bet · H301FöU3 · 2015-09-15 00:00:00 — Försvarsmakten skänkte miniubåten till kommun, dit den fördes . Som konstaterades i utskottets betänkande 2013/14:FöU9 är () statens ägarföreträdare när det gäller museiföremål inom det militärhistoriska området. har inte begärt någon överföring av Spiggen för museiändamål. Frågan om att köpa tillbaka Spiggen för att använda den som ett övningsobjekt bereds inte inom Försvarsmakten. Som utskottet konstaterade i sitt betänkande 2014/15:FöU11 behöver en operativ balans säkerställas på , och en samlad strategisk avvägning och prioritering för materielförsörjningen måste utarbetas. Utskottet noterar att det av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att fullfölja investeringsplaneringsutredningens förslag på det sätt som redovisats i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Utskottet förutsätter dessutom att regeringen fortsätter arbetet med att utveckla en långsiktig strategisk styrning i planeringen för försvarsmateriel. Med hänsyn till det som ovan har anförts om det pågående arbetet med att underlätta möjligheterna till långsiktig strategisk styrning i planeringen av försvarsmateriel och för att inte föregripa den utredning som regeringen avser att tillsätta bedömer utskottet att det inte finns skäl att tillstyrka de motionsyrkanden som bl.a. avser luftförsvarets återintegrerande av ett taktiskt radiosystem, förnyad fordonspark och tillförsel av materiel till hemvärnet, uppgradering av Torped 45 samt överföring av nio från Försvarsmakten till . När det gäller frågan om en ökad broläggningsförmåga hos Försvarsmakten konstaterar utskottet att försvarsuppgörelsen, som utgör en grund för inriktningen av försvaret, har möjliggjort nya förstärkningar som redovisades i proposition 2014/15:109. Bland dessa förstärkningar kan nämnas tillförseln av ytterligare brobandvagnar. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:2961 (SD) yrkandena 10, 60, 61 65 och 74, 2015/16:2824 (KD) yrkande 6 samt 2015/16:3218 (SD) yrkandena 67, 68, 73 och 74. När det gäller möjligheten för Försvarsmakten att köpa tillbaka Spiggen är det i första hand myndigheten själv som bör bedöma om Spiggen behövs som har som konstaterats inte begärt någon överföring av Spiggen för museiändamål. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:3065 (SD). Utskottet anser dock att det som anförs i motion 2015/16:2172 (M) om behovet av en ökning av tröskelförmåga är av stor vikt i ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget i närområdet. långräckviddiga bekämpningssystem är i det sammanhanget så betydelsefull att det bör vara en prioriterad fråga under kommande mandatperioder. Utskottet bedömer att frågan är så angelägen att redan nu bör uttala Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom vad utskottet anför om att tillgång till långräckviddiga bekämpningssystem ska vara en prioriterad materielfråga under kommande mandatperioder och tillkännager detta för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om försvarsindustrifrågor. Jämför reservationerna 6 (SD) och 7 (V). I motion 2014/15:1973 av m.fl. (MP) yrkar motionärerna på en reglering av och insyn i försvarsindustrins motköpsaffärer. Eftersom försvarsindustrins motköpsaffärer har betydande samhällspåverkan är det enligt motionärerna lämpligt att regeringen tar initiativ till att utreda frågan om motköp och dess konsekvenser samt presenterar förslag som reglerar industrins användande av motköp. I motion 2014/15:2961 yrkar motionärerna m.fl. (SD) på att forsknings- och utvecklingskapital ska riktas mot områden där den svenska försvarsindustrin redan är framgångsrik (yrkande 33). Enligt motionärerna bör i vissa fall återta kravet på offset (motköp) i syfte att gynna svenska små och medelstora företag. Motionärerna framhåller dessutom att strävan ska vara att försvarsmateriel utvecklas i , för sig självt eller i samarbete med andra när det gäller nationella säkerhetsintressen eller när vi har särskilda produktionskompetenser (yrkande 34). Enligt tolkning strider motköp (offset) mot . Detta framgår av ett s.k. tolkningsmeddelande (Guidance Note offset; Directive 2009/81/EC on the award of contracts in the fields of defence and security) som tagits fram. Några medlemsstater har emellertid framfört att de inte delar denna tolkning. Det är i slutändan som avgör hur direktiven ska tolkas. Med anledning av finansutskottets betänkande 2011/12:FiU8 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet fick försvarsutskottet möjlighet att yttra sig. I yttrande 