· H201MJU6 · 2015-03-04 14:23:50 — Jag tycker att det är synd att vissa partier lämnar fiskeripolitiken åt dess öde. har lämnat fiskedebatten, och har inte ens begärt ordet i den här debatten. Jag tycker att det är svagt att man ser så njuggt på fiskepolitiken. Detta borde fiskarkåren i ta till sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Då kan vi konstatera att och är kvar på plats, och det är ju bra. Det känns kanske lite konstigt att efter detta anförande säga att i grunden är nog jag och överens om ganska mycket. Regelverket behöver naturligtvis förenklas. Att det den här gången bara handlar om motioner kan man ha synpunkter på, men å andra sidan har vi inte heller sett någon proposition i ämnet. Det är en fråga som jag skulle kunna få svar på. har jag antecknat tidsperioden ett till , så det lär ju dyka upp en proposition i närtid, om detta ska kunna vara genomförbart. Vi har bytt regering, och framtiden är inte vad den har varit, men det är ju en helt annan sak. Jag instämmer i den bild som målar upp av fiskarens vardag. Jag kan se hemma att fiskarna får ligga och vänta på att få åka till kaj, kanske ibland , för att tekniken inte fungerar. Det är klart att det inte är acceptabelt. Det tycker man inte heller på Havs- och vattenmyndigheten. Man gör naturligtvis vad man kan för att rätta till detta. Vi måste arbeta för att det ska bli en flexibilitet för att de fiskare som med alla medel verkligen försöker att göra rätt enligt regelverket inte ska drabbas av orimliga sanktionsavgifter, men det händer faktiskt . Som sagt skulle jag vilja ha svar på frågan när det kommer en proposition från den nuvarande regeringen. Det ser jag fram emot. Jag tror att vi kommer att rösta ja om den innehåller bra förslag. behöver nog inte bekymra sig över om han ska rösta ja eller nej. Det behövs ingen proposition i den frågan, utan det handlar om en handlingskraftig regering som kan ge uppdrag till sina myndigheter och se till att det genomförs en regelförändring. Är det för att ni har suttit och väntat på en proposition om regelförenklingar som det har gått i stå och inte blivit något av? Det låter ju helt osannolikt vansinnigt. Som säger är vi överens om att yrkesfiskarna lever i en situation där de, från det att de lämnat kaj tills de kommer tillbaka, absolut har brutit mot lagen på något sätt. De kan då bötfällas och kanske förlora det som de har fiskat upp. Då har ni suttit och väntat på en proposition för att åstadkomma någonting! Det låter väldigt konstigt. Det system som vi har i det här landet bygger på att anger ramarna, att regeringen har förordningsverktyget och att myndigheterna kan utfärda föreskrifter. Jag vet inte om har missat att det har lagts fram en del propositioner som åtminstone har haft intentionen - om jag ska vara riktigt ödmjuk - att skapa förenklingar. Sedan är det som också tar upp viktigt, att myndigheterna får rätt uppdrag i sina regleringsbrev. Men jag tycker ändå att tonläget var ganska högt om vad alliansregeringen har och inte har gjort. Det kändes ändå som att den nuvarande regeringen hade en proposition på lut, men att så inte är fallet har vi fått besked om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Här har det framhållits att det som tur är finns en 38-miljonerspott för utvecklig av selektiva redskap. Vi kan inte komma ifrån att det var förra landsbygdsministern som låg bakom det förslaget till . Det finns ändå någonting historiskt att gå vidare med. Senast antog vi här förslag om förändringar av fiskelagen. Det innebär ju inte att allt regelverk som finns, alltifrån EU:s fiskelagstiftning till svenska regler, inte kan anpassas och ses över. Den före detta fiskeriministern berättade om jordbruket och alla regelförenklingar på det området. Jag har inte sett några sådana propositioner, utan det är ett naturligt arbete som ska ske ute på myndigheterna. Vi ska inte ha mer regler än nödvändigt. Vi ska göra det så lätt som möjligt för folk att följa de regler vi har. Men har jag en känsla av att i fråga om