bet · H301SfU1 · 2015-12-04 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning I betänkandet behandlar socialförsäkringsutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Utskottet behandlar även 1 motionsyrkande från allmänna motionstiden /15 och 85 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Bland motionerna finns alternativa budgetförslag från , Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområdet, som uppgår till totalt ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas förslag till anslag. Regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden tillstyrks av utskottet. Samtliga motionsförslag som behandlas av utskottet avstyrks. , , och har inte deltagit anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I ärendet finns 15 reservationer (M, SD, C, L, KD) och 5 särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Anslag inom utgiftsområde 10 1.Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (M) 2.Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (SD) 3.Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (KD) 4.Vård av närstående, punkt 3 (SD, C, KD) 5.Trygghetssystemen för företagare, punkt 4 (M, C) 6.Sjukpenninggrundande inkomst för företagare, punkt 5 (C, KD) 7.Trygghetssystemen för studerande, punkt 6 (C) 8.Sjukpenninggrundande inkomst, punkt 7 (C) 9.Sjukpenning, punkt 8 (C) 10.Sjukpenning, punkt 8 (L) 11.Sjukpenning, punkt 8 (KD) 12.Rehabilitering, punkt 9 (C) 13.Rehabilitering, punkt 9 (KD) 14.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (M) 15.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (C, KD) 1.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 10 anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 10 punkt 4 och avslår motionerna 2015/16:2234 av m.fl. (SD), 2015/16:2490 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 15, 2015/16:3141 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:3180 av m.fl. (C). antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 10 punkt 1 och avslår motionerna 2015/16:2490 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:3141 av m.fl. (FP) yrkande 2. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017 och 2018. 2. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 10 punkterna 2 och 3. 2014/15:2881 av Finn och (M), 2015/16:11 av (SD), 2015/16:61 av och (båda SD), 2015/16:240 av (M), 2015/16:273 av Finn (M), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2015/16:600 av (S), 2015/16:1371 av och (båda MP), 2015/16:1669 av Finn och (båda M), 2015/16:1951 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2386 av m.fl. (S), 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2800 av m.fl. (MP), 2015/16:2869 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 26. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) 2015/16:2381 av (C), 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 39. Reservation 4 (SD, C, KD) 2015/16:609 av och (båda S), 2015/16:1111 av (FP), 2015/16:1542 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1931 av (M), 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 5 (M, C) Sjukpenninggrundande inkomst för företagare 2015/16:892 av (KD), 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 2, 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2015/16:3002 av och (båda C) och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 6 (C, KD) 2015/16:413 av (M), 2015/16:877 av (S), 2015/16:2343 av m.fl. (S) och 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16. Reservation 7 (C) 2015/16:561 av (S), 2015/16:1422 av (M) och 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 8 (C) 2015/16:390 av (FP), 2015/16:1995 av (KD) yrkande 2, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 11, 2015/16:2425 av m.fl. (S) och 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 9 (C) Reservation 10 (L) Reservation 11 (KD) 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 8, 10 och 12, 2015/16:2419 av m.fl. (S) och 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8. Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) 2015/16:376 av m.fl. (V), 2015/16:1527 av m.fl. (S), 2015/16:1701 av Finn (M), 2015/16:1736 av (M), 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 14 (M) Reservation 15 (C, KD) 2015/16:1888 av (S). 2015/16:698 av (M), 2015/16:989 av m.fl. (S), 2015/16:2189 av (S), 2015/16:2389 av m.fl. (S) och 2015/16:2421 av m.fl. (S). 