2010/11:FöU2y hänvisade utskottet till det utskottet framhållit i sitt betänkande 2008/09:FöU3 Strategi för en konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri, dvs. att s.k. offsetöverenskommelser som gäller kompensationsåtaganden i samband med försvarsmaterielaffärer kan ha en konkurrenssnedvridande effekt och att de i längden bör avskaffas. i betänkandet 2011/12:FiU8, liksom utrikesutskottet i sitt betänkande 2013/14:UU11, uttryckte motsvarande uppfattning, dvs. att offsetöverenskommelser som gäller kompensationsåtaganden i samband med försvarsmaterielaffärer kan ha en konkurrenssnedvridande effekt och att de i längden därför bör avskaffas. Såväl försvarsutskottet (bet. 2008/09:FöU3) som utrikesutskottet har välkomnat att Europeiska försvarsbyrån har en uppförandekod i syfte att begränsa användningen av offset. har dessutom betonat att det tar avstånd från varje form av korruption i internationella affärstransaktioner och att bestickning är förbjudet enligt svensk lag (bet. 2013/14:UU11). I budgetpropositionen (utg.omr. 6) betonar regeringen att aktörernas medverkan i exportsammanhang innebär att den svenska statens exportstödaktiviteter behöver prioriteras kontinuerligt, baserat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. Det anges även att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet av att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. konstaterade i betänkande 2014/15:Fö11 om försvarspolitisk inriktning 2016–2020 att det delade regeringens bedömning när det gäller principer för materielförsörjning. Vidare angavs att utskottet delade regeringens bedömning att stridsflygsförmågan och undervattensförmågan är tydliga exempel på förmågor av väsentliga säkerhetsintressen för . Utskottet förutsätter att regeringen har som utgångspunkt att materielförsörjningen ytterst syftar till att höja krigsförbandens operativa förmåga. Utskottet har tidigare anfört att s.k. offsetöverenskommelser som gäller kompensationsåtaganden i samband med försvarsmaterielaffärer kan ha en konkurrenssnedvridande effekt och att de i längden bör avskaffas. Utskottet konstaterar vidare att reglerar vissa frågor om kompensationsåtaganden och utgår därför från att regeringen gör nödvändiga avvägningar för att den svenska materielförsörjningsstrategin ska kunna materialiseras inom gällande regelverk. Utskottet gör ingen annan bedömning än den som redovisades i samband med behandlingen av den försvarspolitiska inriktningspropositionen när det gäller principerna för materielförsörjning och avvägningar om denna. Utskottet bedömer inte att det finns skäl att bifalla motion 2014/15:1973 (MP) eller motion 2014/15:2961 (SD) yrkandena 33 och 34. Försvarsmaktens anläggningar och infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår sex motionsyrkanden om Försvarsmaktens anläggningar och infrastruktur. Jämför reservation 8 (SD). I motion 2014/15:348 av m.fl. (M) yrkas att regeringen på ett grundligt sätt måste utreda vilka konsekvenser en nedläggning av skulle få för landets försvar och beredskap (yrkande 3). Försvarsmakten förfogar, enligt motionärerna, över ett begränsat antal militära flygplatser, och planeringen utgår från att civila flygplatser också ska kunna utnyttjas när så behövs. Motionärerna hänvisar vidare till att det i utredningen behov av flygtrafiktjänst (SOU 2014:65) framgår att det finns stora brister i den nationella beredskapsplaneringen. I motion 2014/15:1369 anser motionären (MP) att Försvarsmakten ska avbryta samarbetet med privata aktörer om att etablera lågprisflyg på . Motionären påtalar bl.a. de ekonomiska riskerna förknippade med de investeringar som Försvarsmakten måste göra för att möjliggöra lågprisflygverksamhet på . Även faran med att låta en utomstående verksamhet ha tillgång till en militär flygplats betonas. I motion 2014/15:2961 och 2015/16:3218 framhåller m.fl. (SD) att vindkraft inte ska tillåtas inom en radie på runt de gamla Bas 90-flygplatserna då de kan komma att återaktiveras med tanke på det nya säkerhetspolitiska läget (yrkande 67 respektive 76). Vidare begärs att ledningscentraler och andra strategiskt viktiga mål ska lokaliseras i bergrum eller på annat sätt skyddas genom spridning och sekretess (yrkande 38 respektive 45). Utskottet gavs tillfälle att yttra sig med anledning av trafikutskottets betänkande 2013/14:TU17 Luftfartsfrågor. I sitt yttrande 2013/14:FöU4y konstaterade försvarsutskottet att det finns ett militärt behov av ett flertal civila flygplatser, företrädesvis de statliga, för t.ex. basering