den förra regeringsperioden ligger vi i överkant när det gäller att skapa ett reglemente utifrån olika lagstiftningar. Jag nämnde tidigare hälleflundran som exempel. Om svenska fiskare får upp en hälleflundra när man fiskar i måste man slänga den i sjön. Fiskare från eller kan ta den i land och sälja den. Vi är ensamma om den regeln, och det behöver vi inte lägga fram en proposition här i kammaren för att ändra på. Jag konstaterar att vi är ganska överens om mycket. Jag har debatterat med , så jag lyssnade med mycket stora öron. sa att alliansregeringen inte har gjort någonting, vilket jag kan tycka är fel. har ju fått flera uppdrag från den förra regeringen om regelförenklingar. Sedan kan man tycka att det har gått för långsamt. Men 2015 fick ett uppdrag från den nya regeringen. Det är gott och väl, men det är fråga om takten i regelförenklingsarbetet. Det var därför som jag sa att jag är intresserad av att läsa den rapporten när den kommer . sa att kraftverken står för den största fiskdöden. Då vill jag fråga: Är du beredd att skärpa kraven på att kraftbolagen ska öka takten och jobba med att utöka de elva försöksverksamheterna till fler dammar? När det gäller vattenverksamheten och våra kraftstationer jobbas det inom för att vi ska kunna uppfylla vattendirektivet från EU. Det innebär att det ska ske en miljöprövning av vattenverksamheten. Där ligger nog den stora knuten för att vi ska få en ökad biologisk mångfald. Det ska bli lättare för ålen att ta sig fram och tillbaka från sina områden, och jag hoppas att detta kommer att ske . Jag sa inte att ni inte har gjort något. Ni har ökat regelverket för fiskarna . Det är det som har skett . Man hittar på egna regler, sådana som inte ens finns i EU, exempelvis detta med hälleflundrorna. Det är ett litet exempel men nog så kostsamt för en yrkesfiskare. Visst har det gjort något, det har gjort det etter värre. Det är det som har hänt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Jag kan konstatera att vi är så överens. Det jag menade var att också vi vid ett flertal tillfällen gav uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten att se över möjligheten till regelförenkling. Jag uppfattade det alltså som att vi var ganska överens i den här frågan. gäller det att sätta kraft bakom orden, så att kraftbolagen jobbar med att utöka försöken från elva till fler. Precis som vi konstaterade tidigare går en stor del av ålarna och laxarna åt i kraftverken. Då är frågan om den nuvarande regeringen är beredd att sätta kraft bakom orden för att få ännu mer fart på kraftbolagen så att de förhindrar det. Ja, vi är beredda att göra det. Det tänker vi göra genom att vattenverksamheten miljöprövas. Det gäller alla kraftbolag. Man ska miljöpröva vattenkraften. Det innebär i slutändan att inte bara laxen och ålen utan hela den biologiska mångfalden kommer att bli betydligt mycket bättre. Om man ger uppdrag till en myndighet att göra någonting och ingenting händer utan det bara blir värre och värre, då borde man väl på något vis återkoppla till myndigheten och säga att det går åt fel håll, att det bara blir värre och värre för dem som ska fiska, för yrkesfisket. Men så har inte skett. Vi har talat om fiskeripolitiken, och jag skulle vilja tala om dem som det handlar om, fiskarna som simmar i havet. Många av de undersökningar som görs för att se vilka fiskar man ska fiska och när, var och hur görs i form av åldersbestämning. Det görs genom att man tar ut otoliterna, hörselstenarna, som finns i huvudet på fisken. Vi har också sådana, men våra är lite för mjuka och för små för att man genom dem ska kunna se hur gamla vi är. På torskar och andra fiskar finns de kvar. De består av ungefär samma material som våra tänder, emalj, och finns kvar . Medeltorsken som urinvånare åt var . Medeltorsken som landades på fiskeaktion runt , alltså 1900, var . har vi ett minimimått på torsk som varierar, beroende på var i man är, . Vi fiskar alltså upp torskar som inte ens har hunnit bli könsmogna. En förstfödande torskhona lägger ungefär 50 000 ägg. En fullvuxen torskhona i sina bästa år lägger kanske 5 miljoner ägg. Det är viktigt att vi har kvar kapitala djur även i havet. Det säger sig självt att något är fel när vi har en längdfördelning på fisk där nästan ingen fisk är , det på en art som kan bli . Torsken är dessutom inte den enda fiskart där det har gått utför. 