bet · H201SfU13 · 2015-03-31 00:00:00 — Lönen eller ersättningen ska vid tvist anses motsvara den minimilön och ersättning som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Vidare ska utlänningen anses ha utfört tre månaders heltidsarbete. Enligt 20 kap. 12 § första stycket UtlL ska en fysisk eller juridisk person som har en utlänning anställd betala en särskild avgift om utlänningen inte har rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd. Avgiften får sättas ned helt eller delvis, om särskilda skäl talar för det. En fysisk eller juridisk person som är uppdragsgivare, eller uppdragsgivare i tidigare led, åt en arbetsgivare som har en utlänning som inte har rätt att vistas i eller en utlänning som saknar föreskrivet arbetstillstånd anställd ska i vissa fall betala en särskild avgift (20 kap. 12 a § UtlL). Den som har haft en utlänning som inte har rätt att vistas i anställd kan enligt 20 kap. 15 § UtlL under högst fråntas sin rätt till en del av eller alla offentliga stöd, bidrag och förmåner som har beviljats men ännu inte betalats ut eller kommit honom eller henne till del. Arbetsgivaren kan enligt 20 kap. 16 § UtlL också bli skyldig att betala tillbaka eventuellt utgivna bidrag, stöd eller förmåner. Enligt 10 kap. 1 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , ska en upphandlande myndighet utesluta en leverantör från att delta i en offentlig upphandling om leverantören är dömd för brott som innefattar bl.a. bestickning, penningtvätt och vissa former av bedrägeri eller deltar i en kriminell organisation. Enligt 10 kap. 2 § får en leverantör uteslutas från att delta i en upphandling om leverantören t.ex. är dömd för brott avseende sin yrkesutövning eller har gjort sig skyldig till allvarligt fel i sin yrkesutövning. I förmånsrättslagen (1970:979) regleras arbetstagarens rätt till bl.a. lön vid en arbetsgivares konkurs. Enligt 5 kap. 15 § UtlL kan ett tillfälligt uppehållstillstånd bl.a. beviljas en utlänning om det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Det är möjligt att förlänga ett sådant tillfälligt uppehållstillstånd. I motion 2014/15:1279 av (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att se över straffskalorna för brott som rör utnyttjande av olaglig arbetskraft. Enligt motionären måste svenska myndigheter ha rätt verktyg för att bekämpa oseriösa arbetsgivares olagliga verksamhet. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör studera hur andra länder i EU har löst problemet med arbetskraft utan tillstånd och vilka åtgärder som vidtagits. Motionären anser att detta behövs för att begränsa utnyttjandet av arbetskraft. I motion 2014/15:2611 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om nivån på de ekonomiska sanktionerna. Enligt motionärerna måste sanktionsnivåerna vara betydligt strängare än för att avskräcka ohederliga företagare. En nivåtrappa i tre steg bör därför införas (yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande om fängelsestraff. Företagare som anställer arbetskraft utan tillstånd bör enligt motionärerna kunna dömas till fängelse än (yrkande 2). Det begärs också ett tillkännagivande om fråntagande av rätten att delta vid offentliga upphandlingar . Enligt motionärerna bör företag som har påförts sanktionsavgifter uteslutas från en offentlig upphandling. Därför ska det enligt motionärerna alltid kontrolleras om arbetsgivaren har fått en sanktionsavgift registrerad (yrkande 3). Reglerna om fråntagande av rätten till offentligt stöd, bidrag och andra förmåner till arbetsgivare bör utgå från om arbetstagaren har arbetstillstånd och inte från om arbetstagaren har tillstånd att vistas i landet eller inte. Den största risken med illegal arbetskraft är en svart lönedumpningspolitik som uppstår oavsett om individen har tillstånd att vistas i eller inte. Så fort individen arbetar utan arbetstillstånd hamnar individen i ett underläge i förhållande till arbetsgivaren, vilket möjliggör slavliknande löner och orimliga arbetsförhållanden. Därför ska avsaknaden av arbetstillstånd vara avgörande för utdömandet av sanktioner, och inte huruvida uppehållstillstånd finns men arbetstillstånd saknas. Om detta begärs ett tillkännagivande (yrkande 4). I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om återkallad F-skatt och förbud mot tillståndspliktig verksamhet vid lagöverträdelser. Enligt motionärerna ska