av incidentberedskap, flygövningar, alternativ flygplats eller ett behov ur beredskapssynpunkt. Utskottet bedömde dessutom att det kunde finnas ett visst civilt intresse för vissa flygplatser ur ett krisberedskapsperspektiv. Ett krav var enligt utskottet att Försvarsmakten ska kunna verka i allt svenskt luftrum och vid flygplatser under alla beredskapsskeden. Beredskapsplaneringen görs av Försvarsmakten och . Regeringen har utsett en särskild samordnare för att utreda framtiden för . Samordnarens uppdrag är att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Samordnaren ska i dialog med , andra berörda kommuner, Swedavia, berörda myndigheter och näringslivet och övriga berörda parter i detta syfte pröva möjligheterna att föra över kapacitet från till andra flygplatser i . Om utredningen visar att detta, med beaktande av de krav som ställs i detta uppdrag, är möjligt ska samordnaren också presentera en finansieringslösning för en avveckling av och utbyggnad av alternativ flygkapacitet som både staten och kan acceptera samt ta fram en tidsplan för det fortsatta arbetet. Uppdraget ska redovisas till . beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att den tydligt ska ta ställning till och agera för att inte ska läggas ned (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). I betänkandet 2014/15:TU7 framhöll trafikutskottet bl.a. att inte bara är en fråga för utan en infrastrukturlösning som berör hela . Vidare pekade trafikutskottet på att Försvarsmakten har tydliggjort att det svenska luftförsvaret har behov av samtliga flygplatser som ingår i det nationella basutbudet. Försvarsmakten ansökte hos om tillstånd enligt att få bedriva kommersiellt linjeflyg vid , . Det tillstånd som Försvarsmakten därefter erhöll har överklagats i olika instanser. Regeringen fattade beslut om att tillåta verksamheten. fattade , efter rättsprövning, beslut om att regeringens beslut skulle stå fast. En del arbete återstår dock innan verksamheten kan börja bedrivas, bl.a. bygglov för en ny flygterminal. Utskottet behandlade motioner med frågor om vindkraft och skydd av bas 90-systemet under både 2014 och 2013. I betänkande 2012/13:FöU13 konstaterade utskottet att Bas 90-systemet är avvecklat utifrån Försvarsmaktens bedömning. Vidare konstaterades att Försvarsmakten hanterar remisser om vindkraft utifrån interna riktlinjer och att tillståndsprövningen av vindkraftsutbyggnad bl.a. sker med utgångspunkt i den lagstiftning som har beslutat om. Med utgångspunkt i luftfartsförordningens bestämmelser om höga objekt och flyghinder gör Försvarsmakten en s.k. hinderprövning. Prövningen görs med utgångspunkt i övnings- och skjutverksamhet, militär luftfart och kommunikations- och sensorsystem som Försvarsmakten och andra myndigheter inom Enligt Försvarsmaktens årsredovisning tog Försvarsmakten emot ca 300 vindkraftsremisser , vilket är ca 350 färre än 2013. Regeringen konstaterar i sin budgetproposition att Försvarsmakten i av fallen inte har haft något att invända. Försvarsmakten ansvarar enligt förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten för att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar. ingår bedömning av behovet och utformningen av fortifikatoriskt skydd av Av utskottets senaste behandling av frågan (bet. 2013/14:FöU9) framgick att utskottet förutsätter att det är Försvarsmakten själv som beslutar om vilken grad av skydd som är nödvändig för att försvaret ska kunna leva upp till de krav på operativ förmåga som statsmakterna ställer. När det gäller motion 2014/15:348 (M) om har utskottet tidigare pekat på att det finns ett militärt behov av ett flertal civila flygplatser, företrädesvis de statliga, för t.ex. basering av incidentberedskap, flygövningar, alternativ flygplats och ett behov ur beredskapssynpunkt samt att det kan finnas ett civilt intresse för vissa flygplatser ut ett krisberedskapsperspektiv. Utskottet kan vidare konstatera att har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att den tydligt ska ta ställning till och agera för att inte läggs ned. uttalande till regeringen innebär att det inte finns något behov av någon ytterligare åtgärd från sida med anledning av den aktuella motionen. Utskottet anser därför att det inte finns behov av att bifalla motionen. När det gäller frågan om att etablera lågprisflyg på konstaterar utskottet att fastslog att regeringens beslut om att tillåta att kommersiellt linjeflyg vid , skulle stå fast. Tillstånd finns således att bedriva både militär och civil flygverksamhet, inklusive