bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — Vad gäller ett motionsyrkande om delegerade akter noterar utskottet att enligt EUF-fördraget kan unionens lagstiftare, dvs. och rådet, välja att ge kommissionen befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt. Så som regeringen anför i skrivelsen ger systemet med delegerade akter och rådet möjlighet att utöva kontroll över den befogenhet som lagstiftaren delegerar till kommissionen. Denna kontroll utövas genom att och rådet kan återkalla delegeringen eller invända mot att en akt som kommissionen har antagit träder i kraft. I övriga frågor där kommissionen har genomförandebefogenheter och inget annat anges kvarstår det s.k. kommittéförfarandet (”kommittologin”). Detta innebär att kommissionen samråder med särskilda rådgivande kommittéer bestående av experter från medlemsstaterna när den genomför EU-lagstiftning. I dessa fall kontrolleras utövandet av befogenheterna av medlemsstaterna. Enligt utskottets mening kan det finnas anledning att bevaka i vilken omfattning kommissionen ges befogenheter att anta s.k. delegerade akter. De väsentliga delarna av ett område ska enligt fördraget förbehållas lagstiftningsakterna och får inte delegeras. Enligt utskottet bör inte kommissionen ges befogenheter i en sådan utsträckning att den på ett oförutsebart sätt kan komma att påverka en lagstiftningsakts utformning och innehåll. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2014/15:3044 yrkandena 1, 2 och 8. 2014/15:UU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utbildning, forskning och innovation, kultur och idrott Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s utbildnings- och kulturpolitik samt om forskning och innovation. Jämför reservation 20 (SD). I skrivelsen redogör regeringen för arbetet vad gäller utbildning, forskning och innovation, ungdom, kultur och idrott. EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020, antogs och började gälla . Horisont 2020, som även omfattar Euratom (kärnforskning) och för innovation och teknik (EIT), är världens största forskningsprogram och den tredje största posten i EU-budgeten med åren 2014–2020. Huvudprincipen för tilldelning av medel ur ramprogrammet för forskning och innovation är att i öppna utlysningar och full konkurrens välja ut de projektansökningar som visar mest excellens jämte nytta och genomförandekvalitet. Svenska aktörer har varit framgångsrika i tidigare ramprogram, vilket därför gett ett positivt finansiellt återflöde för . I de första utlysningarna var beviljandegraden för svenska aktörer fortsatt god. var i Erasmus+ sjuåriga programperiod. Programmet omfattar de aktiviteter som tidigare täcktes av Programmet för livslångt lärande, Ung och Aktiv i , ett antal program inom högre utbildning som omfattar samarbeten med tredjeländer, som , Tempus, Alfa och Edulink samt ett nytt idrottsprogram och . fokuserades ungdomssamarbetet inom EU på ungt företagande för att stärka ungdomars sociala delaktighet, den strukturerade dialogen, utvecklandet av en arbetsplan samt ungdomars tillgång till rättigheter för att främja självständighet och deltagande i det civila samhället. Kulturarvet uppmärksammandes av EU på flera sätt , genom ett meddelande från kommissionen om en integrerad kulturarvsstrategi för och rådsslutsatser om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart samt rådsslutsatser om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet. Vidare antogs rådets förordning nr 390/2014 om inrättande av programmet Ett för medborgarna för perioden –2020 . Vad gäller idrott antogs vid rådsmötet en ny arbetsplan för idrott för perioden – 2017. En nyhet i förhållande till den tidigare arbetsplanen är en idé om att upprätta system för frivilliga åtaganden från idrottens sida som gäller t.ex. mänskliga rättigheter, antikorruption och jämställdhet. I kommittémotion 2014/15:3044 av och (båda SD) yrkande 61 understryks att kulturpolitiken möjligt bör återgå till att vara ett område som uteslutande hanteras av de nationella, regionala eller lokala parlamenten. Fram till att detta har blivit verklighet är det av största vikt att regeringen verkar för att den europeiska kulturpolitiken bedrivs med största möjliga respekt för skattebetalarnas pengar, subsidiaritetsprincipen och nationernas kulturella särarter. Motionärerna menar att programmet Ett för medborgarna måste formas om så att det används till att bevara de nationella identiteterna och varje medlemsstats kulturella särart. I yrkande 62 anför motionärerna att regeringen bör arbeta för att idrottspolitiken förblir en nationell angelägenhet. Vad gäller EU:s