ett tillstånd att driva tillståndspliktig verksamhet kunna återkallas. ska också kunna återkalla en F-skattsedel vid överträdelser eller vägra godkänna en fysisk eller juridisk persons ansökan om F-skattsedel. Det begärs också ett tillkännagivande om solidariskt ansvar mellan arbetsgivaren och arbetsgivarens uppdragsgivare. Alla ska ansvara solidariskt, och aktörer i alla led i en affär måste enligt motionärerna vara tvungna att kontrollera eventuella underleverantörer för att undgå sanktionsskyldighet (yrkande 6). Vidare begärs ett tillkännagivande om tre månaders heltidsanställning. Vid en tvist mellan en utlänning och en arbetsgivare om utfört arbete och ersättning råder en presumtion på tre månaders utfört arbete. Enligt motionärerna är detta orimligt eftersom en arbetstagare därmed kan få en lön som överstiger den intjänade lönen. Presumtionen bör därför avskaffas (yrkande 7). I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om lagen om lönegaranti. Enligt motionärerna måste eventuellt utdömda sanktionsbelopp prioriteras vid en konkurs. Vidare ska lagen om lönegaranti bara omfatta anställda med tillstånd och inte olovligt anställda. Ett tillkännagivande om tidsbegränsat uppehållstillstånd för dem som samarbetar med polisen begärs i yrkande 9. Tidsbegränsat uppehållstillstånd för förundersökning bör enligt motionärerna maximalt kunna beviljas för en månad åt gången. Det ska således kunna förlängas med en månad i taget. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om kostnaderna för arbetstagarens återvändande. Enligt motionärerna bör arbetsgivare, utöver det eventuella sanktionsbeloppet, även stå för kostnaden för återvändandet för den hitlockade arbetstagaren och hans eller hennes familjemedlemmar. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om inspektioner (yrkande 11). måste ha en omfattande inspektionsinsats. kontrollanter bör enligt motionärerna utföra allmänna arbetsplatskontroller, kontrollera arbetstagares arbetstillstånd och på plats kunna utdela ekonomiska sanktioner. Ett register för lagförda bör också inrättas. bör enligt motionärerna införa en förteckning över arbetsgivare som har begått någon överträdelse. Eftersom sanktionsdirektivet medger ett sådant register bör det införas och gallring av uppgifterna bör kunna ske (yrkande 12). Slutligen begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att bör få ökade anslag för att kunna bedriva inspektioner i riskbranscher och hantera anmälningar från . Enligt motionärerna bör mer pengar tillföras polisen för hanteringen av utlänningar, gripanden samt utredningar. Utskottet konstaterar att arbetskraftsinvandringen ökar och att allt fler beviljas arbetstillstånd. Utskottet ser mycket positivt på att antalet arbetstillstånd ökar eftersom arbetskraftsinvandringen vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin och tillför ny kunskap och erfarenhet till , där arbetskraften blir allt äldre. Liksom inom övriga EU finns det i problem med oseriösa arbetsgivare som utnyttjar personer som vistas här utan arbets- eller uppehållstillstånd. Utskottet anser att det är viktigt att motverka missbruk av reglerna och utnyttjande av utländsk arbetskraft. Som ett led i detta arbete har EU arbetat fram det s.k. sanktionsdirektivet, som är genomfört i svensk rätt. Det finns således regler om straffrättsligt ansvar för arbetsgivare som anställer utlänningar som inte har rätt att vistas i eller som saknar föreskrivet arbetstillstånd. En arbetsgivare kan i sådana fall straffas med böter eller, när omständigheterna är försvårande, till fängelse i högst . Arbetsgivare kan vidare åläggas att betala en särskild avgift. Detta gäller även underleverantörer. Vidare är det möjligt att frånta en arbetsgivare som har haft en utlänning som saknar arbetstillstånd anställd rätten till offentligt stöd, bidrag eller förmåner, och en återbetalningsskyldighet kan uppstå. Under vissa omständigheter ska en dömd arbetsgivare uteslutas från offentliga upphandlingar. Utskottet vill även peka på att enligt regleringsbrevet hade i uppdrag att utarbeta allmänna råd till arbetsgivare om kontroll vid anställning av utlänningar och i övrigt vidta åtgärder för att öka stödet till arbetsgivare när det gäller sådan kontroll. För att skydda arbetstagaren finns det också en särskild lag, lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i , som