kommersiellt linjeflyg. Utskottet anser att det inte finns anledning att tillstyrka motion 2014/15:1369 (MP). Frågan om vindkraft och skydd av Bas 90-systemet har vid tidigare tillfällen riksdagsbehandlats. Utskottet gör ingen annan bedömning än tidigare och avstyrker motionerna 2014/15:2961 (SD) yrkande 67 och 2015/16:3218 (SD) yrkande 76. Utskottet förutsätter i likhet med tidigare riksdagsbehandlingar att Försvarsmakten och övriga relevanta försvarsmyndigheter vidtar nödvändiga åtgärder för att skydda ledningscentraler och andra strategiskt viktiga mål. bör inte vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2014/15:2961 (SD) yrkande 38 och 2015/16:3218 (SD) yrkande 45. Översyn av systemet Prio Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om en översyn av systemet Prio. Jämför reservation 9 (SD). I motionerna 2014/15:2961 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) begärs att regeringen bör utreda ett eget system för Försvarsmaktens redovisning av kostnader och vinster (yrkande 44 respektive yrkande 56). En oberoende översyn av systemet Prio skulle, enligt motionärerna, kunna peka på vad som måste förbättras. Om bedömningen görs att systemet Prio bör ersättas av ett eget system bör detta ske . I syfte att förbättra den interna styrningen och kontrollen har Försvarsmakten investerat i affärssystemet Prio. Systemet innebär att ett samlat resurs- och ekonomiledningssystem har införts för hela myndigheten. Systemet är i drift och endast ett s.k. införandesteg av totalt sex återstår innan det är slutligt genomfört. I regeringens budgetproposition konstateras att införandet av Prio har krävt mycket arbete, vilket bl.a. har inneburit en belastning på förbanden. I regeringens försvarspolitiska inriktning (prop. 2014/15:109) understryker regeringen att det är av stor vikt att de investeringar som har gjorts nu tas till vara som en del i förbättringarna av Försvarsmaktens och interna styrning och kontroll. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att ta till vara de stora investeringar som har gjorts i Prio, både i ekonomiskt avseende och i termer av belastning på organisationen. Utskottet förutsätter dessutom att regeringen följer Försvarsmaktens arbete med att ta till vara investeringar som har gjorts för att förbättra intern styrning och kontroll. Utskottet avstyrker därför motion 2014/15:2961 (SD) yrkande 44 och 2015/16:3218 (SD) yrkande 56. 2015/16:FöU3 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ändrade bestämmelser när det gäller Försvarsmaktens uniformer. Jämför reservation 10 (SD). I motion 2014/15:1240 begär motionärerna m.fl. (SD) att lagstiftningen ska ändras så att synliga religiösa eller politiska symboler på uniformen förbjuds i Försvarsmakten. Motionärerna konstaterar att Försvarsmakten inte ska företräda särintressen eller olika grupperingar i samhället och att uniformens fördel är att den är neutral och stärker gemenskapen mellan dem som bär den. Religiösa eller politiska symboler på uniformen försvårar enligt motionärerna bl.a. verksamheten logistiskt. I Reglemente för uniformsbestämmelser i (2015) finns anvisningar som gäller för all personal som bär Försvarsmaktens uniformer. Försvarsmaktens uniformer får endast sättas samman och bäras i enlighet med dessa bestämmelser. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten har beslutat om anvisningar som gäller för myndighetens uniformer. Utskottet anser att det inte finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av motion 2014/15:1240 (SD). Därmed avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagande har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlats i reservationen. 1.Grundorganisatoriska frågor m.m., punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2096 av och (SD) och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 28–31, 59–61, 71, 72 och 75 samt 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 52–54, 64 och 66. Vi anser att det finns ett behov av att återinföra militära skyddsområden. Främmande makt kan inhämta information om vatten- och bottenförhållanden i zoner som har varit militära skyddsområden. Militära skyddsområden bör därför skyndsamt återinföras. Dessutom anser vi att sju mekaniserade brigader successivt bör sättas upp i , , , , , och och att en stadsskyttebrigad bör sättas upp i . En marinbas öst, en marinbas väst och ett marindetachement och bör vidare etableras . Vi anser vidare att infrastrukturen inte får förstöras ytterligare så att ett upprättande av mekaniserade brigader med basering i , , , , , , , och samt en skyttebrigad i försvåras. Enligt vår mening bör flygflottilj, , inrättas med två nya Gripendivisioner för att stärka luftförsvaret av huvudstaden. bör delas in i åtta militärområden på mark samt fyra militärområden (marinkommandon) till havs. Varje militärområde bör vidare delas upp i ett antal försvarsområden, och varje försvarsområde bör i sin tur delas in i ett antal närskyddsområden. Vi anser dessutom att fem reducerade amfibiebrigader 2015/16:FöU3 RESERVATIONER successivt bör sättas upp med basering i , , , och . Detta bör ges regeringen till känna. 