2015/16:498 av Shadiye Heydari (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:594 av (S) och 2015/16:625 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (S), (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (M)* och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning Detta ärende behandlar regeringens budgetproposition 2015/16:1 i de delar som gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning samt ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /15 och ett större antal motionsyrkanden väckta under allmänna motionstiden /16. I bilaga 1 finns en redovisning av yrkandena och motionerna. Bilaga 2 innehåller en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektör och överdirektör besökt utskottet och informerat om myndighetens verksamhet. Under ärendets beredning har () bytt namn till Liberalerna (L). Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till 109 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 i budgetpropositionen och kommer att använda denna i den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och de motioner som gäller anslag, förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och lagförslag inom utgiftsområde 10. Slutligen behandlas ett motionsförslag som har väckts under allmänna motionstiden /15 och ett stort antal motionsförslag som har väckts under allmänna motionstiden /16. Förslagen i dessa motioner gäller olika frågor inom socialförsäkringsområdet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Målet för utgiftsområdet är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Det innebär mer specifikt att – sjukfrånvaron inte ska variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer – osakliga regionala skillnader i sjukfrånvaron inte ska förekomma – nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och . De centrala indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: – Ohälsotalet: antal heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjukpenning, rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. – Sjukpenningtalet: antal heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjuk- eller rehabiliteringspenning. – Antal pågående sjukfall. – Antal nybeviljade sjukersättningar och aktivitetsersättningar. Dessa indikatorer kan även användas för att göra regionala jämförelser och illustrera säsongsvariationer i sjukfrånvaron. Utöver detta görs även en internationell jämförelse av hur den svenska sjukfrånvaron förhåller sig till sjukfrånvaron i länderna i EU med hjälp av arbetskraftsundersökningarna (). Samtliga indikatorer redovisas efter kön. Den totala sjukfrånvaron mätt som ohälsotalet uppgick till nära . För kvinnor uppgick ohälsotalet och för män . Ohälsotalet uppvisade –2013 en kontinuerlig minskning. ökar det svagt. Ökningen förklaras både av att fler sjukfall påbörjas och av att sjukfallens varaktighet ökar. Antalet personer som har sjukersättning har minskat, vilket till stor del förklaras av att nybeviljandet av ersättningen har varit lågt i kombination med att många personer övergår från sjukersättning till ålderspension. Nuvarande ökning av ohälsotalet väntas plana ut och stabiliseras på en nivå . ökar sjukpenningtalet i snitt på årsbasis. uppgick sjukpenningtalet , uppdelat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet var som högst 2002 (18,6) och nådde sin lägsta notering (6,0). Ökningen förklaras av att antalet helt nya sjukfall ökar och att dessa sjukfall blir längre. Andelen kvinnor bland sjukfallen är . Sjukpenningtalet skiljer sig åt mellan olika län. Skillnaden mellan den högsta respektive lägsta länsvisa noteringen i sjukpenningtalet uppgick för kvinnor och för män. Sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa, i form av bl.a. ångest och depressioner, har ökat och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken för både kvinnor och män. Den svenska sjukfrånvaron ligger i nivå med EU-genomsnittet. För aktivitetsersättningen har ett högt nybeviljande i kombination med ett relativt lågt utflöde medfört att antalet personer med denna ersättning har ökat allt sedan aktivitetsersättningen infördes . hade ca 34 500 personer aktivitetsersättning varav ca 16 200 unga kvinnor och 18 400 unga män. Rehabiliteringsgarantin har i utvärderingar visat sig endast i mycket begränsad utsträckning bidra till minskad sjukfrånvaro. Behandlingsinsatser har i vissa fall uppvisat negativa effekter i form av ökad sjukfrånvaro. Regeringen ser därför över rehabiliteringsgarantins utformning. Regeringen bedömer att målet om en långsiktigt låg och stabil sjukfrånvaro inte kan anses vara uppfyllt. Det jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är enligt regeringens bedömning svårt att uppfylla givet sjukfrånvarons skeva könsfördelning. Som en del i utskottens löpande uppföljning har utskottet gått igenom regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 10. Genomgången har främst syftat