bet · H201UU15 · 2015-05-11 00:00:00 — för mänskliga rättigheter och demokrati berör såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och slår bl.a. fast att demokrati inte kan existera utan att yttrande-, mötes- och föreningsfriheten respekteras. Det strategiska ramverket operationaliseras i en handlingsplan som löpte ut vid utgången av 2014. En ny handlingsplan håller på att tas fram. EU har antagit särskilda riktlinjer för ett antal prioriterade MR-frågor. Riktlinjer antas på ministernivå och utgör en stark politisk signal om vilka prioriteringar som EU gör på MR-området. Riktlinjer har bl.a. antagits för att skydda och stödja försvarare av de mänskliga rättigheterna. antogs rådsslutsatser om en handlingsplan för att stödja demokrati i EU:s externa relationer. Handlingsplanen slår fast att mänskliga rättigheter och demokrati är starkt länkade och en förutsättning för hållbar utveckling. Inom ramen för Agenda for Change, som är benämningen på den process som syftar till att reformera EU:s bistånd, utgör stöd till att stärka mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning en prioritet. I det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (for Democracy and Human Rights, EIDHR) har EU även ett specifikt tematiskt instrument för stöd för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Inom ramen för EIDHR finns en särskild fond för att tillhandahålla finansiellt stöd till särskilt utsatta MR-försvarare. I den utrikespolitiska deklarationen berörs medborgerliga och politiska respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Bland annat lyfts yttrande- och pressfriheten fram och journalisters utsatta situation framhålls. I deklarationen aviseras även att en ny strategi för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatetens principer ska utarbetas. Strategin kommer att ta ett bredare anslag än den nuvarande strategin () eftersom internationella arbete i olika forum för demokrati och mänskliga rättigheter kommer att inkluderas. I den biståndspolitiska plattformen (skr. 2013/14:131) konstateras att det övergripande målet för bistånd är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. [1] Biståndet tar avstamp i ett rättighetsperspektiv som utgår från att de mänskliga rättigheterna är universella och odelbara. Det anges i plattformen att det är lika angeläget att bekämpa politiskt förtryck som att bekämpa ekonomisk fattigdom. De medborgerliga och politiska rättigheterna lyfts fram under delmålet Stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättigheter och frihet från förtryck. Det konstateras under detta delmål att åtnjutande av medborgerliga och politiska rättigheter stärker möjligheterna för människor som lever i fattigdom att kräva sina ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Bistånd till ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som exempelvis utbildning, hälsa samt vatten och sanitet innefattas under andra delmål. Delmålen i den biståndspolitiska plattformen har fått genomslag i både landspecifika och tematiska resultatstrategier. Inom den sistnämnda kategorin finns bl.a. Resultatstrategi för särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering 2014–2017 respektive Resultatstrategi för globala insatser för socialt hållbar utveckling –2017. Den förstnämnda strategin syftar till att stärka demokratisering och yttrandefrihet genom att stödja individer, organisationer och grupper som verkar i denna riktning. Under strategin kan stöd ges till både demokrati- och MR-aktivister och till oberoende medier samt till globala aktörer som bl.a. främjar demokratiutveckling, opinionsfriheterna och oberoende medier. Den sistnämnda strategin innefattar stöd inom hälsa, utbildning samt vatten och sanitet. Utskottet anser, som tidigare framhållits i ett flertal utskottsbetänkanden (t.ex. bet. 2012/13:UU15), att de mänskliga rättigheterna gäller för alla människor utan åtskillnad, oavsett land, kultur eller specifik tradition. Ingen regering kan hävda särskilda förhållanden som tradition, kultur eller religion som ursäkt för att kränka de mänskliga rättigheterna. De mänskliga rättigheterna är odelbara och ömsesidigt samverkande. Stater kan inte sålla bland sina folkrättsliga åtaganden; alla mänskliga rättigheter har samma värde. Utskottet framhåller vikten av att utrikespolitik även fortsättningsvis genomsyras av ett kraftfullt stöd för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Utskottet delar den uppfattning regeringen framför i utrikesdeklarationen om att yttrande- och pressfrihet måste försvaras och att övergrepp mot journalister måste stoppas. Utskottet erinrar om betänkande 2012/13:UU15 där utskottet upprepade sitt stöd för en förstärkning av det svenska demokratibiståndet mot bakgrund av att demokrati