ramprogram för forskning och innovation Horisont 2020 menar i yrkande 63 att de anslagna forskningsmedlen i programmet ska stanna inom EU och inte överföras till tredjeländer. Motionärerna anser i yrkandena 64 och 65 att de enskilda utbildningsanstalterna ska få styra mer över de medel som anslås för Horisont 2020 och att satsningar i större omfattning bör göras efter excellens, dvs. på de främsta forskningscentrumen. Vidare anför motionärerna vad gäller Erasmus+, EU:s program för främjande av internationellt samarbete och utbyte inom utbildning, ungdom och idrott, att medel för samarbete och utbyte ska stanna inom EU samt att Erasmus+ inte ska innehålla förslag som medlemsländerna bäst löser på nationell nivå som exempelvis synpunkter på nationella läroplaner. konstaterar att kulturpolitiken inte är bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. EU ska stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Detta sker i första hand genom att man främjar samarbete mellan medlemsstaterna. anser att internationellt samarbete, där olikheter möts, är centralt för utveckling och förnyelse av det svenska kulturlivet. Det är också betydelsefullt att svensk kultur har möjlighet att nå utanför landets gränser. vill vidare peka på kulturens viktiga roll i relationsskapandet med andra länder. ställde sig vid behandlingen av propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) bakom regeringens bedömning att internationalisering och interkulturellt samarbete är en prioriterad uppgift inom kulturpolitiken. Utskottet vidhåller denna uppfattning och menar att internationell kulturverksamhet bör vara en integrerad del av den nationella kulturpolitiken. delar inte uppfattning i motion 2014/15:3044 att kulturpolitiken uteslutande ska hanteras av de nationella, regionala och lokala parlamenten eller att programmen Kreativa och Ett för medborgarna bör formas om. Motion 2014/15:3044 (SD) yrkande 61 bör därför avstyrkas. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är till sin natur internationell med egna naturliga plattformar för dialog och informations- och erfarenhetsutbyte. är idrottspolitiken enligt kulturutskottet i första hand en nationell fråga, något som också regeringen har lyft fram i bl.a. faktapromemoria 2010/11:FPM88 Meddelande om idrott och som också kommer till uttryck i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg. omr. 17 s. 47). betonar där subsidiaritetsprincipen och vikten av att gemensamma insatser på området har ett tydligt mervärde av att genomföras på unionsnivå. Det finns mot den bakgrunden inte någon anledning att göra ett tillkännagivande till regeringen om att arbeta för att idrottspolitiken ska förbli en nationell angelägenhet. anser därför att motion 2014/15:3044 (SD) yrkande 62 inte behöver leda till något initiativ från EU:s ramprogram för forskning och innovation (Horisont 2020) vill inledningsvis framhålla att inom forsknings- och utbildningsområdet ägde flera viktiga processer inom det europeiska samarbetet rum . Bland annat började EU:s nya ramprogram för forskning och innovation (Horisont 2020) och EU:s program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) gälla. Dessa är enligt utbildningsutskottets uppfattning mycket viktiga för framtida utveckling både socialt och ekonomiskt och bidrar till 2020-strategin. har aktivt följt och kommer att fortsätta att följa utvecklingen inom dessa frågor. vill vidare understryka att Horisont 2020 är EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020 och att det inte avser utbildningsområdet, vilket framförs i motionen. När det gäller motionsyrkandet om samarbete med tredjeländer inom Horisont 2020 kan utbildningsutskottet konstatera att internationellt samarbete är av mycket stor betydelse för forskningsprogrammet. Av rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 (2013/743/EU) framgår bl.a. följande. Internationellt samarbete med partner i tredjeländer är nödvändigt för att på ett effektivt sätt uppnå många av de särskilda målen i Horisont , i synnerhet de som rör unionens utrikes- och utvecklingspolitik och internationella åtaganden. Detta gäller alla samhällsutmaningar av gemensam karaktär som tas upp i Horisont . Internationellt samarbete är också viktigt för att spets- och grundforskningen ska kunna dra nytta av fördelarna med framväxande vetenskap och tekniska möjligheter. Att främja forskarnas och innovatörernas rörlighet på internationell nivå är därför avgörande för att stärka det globala samarbetet. Åtgärder på internationell nivå är också viktiga för att öka den europeiska industrins konkurrenskraft genom att främja