2.Övnings- och skjutfält, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:944 av (M) och avslår motionerna 2014/15:1170 av m.fl. (S) och 2014/15:1815 av (M). skjutfält är det enda kvarvarande militära skjutfältet på . får Försvarsmakten med gällande miljötillstånd endast nyttja den norra delen av skjutfältet för skarp övning under totalt . Det innebär en kraftig begränsning av Försvarsmaktens möjligheter till övning och bedöms inte tillräcklig mot bakgrund av den kommande ökade militära aktiviteten på . Vi anser mot denna bakgrund att nödvändiga investeringar bör göras i bl.a. infrastruktur och logement. Detta bör ges regeringen till känna. 3.Övnings- och utbildningsverksamhet , punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 62 och 65 samt avslår motion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 28, 57 och 71. RESERVATIONER 2015/16:FöU3 Vi anser att brigaderna ska genomgå krigsförbandsövningar minst . Vidare anser vi att utbildningen av fallskärms- och Lapplandsjägare bör återupptas. Enligt vår mening innebär det att Fallskärmsjägarskolan bör återinrättas i , att Norrlandsjägarna i bör fortsätta att utbilda soldater samt att Lapplandsjägarna i bör återuppta sin utbildning. När är återupprättat ska ett gränsjägarförband utbildas. Vidare anser vi att kustjägare bör fortsätta att utbildas för att krigsplaceras i amfibiebataljonerna. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 4.Internationella insatser och operationer, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 24 och avslår motion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 21. Vi anser att utlandsstyrkan ska ha en mindre summa tillgänglig för att hjälpa lokalbefolkningen i de områden där bevarar och skapar fred. Syftet är att visa att de svenska soldaterna är vänligt sinnade och därigenom skydda soldaterna men även att gynna dialogen med det lokala civila samhället. Detta bör ges regeringen till känna. 5.Materiel- och anskaffningsfrågor, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:FöU3 RESERVATIONER 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 60 och 61, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:3065 av och (båda SD) och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 74 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 65 och 74 samt 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 67, 68 och 73. Vi anser att luftförsvaret bör återintegrera ett taktiskt radiosystem () för att ett eget Länk 16-liknande nät ska kunna realiseras. Inom detta nät ska det vara möjligt att välja mellan nationellt krypto eller Natokrypto. Vi anser dessutom att hemvärnets fordonspark bör förnyas så att terrängbil 11, 13 och 20 kan fasas ut samt att hemvärnet bör förses med granatkastare, pansarvärnsrobot och broläggningsförmåga. Vidare anser vi att Försvarsmakten bör köpa tillbaka miniubåten för att den antingen kan bli övningsobjekt eller för att kunna placera den på lämpligt museum. Detta bör ges regeringen till känna. 6.Försvarsindustrifrågor, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 33 och 34 samt avslår motion 2014/15:1973 av m.fl. (MP). Vi anser att forsknings- och utvecklingskapital bör riktas mot områden där den svenska försvarsindustrin redan är framgångsrik. bör enligt vår mening i vissa fall återta kravet på offset (motköp) i syfte att gynna svenska små och medelstora företag. Dessutom anser vi att strävan ska vara att försvarets försvarsmateriel ska utvecklas i , för sig självt eller i samarbete med andra när det gäller nationella säkerhetsintressen eller när vi har särskilda produktionskompetenser. Vi anser att detta bör ges regeringen till känna. 7.Försvarsindustrifrågor, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2014/15:1973 av m.fl. (MP) och avslår motion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 33 och 34. Jag anser att en reglering av och insyn i försvarsindustrins motköpsaffärer bör realiseras.