och respekt för politiska och medborgerliga rättigheter är viktiga förutsättningar för att förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att stöd för att främja demokratiutveckling, inklusive stöd till MR- och demokratiaktivister, medier och opinionsfriheterna rättmätigt intar en framträdande plats i internationella bistånd. Utskottet noterar beskedet från regeringen om att utarbeta en ny strategi för prioriteringar och internationella agerande i fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatetens principer. Utskottet välkomnar också arbetet med att stärka EU:s politik för att främja mänskliga rättigheter och demokrati visavis tredjeland, inklusive genom biståndsinsatser, och noterar med tillfredsställelse att en ny handlingsplan för det strategiska ramverket för mänskliga rättigheter och demokrati är under utarbetande. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks kommittémotionerna 2014/15:1879 (FP) yrkande 1 och 2014/15:2923 (SD) yrkande 1 samt 2014/15:2993 (M) yrkandena 3–5. Mänskliga rättigheter och internet framför i kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. yrkande 8 bl.a. att ska vara en ledande kraft för att främja friheten på nätet, t.ex. genom att följa upp resolution 20/8 . I en rapport från organisationen konstateras att respekten för friheten på nätet i ett globalt perspektiv har avtagit i sträck. Rapporten lyfter bl.a. fram en tendens att stater i ökad utsträckning lagstiftar för att utvidga övervakningen av nätet och för att stävja yttrandefriheten på internet. Vidare framförs bl.a. i rapporten, som täcker , att fler människor än någonsin häktades eller åtalades på grund av åsikter i politiska och sociala frågor som uttryckts på internet. antog en resolution om att skydda och stärka respekten för mänskliga rättigheter på internet (HRC/RES/20/8). var initiativtagare till resolutionen. I resolutionens nyckelparagraf slås fast att samma rättigheter som människor har utanför internet (offline) även ska gälla på internet (online). Det framhålls att denna princip är särskilt relevant i relation till yttrandefriheten, och en referens görs i sammanhanget till artikel 19 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna respektive i konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna som gemensamt stadfäster yttrandefriheten som en mänsklig rättighet. I resolutionen framhålls även att staterna ska främja och underlätta tillgången till internet samt att internet främjar utveckling i olika former. Återigen på svenskt initiativ antog 2014 en uppföljande resolution om mänskliga rättigheter på internet (HRC/RES/26/13). Resolutionen bekräftar innehållet i resolutionen och lyfter därutöver tydligare fram internet som ett verktyg för att främja ekonomisk, social och kulturell utveckling, vilket uppnås om staterna säkerställer att de mänskliga rättigheterna – särskilt yttrande- och föreningsfrihet samt rätten till privatliv – respekteras på internet. Dessutom framhålls internets betydelse för att främja rätten till utbildning och därmed utveckling. har främjat friheten på nätet även utanför det normativa arbetet inom ramen för FN. Exempelvis anordnade den förra regeringen internationella konferenser inom ramen för det s.k. . Även inom ramen för EU har de mänskliga rättigheterna i relation till internet uppmärksammats. I för mänskliga rättigheter och demokrati framhålls att demokrati inte kan existera med mindre än att yttrande-, förenings-, och mötesfriheterna respekteras såväl på som utanför internet. antog EU riktlinjer för yttrandefrihet på och utanför internet. Som tidigare nämnts utgör antagandet av riktlinjer en stark politisk signal om vilka prioriteringar som EU gör på MR-området. Vikten av att respektera opinions- och yttrandefriheten på och utanför internet lyfts fram även i rådsslutsatser om EU:s agerande på MR-området i FN. I den biståndspolitiska plattformen framhålls att demokrati- och MR-bistånd ska främja yttrandefrihet genom stöd till bl.a. en fri, öppen och säker informations- och kommunikationsteknologi. Biståndet ska även verka för att förbättra fattiga människors möjlighet att bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt genom bl.a. insatser som minskar det digitala utanförskapet. De tematiska resultatstrategierna för perioden –2017 för särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering samt för globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling omfattar insatser på informations- och telekommunikationsområdet. Utskottet framhåller att utvecklingen av den moderna informationsteknologin medför ökade möjligheter att främja demokrati och mänskliga rättigheter samt en hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. Internets potential förutsätter att stater respekterar yttrande- och