. Vid kursens slut får deltagaren ett kompetensintyg som ska ligga till grund för fortsatta studier och en plan som syftar till att göra det möjligt att närma sig arbetsmarknaden. har 1 089 personer deltagit i en etableringskurs på folkhög-skola, där av deltagarna varit kvinnor. Utbildningarna har bedrivits på 66 folkhögskolor. avsattes för dessa utbildningar. Kostnaden finansierades inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Arbetsförmedlingen och undertecknade ett samarbetsavtal gällande etableringskurser . har avsatts, men detta belopp kan enligt komma att öka om det finns ett behov. Enligt har folkhögskolorna ett behov av platser för ca 3 000 personer . Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är bra med satsningar på utbildningsområdet för nyanlända invandrare för att få en framgångsrik integration som förhindrar utslagning. Som framgår ovan pågår en satsning med etableringskurser på folkhögskolor på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Målet är att öka dessa kursplatser och enligt finns också medel avsatta för en sådan ökning. Med hänsyn härtill får motion 2014/15:2574 (M) yrkande 9 anses tillgodosett och avstyrks. Ett föräldralyft som gäller skolan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett föräldralyft inom folkbildningen med hänvisning till att ett sådant lyft, om det ska till, bör ske inom ramen för folkbildningsanslaget. (S) anser i motion 2014/15:1190 att staten bör göra en särskild satsning, ett föräldralyft, i syfte att dels ge föräldrarna bättre förutsättningar att hjälpa sina barn med läxläsning, dels öka föräldrarnas egna kunskaper om skolans arbete. Regeringen bör enligt motionären initiera en dialog med folkbildningens aktörer för att utröna vilka förutsättningar och möjligheter det finns att genom lokala folkbildningsaktiviteter fokusera på föräldrars viktiga roll i skolans arbete. Utskottet har tidigare haft uppe liknande motionsyrkanden, senast . Utskottet konstaterade då att det är upp till folkbildningens aktörer, som självständiga organ, att bestämma över sitt kursutbud, och avstyrkte yrkandet med hänvisning till att om folkbildningens aktörer vill genomföra en sådan satsning bör det göras inom befintliga anslag (bet. 2013/14:KrU8). beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet är inte av någon annan uppfattning och avstyrker därmed motion 2014/15:1190 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kvalitetssäkring av folkbildningen med hänvisning till det arbete som bedrivs, den kontroll som finns för att förebygga felaktig användning av statsbidraget och de möjligheter som står till buds för om bidraget används felaktigt. Jämför reservation 1 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2014/15:2903 att man inte bör detaljreglera den skattefinansierade delen av folkbildningen men att det är nödvändigt att i viss utsträckning skärpa kvalitetskraven och förtydliga direktiven om vilka typer av verksamheter som ska kunna få statligt stöd. Enligt motionärerna bör en viktig princip för all skattefinansierad utbildning vara att den ska sträva efter största möjliga objektivitet, saklighet och allsidighet. Verksamhet med inslag av stark, ensidig politisk eller religiös påverkan bör inte kunna få statligt stöd inom ramen för folkbildningen (yrkande 1). Statens stöd till folkbildningen ska, som framgår ovan, enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen ha till syfte att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin bidra till att göra det möjligt för[2] människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Styrelsen för fattar beslut om villkoren för statsbidrag och fördelningen till studieförbund och folkhögskolor samt studerandeorganisationer. har ett nytt system för statsbidrag till studieförbunden setts över, och har sänt ut förslaget på remiss. De viktigaste förändringarna i förslaget är • tydligare koppling till statens syften och det folkbildningspolitiska målet • tydliga och uppföljningsbara villkor • bidraget beräknas utifrån tidigare genomförd verksamhet • ökat bidrag för tillgänglighet • ökat bidrag för unika deltagare • ökat bidrag för korttidsutbildade • samma villkor för fysiska träffar som digitala. Det nya systemet avses träda i kraft . har för avsikt att ta fram ett nytt system för statsbidrag till folkhögskolor, som ska gälla . arbetar kontinuerligt för att förebygga felaktig användning av statsbidragen genom information till bidragsmottagarna, rådgivning samt medverkan vid kurser, konferenser och seminarier. genomför vidare särskilda utredningar om verksamheten i folkhögskolor och studieförbund, t.ex. om