till att ge ett underlag för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. En utgångspunkt för utskottet är att resultatredovisningen ska vara utformad på ett sätt som gör det möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Det är önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. När det gäller utgiftsområde 10 kan utskottet konstatera att resultatredovisningen i budgetpropositionen har en tydlig utformning och att det finns en logisk struktur i framställningen. Resultaten redovisas utifrån de mål på utgiftsområdet som har beslutat om, och de indikatorer som rör målen är tydliga. När det gäller de olika förmånerna inom utgiftsområdet är informationen uppdelad på kvinnor och män, vilket är av särskild betydelse när det gäller bedömningen av ohälsan. Som regeringen har framhållit är målet om en långsiktigt låg och stabil sjukfrånvaro inte uppfyllt. har sjukfrånvaron stigit kontinuerligt och prognosen gör gällande att sjukfrånvaron kommer att fortsätta öka. Sjukfrånvaron kan numera inte anses vara låg och den varierar för mycket . , liksom vid tidigare ökningar, är det kvinnors sjukfrånvaro som ökar mest. Därtill har längden på sjukfallen ökat . Sjukpenningtalet skiljer sig även för mycket åt mellan olika län. Det kan dock konstateras att den svenska sjukfrånvaron är i nivå med genomsnittet inom EU. Vidare vill utskottet understryka att antalet personer med aktivitetsersättning har ökat allt sedan förmånen infördes , vilket inte kan anses stå i överensstämmelse med målet för utgiftsområdet. Utskottet vill dock peka på att i och med att antalet sjukersättningar, som får anses ligga på en låg nivå, har fortsatt att minska ökar den totala ohälsan ändå relativt svagt och ligger fortfarande på en relativt låg nivå med svenska mått mätt. Utskottet noterar att Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har lämnat sitt slutbetänkande och att utredningen har föreslagit att målet för sjukfrånvaron även fortsättningsvis bör vara att den ska vara långsiktigt stabil och låg och i nivå med jämförbara länder. Utredningen föreslår att en bred politisk överenskommelse bör lägga fast hur målet ska utvecklas och preciseras. Överenskommelsen bör också klargöra vilka parter som ska ha ansvar för att målet nås. Detta arbete ska enligt utredningen inledas . Utskottet noterar att anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen innehåller bidrag till olika aktörer för att stärka sjukskrivningsprocessen. Utskottet anser att det är viktigt att åtgärder som inte ger avsett resultat inte fortsätter att bekostas år . Ett exempel på en sådan åtgärd är rehabiliteringsgarantin. När det gäller samverkan mellan noterar utskottet att det anges i budgetpropositionen att det inte har gått att påvisa några tydliga effekter i termer av minskad sjukfrånvaro eller ökad arbetsförmåga för deltagarna jämfört med en kontrollgrupp. Däremot finns vissa indikationer på positiva effekter i form av att kvinnor som tidigt fick del av samverkan kom tillbaka till arbete eller studier snabbare. Generellt sett är det dock svårt att av budgetpropositionen närmare utläsa vilken effekt olika åtgärder inom anslaget har haft, vilket således försvårar bedömningen av anslagets resursbehov. Utskottet behandlar motioner om finansiell samordning (Finsam) i ett senare avsnitt i detta betänkande. Utskottet pekar där på behovet av en översyn av den finansiella samordningen och gränsdragningen mellan Finsam och de övriga rehabiliteringsinsatser som ryms inom anslaget 1:6. Utskottet noterar vidare när det gäller kvinnors stora andel bland sjukfallen att den uppgår till . Det är ett förhållande som varit relativt och det nuvarande övergripande jämställdhetspolitiska målet har således inte lett till någon förbättring i detta avseende. Utskottet ser därför positivt på att regeringen föreslår ett nytt jämställdhetspolitiskt verksamhetsmål som innebär att skillnaderna i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män, mätt som sjukpenningtal, ska minska. Anslag inom utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 i enlig-het med regeringens förslag, antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken och lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bestäms till 43 . Regeringen föreslår även att antar ett förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Förslaget innebär att begränsningen av förmånstiden med sjukpenning på fortsättningsnivån (den bortre tidsgränsen) avskaffas. Vidare föreslås att bestämmelsen om att sjukpenning i normalfallet inte lämnas som följer på en period då en försäkrad har haft sjuk- eller aktivitetsersättning avskaffas. Motsvarande ändringar ska göras för sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspenning och rehabiliteringspenning i särskilda fall. Vidare föreslår regeringen att det görs nödvändiga följdändringar i vissa andra bestämmelser om sjukpenning. Bestämmelsen om att det vid beräkning av dagar i rehabiliteringskedjan ska bortses från dagar i arbetslivsintroduktion ska tas bort. Detsamma ska gälla bestämmelsen om att boendetillägg kan lämnas till den som deltar i arbetslivsintroduktion. Regeringen föreslår att de nya bestämmelserna ska träda i kraft och att sjukpenning ska kunna lämnas för dagar fr.o.m. den tidpunkten. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för sjukpenning och andra berörda förmåner som avser tid före ikraftträdandet. För den som före ikraftträdandet har påbörjat arbetslivsintroduktion ska dagar med tid i nämnda program inte räknas med vid beräkning av dagar i rehabiliteringskedjan. Den som efter ikraftträdandet deltar i arbetslivsintroduktion ska kunna beviljas boendetillägg enligt de tidigare gällande föreskrifterna. Regeringen bedömer att fr.o.m. bör det inte vara möjligt att påbörja deltagande i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion (). bör det vara möjligt för den som före nämnda datum redan har påbörjat deltagande i programmet arbetslivsintroduktion att fullfölja detsamma. Regeringen framhåller bl.a. att ersättningen från sjukförsäkringen ska ge trygghet och lämnas det tar att återfå arbetsförmågan. Införandet av en tidsgräns för hur länge sjukpenning kan lämnas innebär en avvikelse från denna princip. Den som ännu inte har återfått sin arbetsförmåga, eller som inte är så medicinskt färdigbehandlad att han eller hon kan medverka i arbetslivsinriktad rehabilitering, har hänvisats till arbetslivsintroduktionen hos Arbetsförmedlingen . För många har övergången inneburit att man fått en betydligt lägre ersättning. Regeringen noterar att andelen som fått försörjningsstöd från kommunerna har ökat efter det att försäkrade inte längre har haft rätt till sjukpenning. En stor andel av dem som har lämnat sjukförsäkringen vid den bortre gränsen blir även s.k. återvändare, dvs. de återkommer till sjukförsäkringen och får sjukpenning igen efter tiden hos Arbetsförmedlingen. Regeringen anser att den bortre tidsgränsen vare sig främjar rehabiliteringsprocessen eller garanterar att de försäkrade får rätt hjälp hos rätt myndighet eller annan aktör. Sammantaget beräknas reformen leda till ca 7 000 fler pågående sjukfall och medföra ökade utgifter för sjukpenning m.m. motsvarande . Den avskaffade tidsgränsen beräknas dock leda till minskat nybeviljande av sjukersättning, minskade utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och aktivitetsstöd samt minskade förvaltningsutgifter för Arbetsförmedlingen. Sammantaget beräknas förslagen leda till att utgifterna för statens budget ökar med ca 2016. Regeringen föreslår vidare att boendetillägg inte ska samordnas med makes bostadstillägg. Ändringen föreslås träda i kraft . Regeringen framhåller att redan vid beräkningen av boendetillägg respektive bostadstillägg tas hänsyn till att de försäkrade är makar. Detta innebär att var och en endast får ersättning för sina egna boendekostnader. Regeringen konstaterar att samordningen mellan den försäkrades boendetillägg och makens bostadstillägg saknar grund. Anslaget 1:1 får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin, det särskilda högriskskyddet och det s.k. högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Utöver detta har framför allt demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden och frånvaroförändringar på individnivå betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av behovet av rehabilitering och påbörjade samordnade rehabiliteringsinsatser. Utgifterna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Utgifterna för arbetshjälpmedel m.m. beräknas till . Dessa medel får användas för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till , utgifterna för boendetillägg till och utgifterna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift till . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bestäms till 50 . Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Regeringen bedömer att den tidigare beslutade höjningen av den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen från till beräknas öka utgifterna inom anslaget med 2016. Vidare beräknas avskaffandet av den bortre tidsgränsen innebära minskade utgifter inom anslaget med . Alltsedan mitten av 2011 har det skett en svag ökning av nybeviljandet av sjukersättning. Uppgången beror bl.a. på att fler personer har sjukpenning, varav vissa får sjukersättning.