ger utlänningar utan rätt att vistas i rätt till lön och annan ersättning för utfört arbete. Utskottet konstaterar att mycket redan har gjorts eller kommer att göras för att komma till rätta med missbruk av regelverken och utnyttjande av utländsk arbetskraft. Utskottet, som förutsätter att regeringen följer utvecklingen på området och vid behov återkommer till , ser inte något skäl för att nu ta initiativ till ytterligare åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2014/15:1279 (M) yrkandena 3 och 4. När sanktionsdirektivet infördes i svensk rätt ansåg utskottet bl.a. att förslagen till genomförande var ändamålsenliga och lämpliga. Utskottet var därför inte berett att ställa sig bakom en motion med yrkanden om ytterligare förändringar och med liknande innehåll som den nu aktuella motionen 2014/15:2611 (SD). Utskottet finner inte anledning att nu ändra sitt ställningstagande. Motion 2014/15:2611 (SD) yrkandena 1–13 avstyrks därför. Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2641 av m.fl. (M) och 2014/15:1755 av (M), 2014/15:1756 av (M), 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2014/15:2458 av (C) yrkandena 1–9. Arbetskraftsinvandringsreformen bör vårdas utifrån sitt grundsyfte: en möjlighet för att möta de utmaningar som skapas av den demografiska utvecklingen, en ny väg för människor att komma till och en möjlighet för arbetsgivaren att utifrån sina behov anställa människor från hela världen. Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2458 av (C) yrkandena 1–9 och 2014/15:1755 av (M), 2014/15:1756 av (M), 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2014/15:2641 av m.fl. (M). Kravet på koppling till ett visst yrke eller en viss arbetsgivare vid arbetskraftsinvandring bör slopas. Arbetstagaren bör kunna byta arbetsgivare eller yrke utan att behöva ansöka om ett nytt arbetstillstånd. Vidare bör det utredas om arbetskraftsinvandrare som arbetat i ska kunna vara fria att arbeta inom vilken bransch de vill, oavsett om det råder arbetskraftsbrist i branschen eller inte. Det bör också vara möjligt för arbetskraftsinvandrare att starta företag. På så sätt skulle fler personer kunna gå från anställning till att driva eget företag. Regelverket för utländska studenter som kommer till för att studera bör förenklas så att det blir lättare att stanna och arbeta i . Internationella studenter bör kunna stanna i efter avslutad utbildning för att de på så sätt ska få bättre möjligheter att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Det bör vidare införas en tidsgräns för hur ett arbetstillståndsärende får ta, och kraven vid ansökan om förlängning av arbetstillstånd bör sänkas. Genom att kraven vid en förlängningsansökan och därmed den administrativa bördan sänks kan handläggningen underlättas och gå snabbare. Det bör också bli möjligt att utfärda ett tillfälligt arbetstillstånd under handläggningsprocessen vid förlängning av arbetstillstånd. Det skulle underlätta för företag med internationell verksamhet om den anställde fick ett tidsbegränsat arbetstillstånd eftersom den sökande inte bör lämna landet . Vidare bör arbetskraftsinvandringslagstiftningen utvecklas. Det måste bli lättare att få permanent uppehållstillstånd för en person som har arbetat i . Härigenom skulle fler som etablerat sig på den svenska arbetsmarknaden kunna stanna kvar i och på så sätt bidra till landets tillväxt. Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2014/15:1755 av (M), 2014/15:1756 av (M), 2014/15:2458 av (C) yrkandena 1–9 och 2014/15:2641 av m.fl. (M). Arbetskraftsinvandringen bör utvecklas. Det behövs fler vägar in för dem som vill komma hit och arbeta. Arbetskraftsinvandringen är viktig för att möta utmaningen med och åldrande befolkning. Det är viktigt att utländska studerande får stanna kvar för att söka jobb eller starta företag efter det att studierna är avslutade. måste arbetet för att motverka missbruk och utnyttjande av arbetskraftsinvandrare förbättras. Attrahera utländsk arbetskraft, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (FP), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. blir bättre om fler flyttar hit för att bygga en bättre framtid och jobba. Arbetskraftsinvandringsreformen har inneburit steg mot ökad rörlighet och ökad öppenhet mot omvärlden. Arbetskraftsinvandring leder till att ännu fler nya jobb kan skapas i . Det