införandet och utbytet av ny teknik. vill vidare framhålla att de associerade länderna (, , , och , , , , , , , , och ) deltar på samma villkor som EU:s medlemsstater i Horisont och därmed även bidrar till Horisont 2020:s budget. Utöver detta är ca 130 utvecklingsländer automatiskt berättigade till forskningsfinansiering om deras ansökan godkänns. Övriga industrialiserade länder och tillväxtländer kan vara berättigade till forskningsmedel under särskilda exceptionella villkor (rådets beslut av [2013/743/EU]). framhöll i utlåtande /11:UbU15 om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation bl.a. att europeiska och internationella samarbeten är avgörande både för den nationella och den europeiska forskningens utveckling, och därigenom för utveckling (bet. 2010/11:UbU15 s. 8–9). Vid behandlingen av liknande motionsyrkanden under det förra påminde utbildningsutskottet om att internationellt samarbete är av central betydelse för att uppnå många av målen i Horisont och att det är nödvändigt att deltar i och underlättar samarbeten med länder utanför EU för att forskningen ska vara konkurrenskraftig och kunna främja kunskapsutveckling och tillväxt (yttr. 2013/14:UbU3y s. 3–5). kan inte nog understryka att internationellt samarbete är centralt för att uppnå många av målen i Horisont . När det gäller motionsyrkandena om fördelningen av forskningsmedel vill utbildningsutskottet för det första understryka att svenska forskare har varit mycket framgångsrika när det gäller ansökningar om forskningsmedel från EU:s forskningsprogram. Enligt statistik från Verket för innovationssystem () beviljades svenska aktörer totalt under EU:s tidigare forskningsprogram, det sjunde ramprogrammet, som löpte –2013. var under det sjunde ramprogrammet bland de tio mest framgångsrika länderna i termer av beviljade anslag och mottog motsvarande av ramprogrammets fördelade medel. Räknat utifrån befolkningsstorlek var 2014 det femte framgångsrikaste landet på listan över beviljade anslag per capita (, 2014, Svenskt deltagande i europeiska program för forskning och innovation, VA 2015:01). EU:s forskningsprogram var, som exempel, 2011 den näst största offentliga finansiären av svensk forskning efter (, deltagande i sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling – lägesrapport –2012, VA 2013:15). I de första utlysningarna från Horisont var beviljandegraden för svenska aktörer god (skr. 2014/15:65 s. 194). För det andra kan utbildningsutskottet konstatera att frågan om fördelning av medel utifrån excellens är en ledstjärna för hur medlen inom Horisont 2020 fördelas. Av rådets beslut av (2013/743/EU) framgår bl.a. att () kommer att främja spetsforskning i världsklass. Det framgår vidare att EFR särskilt ska prioritera stöd till de bästa nya forskarna med de bästa idéerna för att hjälpa dem att bli självständiga genom att tillhandahålla lämpligt stöd i det kritiska skedet när de ska inrätta eller konsolidera ett eget forskarlag eller forskningsprogram. dessutom att målet är att helt och fullt utnyttja potentialen hos samlade kompetens och se till att fördelarna med en innovationsdriven ekonomi både maximeras och sprids vida omkring i EU i enlighet med principen om excellens. vill betona att principerna för hur medel fördelas från Horisont 2020 är väl avvägda och skapar förutsättningar för excellent vill även påminna om att i förhandlingarna om upprättandet av Horisont 2020 verkade för en förenkling av ersättningsreglerna i programmet och att även i fortsättningen har mycket goda möjligheter att få ta del av medlen inom Horisont 2020. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utbildningsutskottet att det inte behövs några åtgärder med anledning av motionsyrkandena och föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion 2014/15:3044 (SD) yrkandena 63–65. EU:s program för utbildning, ungdom och idrott Inledningsvis vill utbildningsutskottet klargöra att programmet Erasmus+ är en del av EU:s instrument på utbildningsområdet, som bl.a. syftar till att främja rörlighet, projektsamarbete och stöd för policyreformer inom vill också påminna om att EU- samarbetet på utbildningsområdet enligt EUF-fördraget (artiklar 2.5 och 6) inte ska omfatta harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning, men att unionen har befogenhet att stödja, samordna eller komplettera När det gäller motionsyrkandet om att satsningar inom Erasmus+ inte ska gå till länder som inte är medlemmar i kan utbildningsutskottet konstatera att en stark internationell dimension är en viktig komponent av Erasmus+. rådets beslut av om inrättande av Erasmus+ (2013/1288/EU) framhålls