25 av 120 fiskarter, alltså en femtedel, är rödlistade. Två av dem är redan nationellt utdöda, fem akut hotade och många starkt hotade. Framför allt är det de långlivade arterna som tar stryk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Många av våra djur i havet blir långlivade, vilket man kanske inte tänker på. En ko kan föda en kalv när hon är ett eller . En pigghaj blir inte könsmogen förrän hon är , och den har en av djurvärldens längsta dräktigheter på ungefär 22 månader. Den föder 3-10 levande ungar, som redan när de föds kan fastna i trålen. När man väl börjar fiska på dessa arter måste det därför ske med varsamhet, för det tar innan de ersätter sig själva. Då är det inte konstigt att den art som förut var vår vanligaste hajart, pigghajen, nu bara finns kvar i av ursprungsbeståndet. Jag hade egentligen inte tänkt tala så mycket om ål , men med tanke på dagens debatt måste vi ha lite ålbiologi. Alla europeiska ålar, , föds i utanför och flyter med strömmarna över till och norra kuster. Den resan tar ungefär . Sedan lever de längs kusterna, chillar lite som ungdomar tills de kommer på att de ska bli stora och se vad som händer inne i landet. De simmar in i sötvattendrag - floder, älvar, åar - där de lever för att sedan simma tillbaka till havet. Därefter ska de företa hela resan över tillbaka till , träffa en partner, para sig och dö. Det finns bara ett bestånd av den europeiska ålen. Det betyder att en ål som hittas i i kan vara syster eller bror till en ål som hittas i en brunn i . har vi kvar av vårt ålbestånd. De ålar vi fiskar kom hit . har vi nästan ingen invandring av ål kvar, det vill säga av den glasål som kommer med strömmarna. Det är den som har minskat. Därför måste vi sätta in alla till buds stående medel för att stoppa minskningen. Man kan inte ställa fisket och vattenkraften mot varandra. Båda sakerna måste finnas. gjorde en undersökning 2009. Det framkom att om vi då stoppade all mänsklig påverkan på ål skulle det ta innan vi hade någorlunda restaurerade bestånd. All mänsklig påverkan innebär fiske, vattenkraft, elledningar och annat i havet. Därför tycker jag inte att man kan säga så mycket annat än att alla de åtgärder som vidtas för att bevara ålen är mycket viktiga. Vi kan jämföra med torsken. Om torsken kollapsar i till exempel finns det fortfarande andra torskbestånd. Torsken som art är inte utrotad. Den finns i och på många andra ställen i . Men om ålen kollapsar finns det ingen ål kvar. Då är den borta från jordens yta, utrotad tillsammans med dronten och andra. Det är därför viktigt att vi förvaltar de gemensamma resurserna varsamt. Fiskeripolitiken och överenskommelsen om förvaltning har inte alltid varit korrekt behandlad. Man kan nog säga att den varit styvmoderligt behandlad. När 2002 gick ut i valrörelsen och krävde torskfiskestopp var det nog många som undrade vad vi var för tomtar. Fisk finns det gott om, och om det inte finns är det inte vårt problem utan EU:s. Vi hade rätt. År hade man skattat bestånden mycket mer än de tålde. Forskarna i , alltså Ices, hade sagt det, men politiken hade beslutat någonting annat. Trots väl underbyggda siffror, kurvor som pekade nedåt, blev forskarna överkörda när EU:s länder gjorde upp om fiskekvoterna. Det fanns bevis från och Great Banks i på att torskfisken hade kollapsat, men det gjordes ingenting. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik har det hänt något. Under förra mandatperioden lyftes fisket högt upp på dagordningen i . Arbetet med att reformera EU:s hela fiskepolitik påbörjades, och avgörande beslut togs. började den nya fiskeripolitiken att gälla, och den ska vara helt sjösatt . Den går ut på att inget bestånd ska skattas hårdare än vad beståndet klarar av. Vi ska alltså fiska på räntan, inte på kapitalet. De fiskar som kan göra nya fiskar måste vara kvar i havet för att vi ska få ett hållbart fiske. Annars går det nedåt igen. Fiskeridödligheten, alltså hur mycket av bestånden vi kan få upp, måste anpassas efter hur bestånden ser ut. Vidare är det förbjudet att dumpa fisk över bord. Det gäller även annat som man får upp. Också det ska vara helt sjösatt . Fiskare som fiskar med hållbara metoder ska få företräde, och fiskeavtal med andra länder, till exempel , får inte konkurrera med det inhemska fisket. fick ett brett parlamentariskt stöd. Vi har tidigare hört säga att var ledande i det hela, vilket stämmer, och jag tror att vi alla kan ge kredd för att vi nu faktiskt har en hållbar fiskeripolitik på plats. Men det gäller att slå vakt om det system som vi nu har sjösatt, och där har en otroligt viktig roll. För trots alla vackra ord om hållbart fiske anar man nu tendenser till att det här nallas i kanten. Vi kan inte tillåta att det sliras på målet, för då blir det inte en hållbar fiskeripolitik. I artikel 2 i grundförordningen står det klart och tydligt att vi ska återställa och bevara populationen av fiskbestånd över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning. Fiskeridödligheten, alltså hur mycket vi får fiska upp, måste anpassas därefter. Vi får bara fiska på räntan, och för att vara på den säkra sidan bör vi ta en viss höjd. Vi måste alltså ligga över MSY, som det heter på fiskespråk, det vill säga över den gemensamt hållbara avkastningen - inte på MSY, utan över. Det har vi gemensamt beslutat, och det är så det sker i länder med god förvaltning: , och . Tyvärr ser vi nu en glidning av tolkningen av det här målet för fiskeripolitiken. Man nämner själva fiskeridödligheten som ett mål i sig. Det är olyckligt, eftersom det är ett ögonblicksvärde. Det ger bara 50 procents chans att man faktiskt har den biomassanivå som man behöver för ett maximalt hållbart utnyttjande. Därför är det nu oerhört viktigt att det blir rätt i de förvaltningsplaner som håller på att utarbetas och som man beslutar . De är basen för vad man får fånga. Vi måste sätta mål för fiskeridödlighet, så att det är över MSY. Där har en otroligt viktig roll att spela. Jag tror och hoppas att vi har en gemensam syn på detta från utskottets sida, att vi ser till att står upp för att tolka EU:s fiskeripolitik på det sätt som det var tänkt för ett hållbart fiske och inte tolererar avstyckningar och vantolkningar. Det är jätteviktigt att det här blir rätt. Annars kommer EU:s fiskeministrar att fortsätta att sätta fiskekvoter som successivt urholkar våra bestånd. Dessutom finns det ett stort ekonomiskt incitament att inte ta ut för mycket. Vi i måste föra den här diskussionen i rådet och slå vakt om artikel 2 och att det ska vara en fiskeridödlighet över MSY. Det har vi gjort med gemensamma krafter, och jag hoppas och tror att vi ska göra det i fortsättningen också. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Jag uppskattade mycket av det sa, i synnerhet det om ålen. Precis som säger är ålen akut hotad. Det finns kvar av det ursprungliga beståndet, vill jag minnas att hon sa. I har vi ett förbud mot ålfiske, men det ges mängder av undantag. Det ges hundratals undantag för yrkesfisket. Hundratals ton ål fiskas upp . Det här är inte hållbart. Det finns en väldigt stor risk att det blir precis som säger, att ålen tar slut. Och tar ålen slut finns det ingen ål kvar. Alla som vill fiska ål borde förstå det. I det här läget behöver vi ett totalförbud mot ålfiske, så att bestånden kan återhämta sig. Det här är någonting som och har varit helt överens om. Efter att ha lyssnat på borde man kunna dra den helt logiska slutsatsen att linje vore att biträda det som nu föreslår och som vi ska rösta om här , nämligen ett totalförbud mot ålfiske. Kommer att rösta för reservation nr 6? Ja, ålen är kritiskt hotad, som jag sa tidigare. Ingen skulle bli gladare än jag om vi