det kommer in anmälningar om eventuella brister eller om frågor uppmärksammas inom folkbildningen. Utredningarna kan exempelvis gälla upptäckten av dubbelrapportering av studiecirklar. Styrelsen tar upp denna typ av ärenden . I årsredovisning med verksamhetsberättelse 2014, som lämnades till regeringen , skrivs bl.a.: Till förebyggande arbete hör den årliga uppföljningen av studieförbundens och folkhögskolornas systematiska kvalitetsarbete, inklusive risk- och väsentlighetsanalys, samt internkontroll. Den sammantagna bilden av årets uppföljning vid studieförbund och folkhögskolor är att det systematiska kvalitetsarbetet bidrar till mindre risk för misstag i hanteringen av statsbidraget. Generellt genererar kvalitetsarbetet stärkta kontroll- och uppföljningsrutiner, bättre administrativa rutiner, transparens och ny kunskap. Inom organisationerna har medvetenheten ökat om betydelsen av ett systematiskt kvalitetsarbete och kvalitetsarbetet uppfattas som en allt mer självklar del i studieförbundens och folkhögskolornas verksamheter. och får enligt 9 a § förordningen om statsbidrag till folkbildningen besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett statsbidrag om mottagaren av statsbidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp statsbidraget av något annat skäl än vad som sägs i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta statsbidraget inte används för det ändamål det har beviljats för villkor i beslutet om statsbidrag inte har följts. har förstärkt sitt arbete med etik- och gränsdragningsfrågor för folkhögskolan, och för studieförbunden. Frågor om avgränsning vad gäller bidragsgrund för statsbidrag har stark koppling till frågor om etiken i folkbildningsarbetet. arbetar kontinuerligt för att kvalitetssäkra bidragsfördelningen och att förebygga felaktig användning av statsbidragen. Till stöd för arbete och utveckling av frågorna kring etik- och gränsdragning i folkbildningen har det inrättats två rådgivande grupper: en specifikt inriktad mot folkhögskolan och en specifikt för studieförbund. De fyra syften som fastställt för statens stöd till folkbildningen är välgrundade och bra. Mot bakgrund av det arbete som bedrivs, den kontroll som finns för att förbygga felaktig användning av statsbidraget och de möjligheter som står till buds för om bidraget används felaktigt, avstyrker utskottet motion 2014/15:2903 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om risk- och väsentlighetsanalyser med hänvisning till det uppdrag som regeringen gett Statskontoret att genomföra en samlad utvärdering av folkbildningen. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2014/15:2903 att externa aktörer bör genomföra risk- och väsentlighetsanalyser av folkbildningens bidragsverksamhet inför de interna kontrollerna, detta för att säkra en så objektiv analys som möjligt (yrkande 3). bedömde i sin granskningsrapport stöd till studieförbunden (RiR 2011:12) att det fanns brister när det gällde kontrollen av användningen av statsbidraget. ansåg att en effektiv kontroll borde föregås av risk- och väsentlighetsanalyser och att kontrollen till viss del borde utföras av en extern aktör. påtalade att inte utför någon egen kontroll och inte heller gör några risk- och väsentlighetsanalyser av studieförbundens inrapporterade verksamhet. Detta innebar, enligt , att inte får tillräcklig information för att använda sig av verktyget att återkalla bidrag på ett effektivt sätt. borde enligt genomföra egna kontroller av studieförbundens inrapporterade verksamhet. Regeringen instämde i sin skrivelse 2011/12:6, som lämnades med anledning av rapporten, i att det är nödvändigt att kontrollera användningen av statsbidraget genom risk- och väsentlighets-analyser. Dessa borde genomföras av eller en extern aktör på uppdrag av regeringen. Av regeringens riktlinjer till framgår att ska redovisa risk- och väsentlighetsanalys. Av styrelser fastställda statsbidragsvillkor framgår att studieförbund och folkhögskolor ska pröva former för hur verksamheten kan bedömas utifrån risk- och väsentlighetsanalyser, och att i sin årsredovisning ska beskriva strategi, arbetssätt och process för risk- och väsentlighetsanalyser. Detta krav att pröva former för hur verksamheten kan bedömas utifrån risk- och väsentlighetsanalyser gäller . Med hänsyn till såväl det omfattande statliga stödet till folkbildningen som folkbildningens viktiga roll i samhället uppdrog regeringen, som framgår ovan, åt Statskontoret att genomföra en samlad utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syften för statsbidraget med folkbildningen som har fastställt. Regeringen