finns dock behov av att utveckla arbetet med att attrahera utländsk kompetens genom bl.a. förkortade handläggningstider för att anställa utländsk arbetskraft. måste oseriösa arbetsgivares missbruk av det gällande regelverket motverkas och den svenska modellen med avtal mellan arbetstagare och arbetsgivare värnas. Bindande arbetserbjudande, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:957 av (S) och 2014/15:2910 av och (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11. Det krävs ett arbetserbjudande för att en arbetstagare ska få arbetstillstånd, men erbjudandet är inte bindande för arbetsgivaren. Arbetserbjudandet bör vara ett juridiskt bindande avtal för båda parterna. Arbetsgivare bör således åläggas att bifoga bindande anställningsavtal i samband med att personer ska beviljas arbetstillstånd. Detta för att minska missbruk och fusk. Vidare ska åläggas att genomföra efterhandskontroller av att den utbetalda lönen överensstämmer med den utlovade. Det är ett grundläggande problem att det inte sker någon kontroll av om den erbjudna lönen verkligen betalas ut. Bindande arbetserbjudande, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11 samt 2014/15:957 av (S) och 2014/15:2910 av och (SD) yrkandena 1 och 2. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag om att det till en ansökan om arbetstillstånd ska bifogas ett bindande anställningsavtal. De löne- och anställningsvillkor som arbetsgivare anger i arbetserbjudandet är inte bindande. Då arbetstillståndet är kopplat till en viss arbetsgivare hindrar det arbetstagaren från att säga upp sig, eftersom det medför att arbetstillståndet upphör om inte arbetstagaren hittar ett nytt jobb . Den som har beviljats arbetstillstånd hos en arbetsgivare som har brutit mot anställningsavtalet bör vidare få stanna i hela tillståndstiden ut för att söka ny anställning. En arbetstagare som avslöjar missförhållanden ska inte behöva riskera utvisning . Sanktioner mot arbetsgivare, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1279 av (M) yrkandena 3 och 4 samt 2014/15:2611 av och (SD) yrkandena 1–13. Straffskalorna för brott avseende utnyttjande av olaglig arbetskraft behöver ses över. Svenska myndigheter måste ha rätt verktyg för att bekämpa oseriösa arbetsgivares olagliga verksamhet. Regeringen bör studera hur andra länder i EU har löst problemet med arbetskraft utan tillstånd och vilka åtgärder som vidtagits. Det behövs för att begränsa utnyttjandet av arbetskraft. Nivån på de ekonomiska sanktionerna måste vara betydligt strängare än för att avskräcka ohederliga företagare. En nivåtrappa i tre steg bör därför införas. Vidare bör företagare som anställer arbetskraft utan tillstånd kunna dömas till fängelse än . Rätten att delta vid offentliga upphandlingar för företag som har påförts sanktionsavgifter bör tas bort . Det ska alltid kontrolleras om arbetsgivaren har fått en sanktionsavgift registrerad . Regeringen bör ändra reglerna så att en arbetsgivare kan fråntas rätten till offentligt stöd, bidrag och andra förmåner även i de fall när arbetstagaren har tillstånd att vistas i landet men saknar arbetstillstånd. Den största risken med arbetskraft utan tillstånd är en svart lönedumpningspolitik som uppstår oavsett om individen har tillstånd att vistas i eller inte. Så fort individen arbetar utan arbetstillstånd hamnar individen i ett underläge i förhållande till arbetsgivaren, vilket möjliggör slavliknande löner och orimliga arbetsförhållanden. Därför ska avsaknaden av arbetstillstånd vara avgörande för utdömandet av sanktioner, och inte huruvida uppehållstillstånd finns men arbetstillstånd saknas. För en arbetsgivare som begår lagöverträdelser ska ett tillstånd att driva tillståndspliktig verksamhet kunna återkallas. ska också kunna återkalla en F-skattsedel vid överträdelser eller vägra godkänna en fysisk eller juridiks persons ansökan om F-skattsedel i dessa fall. Ett solidariskt ansvar bör införas mellan arbetsgivaren och arbetsgivarens uppdragsgivare. Alla ska ansvara solidariskt, och alla led i en affär måste vara tvungna att kontrollera eventuella underleverantörer för att undgå sanktionsskyldighet. Vid en tvist mellan en utlänning och en arbetsgivare om utfört arbete och ersättning råder en presumtion på tre månaders utfört arbete. Detta är orimligt då en arbetstagare därmed kan få lön som överstiger den intjänade