föreningsfriheten och rätten till ett privatliv på nätet. Utskottet konstaterar att friheten på nätet inte respekteras av alla stater och ser allvarligt på att det förekommer försök att begränsa yttrandefriheten på internet genom lagstiftning, övervakning och censur eller att nätanvändning störs eller stängs ner. Utskottet betonar att det är angeläget att de mänskliga rättigheterna respekteras även på internet och välkomnar i likhet med tidigare ställningstaganden (bet. 2012/13:UU15) pådrivande roll för att utveckla det normativa regelverket på detta område. Utskottet utgår från att även fortsättningsvis kommer att utgöra en pådrivande kraft för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna på internet. Utskottet noterar med tillfredsställelse att EU antagit riktlinjer om yttrandefrihet på och utanför internet samt att denna fråga är en prioritet även för EU:s MR-arbete inom FN. Utskottet välkomnar vidare att internets betydelse för demokratisering och ekonomisk utveckling lyfts fram inom ramen för svenska biståndsinstrument. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks kommittémotion 2014/15:2993 (M) yrkande 8. anför i kommittémotion 2014/2015:1880 av m.fl. yrkandena 1, 2, 4 och 8 att den svenska utrikespolitiken ska genomsyras av ett feministiskt perspektiv. politik för mänskliga rättigheter ska prioritera kvinnors friheter och rättigheter. Kvinnor ska ha tillgång till lagliga, säkra och fria aborter. bör verka för att främja kvinnors makt och inflytande genom att ta initiativ till en FN-resolution med fokus på kvinnors möjligheter att få politisk makt. Resolutionen bör särskilt behandla kvinnors representation i regeringar, nationella parlament och lokala politiska församlingar samt kvinnors roll i konstitutionsbyggande och demokratiseringsprocesser. föreslår i kommittémotion 2014/15:2923 av m.fl. yrkandena 2–5 att arbetet för jämställdhet ska stärkas genom att i högre grad verka för att förbättra kvinnor levnadsvillkor och bekämpa könsrelaterat och hedersrelaterat våld samt människohandel. I arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter bör ett större fokus ligga på att minska antalet oönskade graviditeter. På det internationella planet bör inta en mer ödmjuk profil i abortfrågor och se till både kvinnans och det ofödda fostrets rättigheter. bör i högre grad verka för att minska förekomsten av könsselektiva aborter som utgör en oacceptabel könsdiskriminering av flickor. betonar i kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. yrkande 6 bl.a. att kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling och att det därför är viktigt att även i fortsättningen lägga stor vikt vid att verka för ökad frihet för världens kvinnor. Övergripande om kvinnors rättigheter Referenser till jämställdhet och kvinnors rättigheter finns i , i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och i konventionerna om medborgerliga och politiska respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. antogs konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). Till konventionen finns ett fakultativt protokoll med individuell klagorätt. I konventionen betonas staternas skyldighet att vidta åtgärder för att avskaffa diskriminering av kvinnor. Konventionen stadgar bl.a. att konventionsstaterna ska vidta åtgärder för att säkra kvinnors rätt att delta på samma villkor som män t.ex. avseende valdeltagande, valbarhet och ämbeten i förvaltningen. beslutade att inrätta UN Women för att samordna FN:s jämställdhetsarbete. UN Women arbetar för jämställdhet och för att eliminera alla former av diskriminering av kvinnor. tillhör de alla viktigaste bidragsgivarna till UN Women. bidrog med i kärnstöd. Därutöver tillkommer ett ännu större s.k. multibistöd via Sida. antogs for Action (Pekingplattformen) i samband med den fjärde världskonferensen om kvinnor. Deklarationen framhåller vikten av att skydda och främja kvinnors rättigheter. Deklarationen och plattformen följdes upp av FN:s kvinnokommission (Commission on the Status of Women) (Peking+20). Deklarationen från uppföljningsmötet bekräftar vikten av att förverkliga ambitionerna i deklarationen och plattformen från och uttrycker oro över att framstegen i fråga om genomförandet har varit långsamma och ojämna. I regeringsdeklarationen uttrycks att regeringen är en feministisk regering som ska verka för att kvinnor och män ska ges samma makt att forma samhället och sina liv. I utrikesdeklarationen kungjordes att ska driva en feministisk utrikespolitik, motverka diskriminering av kvinnor och förbättra kvinnors villkor. Kvinnors delaktighet i beslutsfattande ska stärkas. Arbetet för att motverka straffrihet för könsrelaterat våld ska fortsätta. Arbetet med att genomföra säkerhetsrådsresolution (2000) om kvinnors