bedömde att det är angeläget att mer regelbundet än tidigare utvärdera den verksamhet som anordnas av folkhögskolor och studieförbund med stöd av statsbidraget. Det fanns enligt regeringen behov av att pröva en modell för en mer regelbunden och systematisk utvärdering av folkbildningen med hänsyn till de fyra syften med statsbidraget som har fastställt. Utvärderingen ska bl.a. grundas på den uppföljning av statsbidraget till folkbildningen som svarar för. Statskontoret ska lämna en första rapport till med resultat från utvärdering av folkbildningen. En slutlig resultatredovisning av uppdraget ska lämnas till Reger-ingskansliet . Mot bakgrund av det uppdrag som regeringen har gett Statskontoret att genomföra en samlad utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syften för statsbidraget med folkbildningen som har fastställt anser utskottet att motionsyrkandet delvis får anses tillgodosett. Utskottet avstyrker därmed motion 2014/15:2903 (SD) yrkande 3. Förvaltningslagens tillämpning på verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förvaltningslagens tillämpning på myndighetsutövning med hänvisning till den översyn av förordningen om statsbidrag till folkbildningen som pågår inom . m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2014/15:2903 att delar av förvaltningslagen bör göras tillämplig på och att samma regler bör gälla för all typ av myndighetsutövning, även då den sker via privaträttsliga organ (yrkande 4). ansåg i sin ovan nämnda granskningsrapport stöd till studieförbunden (RiR 2011:12) att regeringen bör ställa tydligare krav på myndighetsutövning. Med anledning av rapporten lämnade regeringen en skrivelse till (skr. 2011/12:6) där regeringen bl.a. angav att det finns skäl att, i linje med rekommendation, överväga att ställa ännu tydligare krav i fråga om förfarandet vid fördelning av statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Regeringen konstaterade att förvaltningslagen (1986:223) inte är tillämplig på verksamhet men ansåg, för att garantera att rättssäkerhet och kvalitet upprätthålls i handläggningen, att vissa bestämmelser i förvaltningslagen ändå borde göras tillämpliga på handläggning av ärenden enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. De bestämmelser i förvaltningslagen som enligt regeringen närmast kunde komma i fråga var bestämmelserna om jäv, en parts rätt att få del av uppgifter, motivering av beslut och underrättelse om beslut. Enligt fastställde medlemsorganisationer (, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisa-tion och Kommuner och Landsting) principiella utgångspunkter för ett förnyat folkbildningsråd. En av utgångspunkterna för ett förnyat folkbildningsråd är att förvaltningslagens regler om bl.a. en parts rätt att få del av uppgifter bör gälla vid all myndighetsutövning. arbetar med förändringar i förordningen om statsbidrag till folkbildningen, i enlighet med vad som aviserats i folkbildningsproposi-tionen Allas kunskap – allas bildning (2013/14:172) och beslut (bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). En öppen utfrågning med ett representativt urval av deltagare från den samlade folkbildningen hölls där bl.a. förvaltningslagens tillämpbarhet diskuterades. Regeringen avser att fatta beslut om förändringar i förordningen . Med hänsyn till den översyn av förordningen om statsbidrag till folkbildningen som pågår inom , och som inte bör föregripas, avstyrker utskottet motion 2014/15:2903 (SD) yrkande 4. Ensamkommande barn och ungdomar på folkhögskola Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ensamkommande barn och ungdomar och om att ändra 18-årsgränsen på folkhögskolor. m.fl. (M) anser i motion 2014/15:1490 att regeringen bör överväga och utreda möjligheten för ensamkommande barn och ungdomar att bo och studera på folkhögskola. Ett av de problem som behöver utredas är 18- årsgränsen på folkhögskolor. Det kommunala uppföljningsansvaret omfattar alla ungdomar mellan . Enligt 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska en hemkommun löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning (aktivitetsansvar). Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. I betalas skolpeng ut av kommunerna. Skolpengen utgörs av ett grundbelopp för varje elev och ett tilläggsbelopp för elever med ett omfattande behov av särskilt stöd. Skolpengen ska inte bara täcka undervisningen, utan även utgifter som elevhälsa och måltider. Det är varje kommun som beslutar hur stora beloppen ska vara. Regleringen finns i skollagen. Folkhögskolan är en studieform för vuxna med en nedre åldersgräns för de allmänna kurserna.