lönen. Presumtionen bör därför avskaffas. Eventuellt utdömda sanktionsbelopp måste prioriteras vid en konkurs. Lagen om lönegaranti ska bara omfatta anställda med tillstånd och inte olovligt anställda. Tidsbegränsat uppehållstillstånd för förundersökning bör maximalt kunna beviljas för en månad åt gången. Det ska vara möjligt att förlänga det tillfälliga uppehållstillståndet med en månad åt gången. Arbetsgivare bör, utöver det eventuella sanktionsbeloppet, även stå för kostnaden för återvändandet för den hitlockade arbetstagaren och hans eller hennes familjemedlemmar. måste ha en omfattande inspektionsinsats. kontrollanter bör utföra allmänna arbetsplatskontroller, kontrollera arbetstagares arbetstillstånd och på plats kunna utdela ekonomiska sanktioner. Ett register för lagförda bör också inrättas. bör införa en förteckning över arbetsgivare som har begått någon överträdelse enligt sanktionsdirektivet. Eftersom direktivet medger ett sådant register bör det införas och gallring av uppgifterna bör kunna ske . Vidare bör (numera ) få ökade anslag för att kunna bedriva inspektioner i riskbranscher och hantera anmälningar från . Mer pengar bör tillföras polisen för hanteringen av utlänningar, gripanden samt utredningar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:194 av m.fl. (V): 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att arbetsgivare är skyldiga att bifoga ett bindande anställningsavtal till en ansökan om arbetstillstånd. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som har beviljats arbetstillstånd hos en arbetsgivare som brutit mot anställningsavtalet bör få stanna i hela tillståndstiden ut för att söka ny anställning. 2014/15:957 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkor för arbetskraftsinvandrare. 2014/15:1279 av (M): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över straffskalorna för brott avseende utnyttjande av olaglig arbetskraft. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör studera hur andra länder i EU har löst detta problem med olaglig arbetskraft och vad man vidtagit för åtgärder. 2014/15:1755 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra migrationsreglerna för att underlätta för fler talangfulla personer att söka sig till för att starta företag och investera pengar. 2014/15:1756 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad möjlighet för utländska studenter, forskarstuderande och forskare att söka och erhålla arbetstillstånd efter studier vid svenska universitet och högskolor. 2014/15:1905 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla arbetskraftsinvandringen. 2014/15:2131 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda krav på lag gällande svensk arbetsmarknadsprövning. 2014/15:2458 av (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa kravet på koppling till ett visst yrke eller en viss arbetsgivare vid arbetskraftsinvandring. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta arbetskraftsinvandrare som arbetat i vara fria att arbeta inom vilken bransch de vill, oavsett om det råder arbetskraftsbrist i branschen eller inte. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för arbetskraftsinvandrare att starta företag. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverket så att utländska studenter som kommer till för att studera lättare kan stanna och arbeta i . 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för internationella studenter att stanna mer än i efter avslutad utbildning för att på så sätt ge dem bättre möjligheter att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en tidsgräns för hur länge ett arbetstillståndsärende får dröja. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kraven vid ansökan om förlängning av arbetstillstånd. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en möjlighet att utfärda ett tillfälligt arbetstillstånd under handläggningsprocessen vid förlängning av arbetstillstånd. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla arbetskraftsinvandringslagstiftningen och göra det lättare att ansöka om permanent uppehållstillstånd efter det att en person har arbetat i genom att påskynda det ansökningsförfarandet med tillhörande process. 2014/15:2611 av och (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nivån på de ekonomiska sanktionerna. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fängelsestraff.