nämligen att den starka internationella dimensionen väntas bidra till att förbättra kvaliteten på den europeiska högre utbildningen i strävan att nå de bredare målsättningarna i den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete, göra unionen till ett attraktivt studiemål och främja förståelsen mellan människor. dimensionen väntas även bidra till en socioekonomisk utveckling i partnerländer och en hållbar utveckling av den högre utbildningen i dessa vill därutöver framhålla att utvärderingar av tidigare EU-program inom utbildningsområdet har visat att en stark internationell dimension har gett positiva effekter i EU:s medlemsstater genom att bl.a. lösa hinder för internationaliseringen av utbildning i , bidra till en bättre rörlighet för akademiker och höja synligheten för universitet och högskolor. Programmen har även bidragit till positiva effekter bland deltagande individer, såsom förbättrade språkkunskaper och främjande av solidariska värderingar. kan också konstatera att svenska studenter och akademiker har dragit betydande nytta av tidigare EU-program inom Exempelvis deltog under /13 ungefär 17 000 svenska studenter i högskoleutbildningar i andra europeiska länder, varav ca 3 100 studenter åkte ut inom ett EU-program (och , Statistiska meddelanden, UF 20 SN 1302). När det gäller motionsyrkandet om att Erasmus+ inte ska befatta sig med förslag inom utbildningsområdet som är bäst lämpade att lösa på nationell nivå kan utbildningsutskottet konstatera att Erasmus+ enligt rådets beslut om inrättande av programmet (2013/1288/EU) enbart ska stödja de insatser och den verksamhet som har ett potentiellt europeiskt mervärde och som bidrar till uppnåendet av programmets allmänna mål. De allmänna målen inom utbildningsområdet är att bidra till uppnåendet av målen i 2020- strategin, den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete och hållbar utveckling av den högre utbildningen i partnerländer. Det framgår även att det europeiska mervärdet hos programmets insatser och verksamheter framför allt ska säkerställas genom att insatserna är av gränsöverskridande karaktär, kompletterar och skapar synergier med andra program och strategier på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå samt bidrar till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande. Vidare kan utbildningsutskottet konstatera att utskottet vid subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag om Erasmus+ fann att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. står fast vid denna bedömning. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utbildningsutskottet inte att det behövs några åtgärder med anledning av motionsyrkandena och föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion 2014/15:3044 (SD) yrkandena 66 och 67. konstaterar att utbildnings-, kultur- och idrottspolitiken inte är bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. Utskottet noterar att 2020-strategin har inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. Utskottet konstaterar att enligt fördragen ska EU bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling med respekt för den nationella och regionala mångfalden. EU ska också främja europeiska idrottsfrågor och ska då beakta idrottens särart. Utskottet noterar att kultur-, medie- och idrottspolitik huvudsakligen faller under nationell behörighet, men EU ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och kan vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. delar de ställningstaganden som görs i kulturutskottets protokollsutdrag /15:35 och i utbildningsutskottets yttrande 2014/15:UbU4y. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion 2014/15:3044 yrkandena 61–67. 2014/15:UU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Skrivelsen och övriga yrkanden Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna och avslår ett antal enskilda motioner. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns förslag i motioner som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Utskottet lägger skrivelsen till handlingarna. 1.Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, punkt 1 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (KD), (M), (C) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 9 och avslår motion 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 3–5 och 43. Vi vill se ett fritt, öppet och enat . Europasamarbetet har genom historien säkrat frihet, fred och demokrati i medlemsländerna och fortsätter att göra det för medlemmar och för blivande medlemmar. ska tillhöra kärnan i detta samarbete. Många gränsöverskridande frågor kan bara lösas genom Europasamarbetet. Trots att EU har en stark attraktionskraft finns det en betydande risk att dess relativa inflytande kommer att minska. är det därför angeläget att EU:s medlemsländer för en ekonomisk politik som inte bara löser akuta problem utan som också långsiktigt främjar ökad konkurrenskraft och tillväxt. Hur väl EU återhämtar sig och vilka beslut medlemsländerna fattar för att öka konkurrenskraften kommer att påverka EU:s inflytande i världen . Arbetet med att förbättra den ekonomiska koordineringen inom EU måste fortsätta. Detta arbete ska präglas av öppenhet, insyn, uppföljning och möjlighet att utkräva ansvar. Men även arbetet med att fullfölja den inre marknaden för varor, tjänster, personer och kapital är centralt för att öka EU:s konkurrenskraft. Den inre marknaden, som omfattar 500 miljoner människor och 20 miljoner företag, lägger grunden för välstånd och ekonomisk utveckling inom EU. Vi arbetar för att stärka den fria rörligheten inom nya sektorer, minska regelbördan för företagarna och reformera jordbrukspolitiken. 2014/15:UU10 RESERVATIONER EU:s medlemsländer måste också säkerställa att tillväxt- och sysselsättningsstrategin, 2020, förverkligas. Den handlar om att varje medlemsland måste vara berett att vidta nödvändiga reformer för att minska budgetunderskott och återupprätta sunda offentliga finanser. Men det handlar också om reformer av skattepolitik, bidragssystem och pensioner. Det är även angeläget att öka kvinnornas deltagande i arbetslivet. Det bedöms att EU:s bruttonationalprodukt (BNP) ökar med när kvinnors sysselsättningsgrad är lika stor som männens. 2.Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 3–5 och 43 samt 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 9. Även om vi anser att 2020-målen i sig är sympatiska finns det anledning att ifrågasätta om det verkligen är så EU ska fungera – med gemensamma mål som omvandlas till en harmoniserad strategi som i sin tur omvandlas till EU:s gemensamma rekommendationer om reformer i medlemsstaterna. Konvergens mellan medlemsstaternas ekonomier och tillväxt kommer nog snarare till genom sund konkurrens mellan medlemsstaterna och marknadstillträde inom unionen, än genom harmoniserad utbildningspolitik och användningen av strukturfonder. föreslår kommissionen också att ett helhetsgrepp om EU:s ekonomi tas med hjälp av tre huvudlinjer: stimulans till investeringar, en förnyad vilja till strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik. Vi ifrågasätter nyttan med detta och menar att de problem som finns i respektive medlemsstat behöver lösas på nationell nivå för att ge bäst effekt. Vi är kritiska till att stora delar av makten över det finansiella livet kommit att hamna på federal nivå och att unionen går mot alltmer överstatlighet. RESERVATIONER 2014/15:UU10 Vi ser hur den europeiska planeringsterminen breder ut sig trots att kommissionen talar om att den ska bli smalare och mer effektiv. Från att ha varit ett i huvudsak makroekonomiskt verktyg inkluderar planeringsterminen numera även rättspolitiska och sociala frågor som förvisso anknyter till finanspolitiska utgifter men som knappast förväntades ingå i kommissionens granskning från början. Kommissionen har tagit den förstärkta ekonomiska styrningen till intäkt för att ge rekommendationer på områden som socialpolitik, och den europeiska planeringsterminen har utvecklats till ett av de starkaste verktyg EU har för att påverka medlemsstaterna. Vi anser att regeringen bör verka för att planeringsterminen endast ska omfatta de länder som omfattas av stödprogram eller ingår i . De nationella reformprogrammen är en av de avgörande bitarna för EU när det gäller att utöva inflytande över en medlemsstats finanspolitik. När kommissionen gör analyser av medlemsstaternas ekonomi beaktas inte bara programmets relevans för hållbarheten i finanspolitiken utan också i vilken mån och riktlinjer har iakttagits. För att medborgarna och de partier som är EU-skeptiska ska kunna ta del av och bilda opinion om hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör ställa på en medlemsstat, är det av avgörande vikt att regeringens förslag till nationellt reformprogram tillställs i en särskild skrivelse. 3.Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, punkt 1 – motiveringen (V) av (V). Den ekonomiska och sociala krisen i EU fortsätter att fördjupas. EU:s inriktning på att spara sig ur krisen har misslyckats. Det behövs därför en ny inriktning för den ekonomiska politiken. De åtgärder som föreslås i 2020-strategin innebär inte att EU:s ekonomiska politik förändras i den riktning som anser är nödvändig.