deltagande i konfliktlösnings- och återuppbyggnadsprocesser ska fortgå. Vidare framgår av deklarationen att den feministiska utrikespolitiken ska genomsyra hela utrikesförvaltningens arbete. stöder HeforShe som syftar till att förmå män att engagera sig för jämställdhet. I den biståndspolitiska plattformen klargörs att kvinnor och flickor tillhör de viktigaste målgrupperna för internationella bistånd mot bakgrund av att kvinnor i jämförelse med män generellt sett har mindre makt och oftare är utsatta för diskriminering. I den tematiska resultatstrategin för särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering betonas att insatser ska utföras som stärker jämställdhet och förbättrar förutsättningarna för kvinnor att vara aktiva aktörer i demokratiseringsprocesser och utöva inflytande över offentligt beslutsfattande. Insatser för att motverka könsrelaterat våld faller också inom strategins ram. Inom ramen för den process som syftar till att utveckla nya globala utvecklingsmål bortom 2015 har särskilt agerat för att bl.a. mänskliga rättigheter och jämställdhet ska prägla den framtida utvecklingsagendan. Nya globala utvecklingsmål ska antas . I förslaget från den öppna arbetsgruppen om hållbar utveckling (on Sustainable Development Goals) ingår ett specifikt jämställdhetsmål som jämställdhetsfrågorna även berörs under andra mål i förslaget. Att verka för kvinnors rättigheter och jämställdhet är en prioriterad fråga inom EU. Detta lyfts fram i om mänskliga rättigheter och demokrati, i EU:s prioriteringar i FN 2012–2015 samt i de rådsslutsatser som antagits om EU:s agerande på MR-området i FN-forum . Därtill har EU antagit riktlinjer (2008) för att bekämpa våld mot kvinnor och flickor samt alla former av diskriminering mot kvinnor. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Sexuell och reproduktiv ohälsa är ett av de vanligaste hälsoproblemen för kvinnor i låg- och medelinkomstländer. I Pekingplattformen återfinns formuleringar om vikten av att respektera och stärka kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter (SRHR). I bakgrundsdokumenten inför Peking+20 lyftes sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter fram som ett av de områden där det fortfarande finns behov av stora förbättringar. Inom ramen för processen med att utarbeta nya globala utvecklingsmål bortom 2015 inkluderas som tidigare nämnts ett jämställdhetsmål i det förslag som utarbetats av den öppna arbetsgruppen. Under det föreslagna jämställdhetsmålet innefattas att universell tillgång till SRHR ska säkerställas. utrikesdeklaration anges att är tongivande vad gäller SRHR och avser att verka för att öka förståelsen för dessa rättigheter och för att SRHR inkluderas i den nya globala utvecklingsordningen. I den biståndspolitiska plattformen uppmärksammas SRHR dels inom delmål 1 om stärkt demokrati och jämställdhet m.m., dels under delmål 4 om förbättrad grundläggande hälsa. Det framgår att stärkandet av SRHR är en prioritering för svenskt bistånd och att insatserna ska inriktas bl.a. på förbättrad mödravård, tillgång till preventivmedel samt säkra och lagliga aborter. I resultatstrategin för globala insatser för socialt hållbar utveckling –2017 slås fast att insatser för förbättrad tillgång till SRHR ska genomföras, med fokus på ökad tillgång till service för SRHR, till sexualundervisning och preventivmedel samt till säkra och lagliga aborter liksom fokus på att öka pojkars och mäns medvetenhet om bl.a. SRHR. aviserade regeringen att man avser att ta fram en ny strategi för att stärka SRHR-stödet till söder om . Till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet finns ett tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av människohandel, det s.k. Palermoprotokollet som bl.a. definierar människohandel. lagstiftning på området bygger på definitionen i konventionen. FN:s kontor för narkotikakontroll och bekämpande av brott (United Nations Office on Drugs and Crime, UNODC) motverkar bl.a. människohandel. bidrar till organisationens arbete genom ett kärnstöd som uppgick till ca . Den Genèvebaserade organisationen () genomför också insatser som motverkar människohandel. är medlem i organisationen. EU antog 2012 strategin Eradication of Trafficking in Human Beings. Strategin gäller till utgången av 2016 och syftar till att förhindra människohandel och att skydda och stödja offer för människohandel. EU:s bistånd på området kommer dels från EU:s program för migration och asyl, dels från EIDHR. Utskottet konstaterar att har varit och är en stark och tydlig förespråkare för kvinnors rättigheter och jämställdhet. Utskottet betonar att jämställdhet och stärkt respekt för kvinnors rättigheter är en förutsättning för hållbar utveckling, demokrati, fred och säkerhet. Kvinnors rättigheter är universella och kan inte åsidosättas. Utskottet anser att utrikes- och biståndspolitik även framöver ska genomsyras av en tydlig ambition att verka för jämställdhet och kvinnors rättigheter i alla dess dimensioner. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen driver en feministisk utrikespolitik. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att verka för ökat kvinnligt deltagande när det gäller beslutsfattande och noterar att svenska biståndsinsatser verkar i denna riktning. Utskottet erinrar om betänkande 2014/15:UU2 där utskottet bl.a. välkomnade att regeringen fäster stor vikt vid insatser till stöd för kvinnors rättigheter, egenförsörjning och självbestämmande. Utskottet understryker att måste arbeta vidare med att säkerställa att jämställdhet, i synnerhet SRHR, inkluderas i kommande globala utvecklingsmål för perioden . Utskottet erinrar i detta sammanhang om utlåtande /13:UU18 där utskottet lyfte fram vikten av att jämställdhet och kvinnors rättigheter dels finns med som ett separat mål, dels genomsyrar övriga mål i den globala utvecklingsdagordningen . Utskottet har i flera tidigare betänkanden (bet. 2013/14:UU12 och bet. 2013/14:UU20) betonat att aktivt ska lyfta fram SRHR-frågor i nationell och internationell politikutformning. Utskottet upprepar att politik för SRHR ligger fast. Det är först när kvinnor och flickor bestämmer över sin egen kropp och sexualitet samt barnafödande som verklig jämställdhet är möjlig. SRHR inkluderar rätten till preventivmedel, sexualundervisning och rätten till lagliga och säkra aborter. Utskottets uppfattning är att tillgång till SRHR utgör en av hörnstenarna för att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling och är därmed en förutsättning för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet ställer sig bakom att SRHR även i fortsättningen är viktigt i internationella arbete för att främja jämställdhet och kvinnors rättigheter. I betänkande 2013/14:UU20 framhöll utskottet som sin åsikt att rätten till abort ska värnas och att ska fortsätta att främja insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. Utskottets linje ligger fast. Utskottet uttalade sig kritiskt om könsselektiva aborter redan för två decennier sedan (bet. 1993/94:UU15). Utskottets uppfattning ligger fast. Utskottet anser att förekomsten av prenatal könsdiskriminering, d.v.s. abort av flickfoster, är ett utslag av patriarkaliska och sociala strukturer och därmed följande ojämlikhet mellan könen som råder i stora delar av världen. Utskottet konstaterar att handel med kvinnor för sexuella eller andra ändamål innebär en grov kräkning av de drabbade individernas mänskliga rättigheter och måste även i fortsättningen bekämpas av både och EU. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks kommittémotionerna 2014/2015:1880 (FP) yrkandena 1, 2, 4 och 8, 2014/15:2923 (SD) yrkandena 2–5 samt 2014/15:2993 (M) yrkande 6. förespråkar i kommittémotion 2014/15:2923 av m.fl. yrkande 6 att det finns ett behov av att ge ett större utrymme i utrikespolitiken för och barns rättigheter. Barns rättigheter omfattas av de grundläggande MR-instrumenten, men det internationella samfundet har bedömt att det behövs en specifik konvention för att stärka respekten för barns rättigheter. antogs 1989 och trädde i kraft året därpå. Konventionen stadgar att barnets bästa ska komma i första rummet vid alla åtgärder som rör barn, och det klargörs att barn ska ha rätten att komma till tals i frågor och beslut som berör barnet. Efter antagandet av har tre fakultativa tilläggsprotokoll antagits som berör barns inblandning i väpnade konflikter, handel med barn, barnprostitution och barnpornografi samt ett protokoll om en klagorättsprocedur. var en pådrivande och konstruktiv kraft i samband med utarbetandet av . ratificerade konventionen 1990. har även ratificerat de fakultativa protokollen om barnsoldater (2003) och om handel med barn, barnprostitution och barnpornografi (2007). I regeringsdeklarationen förkunnades att regeringen har för avsikt att göra till svensk lag. återkommer till alla konventionsstaters gemensamma ansvar för att hjälpa varandra att förverkliga konventionens rättigheter. uppfyller detta inom ramen för både det bilaterala och multilaterala biståndet. I den biståndspolitiska plattformen framgår att kvinnor och flickor är viktiga målgrupper för bistånd. I plattformen klargörs även att bistånd också kan riktas till andra målgrupper som exempelvis barn. ger ett omfattande stöd till . Barnfondens arbete utgår från och styrs av . bidrog med i kärnbidrag till verksamhet. Till detta kommer medel via Sida, dels s.k. multibistöd, dels stöd till humanitära arbete inom ramen för FN:s konsoliderade humanitära appeller. är sammantaget en av de största givarna till .