finge slut på ålfisket. Men vi har också en ålförvaltningsplan, där de parametrar som finns med beaktas, också de socioekonomiska. Det är viktigt att hedra denna plan och inte ställa den över kant. Det har blivit mycket färre ålfiskare, och det ges inga nya tillstånd. Det är en mycket mindre mängd ål som tas upp. Men personligen skulle jag absolut gärna vilja ha ett ålfiskestopp . När vi röstar i den här kammaren ska man följa sitt samvete. Tycker man en sak borde man rösta för det. Jag vill uppmana alla miljöpartister som vill rädda ålen att rösta på reservation nr 6 i det betänkande som vi debatterar just . Bifalls denna får vi ett totalförbud mot ålfiske, och då kan vi rädda ålen i . Det är många andra delar som påverkar förutom fisket, till exempel vattenkraften. I ålförvaltningsplanen finns ett åtgärdsprogram för hela det här. Det är det programmet, med åtgärdsplanerna för restaurering av ålbeståndet, som ligger till grund för hur man bedriver ålpolitiken, och det är det vi får anpassa oss efter. Att rösta igenom ett ålfiskestopp tror jag inte skulle hjälpa så mycket, utan vi har sjösatt ett helt program som Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Jag vill instämma i det sa om storleken på fiskar. När vi jobbar med selektivitet tror jag att vi får börja tänka åt båda hållen. Jag såg en från Havsfiskelaboratoriet i , där man skrev att den typen av selektivitet vi har jobbat med har lett till att det blivit mindre fiskar i populationerna - inte bara färre utan även mindre fiskar. Det är nog många som kan få kredd för att har varit ledande i EU-sammanhang för att reformera fiskeripolitiken. En av de saker som tagits upp här tidigare är partnerskapsavtalen. Vi har haft mycket diskussion i utskottet och om huruvida man ska säga nej till partnerskapsavtalen. i den tidigare alliansregeringen var väldigt angelägen om att vara spelbar, så att han kunde påverka de avtal som ändå blev till och se till att de blev bra. Jag uppfattar det nog som att ändrat sig i den frågan och kommit att instämma i att det är den väg man ska gå. Detta kan vi kanske vara överens om. Kan vi möjligen få en kommentar från om detta med att vara spelbar? är det ändå som sitter i regeringen, och jag ser att just den tanken verkar finnas någonstans. Det var två väldigt intressanta frågor. Det känns lite jobbigt att svara på dem nu när vi har tidspress inför voteringen. Detta med selektivitet i fisket är intressant. När så gott som alla riksdagsledamöter här inne har lärt sig ordet selektivitet och alla pratar om det visar det sig att effortfiske kanske är det bästa och att man går ifrån detta på andra håll. Vi har tusenbrödrasällskap av torskar i . Till en viss del kanske det beror på att vi har tagit bort de stora rovfiskarna. Det handlar inte bara om att man selekterar inom den egna arten, utan det handlar också om att vi har tagit bort de stora predatorerna, som hajar, däggdjur och så vidare. Men det är en intressant diskussion att följa, och det är lite jobbigt om vi ställer allt på ända när vi äntligen har fått till det med selektiviteten. När det kommer till tredjelandsavtalen har vi mycket riktigt sett att vi kan påverka. Jag är inte så insatt i det, men det kan vara bättre att få till bra tredjelandsavtal. Vi har satt upp spelregler gemensamt i utskottet och även i gröna gruppen. Vi ser också stora skillnader mellan hur avtalen är skrivna och hur det var för bara . Jag är ganska övertygad om att har spelat en avgörande roll. Det är glädjande att även ser att det är en bra metod. Jag kan lakoniskt konstatera att det finns en samstämmighet vad gäller det framtida fisket och det maximala hållbara uttaget - MSY, som man säger. Vi är helt överens om att det ska vara över MSY. Detta har vi ältat fram och tillbaka ett antal gånger, men vi är överens. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Jag kan bara tacka för det och hoppas att vi å vägnar kan ha en ganska gemensam fiskeripolitik att driva i EU. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.)