bet · H201NU3 · 2015-02-02 00:00:00 — Regeringen konstaterar att efterfrågan på stödet för solceller har varit stor och regeringen anser det vara mycket angeläget att utvecklingen av solkraft stimuleras även fortsättningsvis. Därför föreslår regeringen att anslaget tillförs ytterligare för perioden –2018. Förstärkningen syftar till att möta den stora efterfrågan och till att stärka stödet för solkraft. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Regeringen har för avsikt att ange fördelningen mellan anslagets ändamål i regleringsbrev. För att underlätta planering och göra det möjligt att teckna avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att för ramanslaget 1:8 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2016. Åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) finansieras genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen betalar en avgift. Åtgärderna syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och att tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. Åtgärderna finansieras genom anslaget 1:9 Elberedskap som ska motsvara avgiftsintäkternas storlek. För det nyssnämnda anslaget föreslår regeringen att anvisas . –2018 beräknas anslaget till . Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen att besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Regeringen föreslår även att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst 2015. Anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer får användas för just detta ändamål samt för att finansiera utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . Därutöver föreslås att regeringen ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Bemyndigandet syftar till att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt. Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan –2017 omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelserna och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna beräknas uppgå till högst varav . Vissa projekt delfinansieras av kommuner och andra markägare som får frilagd mark för exploateringsändamål, EU-bidrag eller genom anslutningsavgifter till stamnätet. När bildades var stamnätet för el i en fas av förvaltning och låga investeringsnivåer, vilket har övergått till en fas av omfattande ny- och ombyggnation. Det innebär en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar, ansluta ny elproduktion, främst i form av vindkraftsparker, och anpassa stamnätet till förändrade överföringsmönster. Mot bakgrund av att de väsentligt ökade investeringsvolymerna ställer ökade krav på planering, uppföljning och kontroll i verksamheten har regeringen gett i uppdrag att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan, något som har gjort . Som framgår i redogörelsen av Svenska kraftnäts resultat påverkas investeringsplanen av tidsmässiga förskjutningar i projektens genomförande. En sammanfattande investeringsplan för för budgetåren 2015–2017 redovisas i budgetpropositionens tabell 3.31 (s. 70). Tabellen baseras på den investeringsplan som har lämnat in till regeringen. På sidorna 68–70 i budgetpropositionen, utgiftsområde 21 Energi beskrivs översiktligt de investeringsprojekt som var för sig överstiger . Regeringen konstaterar att flertalet mycket stora investeringar kommer att genomföras . Dessa kommer att befinna sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Redovisningen är därför att se som en plan över vilka projekt som kan komma att genomföra. Då ledtiderna är långa för verkställandet av investeringar i stamnätet är förändringarna i planerna små mellan de enskilda åren. Sju investeringar har tillkommit och tre projekt har strukits sedan föregående plan. Ett av de mer omfattande projekten är den s.k. Sydvästlänken (en ny förbindelse som sträcker sig från i , via , till i ). Sydvästlänken är Svenska kraftnäts största investering . När den tas i drift ökar överföringskapaciteten mellan elområde 3 och elområde 4 samt bidrar till en förbättrad driftsäkerhet i . Driftstagandet av Sydvästlänken har försenats och förbindelsen planeras att delvis tas i drift . Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. För en närmare beskrivning av övriga större projekt (t.ex. förbindelsen Nordbalt mellan och och vindkraftsrelaterade stations- och nätutbyggnader) hänvisas till ovan omnämnda sidor i budgetpropositionen. Regeringen anser att ska godkänna den investeringsplan som har redovisat för treårsperioden –2017. Investeringsverksamheten kan därigenom planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren, kan förekomma. Regeringen har inget att invända mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Regeringen konstaterar dock att de väsentligt ökande investeringsvolymerna ställer ökade krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Här betonar regeringen vikten av att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfallet av föregående investeringsplan. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på under en konjunkturcykel, exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag samt eventuellt över- eller underskott från verksamheter som avser elcertifikat och ursprungsgarantier. ska ha en skuldsättningsgrad på högst . En ökad skuldsättningsgrad jämfört med motiveras av den ökade investeringsnivån i Svenska kraftnäts verksamhet. Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör liksom vara minst lika hög som i jämförbara företag. har inlett en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål mot bakgrund bl.a. av de stora omvärldsförändringar i form av krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. Enligt regeringens uppfattning är det ännu för tidigt att slå fast nya ekonomiska mål, men dessa kommer fortsättningsvis att mätas och utvärderas över en längre tidsperiod , som tidigare, för att skapa förutsättningar för långsiktiga beslut. För att säkerställa att affärsverket bär sina egna kostnader behöver en kapitalkostnad beräknas, och utifrån detta kan nya avkastningsmål utformas. Nivåerna för de nya ekonomiska målen samt den exakta utformningen av dessa bereds inom . Tills vidare styrs därför Svenska kraftnäts verksamhet med befintliga ekonomiska mål. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Regeringen föreslår att ska bemyndiga regeringen att låta få vissa finansiella befogenheter. Innebörden är att regeringen bemyndigas • att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . • att låta placera likvida medel i och utanför • att besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier • att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om • att bevilja lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst . I den gemensamma motionen 2014/15:2982 av m.fl. (M, C, FP, KD) konstateras det att Allianspartierna står fast vid sin tidigare energiöverenskommelse. Motionärerna menar att denna ger konsumenter och industri en trygg energiförsörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. De vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Motionärerna föreslår andra anslagsnivåer än regeringen när det gäller fyra av de tio anslagen (se bilaga 2). Av tabellen i bilagan framgår att motionärerna vill förstärka förvaltningsanslag med jämfört med regeringens förslag. Vidare vill de att anslagen 1:2 Insatser för energieffektivisering och 1:4 Energiforskning ska vara 5 respektive lägre än i regeringens förslag och anslaget 1:8 Energiteknik föreslås vara lägre. Utöver dessa skillnader i förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna ett nytt anslag som ska finansiera ett statligt stöd för på utbyggnad av laddinfrastruktur för elbilar (). Här framhåller motionärerna att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen finns inom transportsektorn. Vidare betonar de att främjande av teknikutveckling inom bl.a. eldrift är avgörande för möjligheterna att nå ett hållbart transportsystem. Flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer (även kallade fjärde generationens kärnkraft), pågår just , konstateras det i kommittémotion 2014/15:1101 av m.fl. I denna typ av reaktorer kan det använda kärnbränslet återanvändas. Motionärerna framhåller att det med fjärde generationens kärnkraft går att producera kärnkraftsel i oförminskad eller höjd effekt , utan att man behöver bryta något nytt uran över huvud taget. Avfallsmängden minskar med och tiden för slutförvaring av kärnavfallet minskar från 100 till mindre än ca 1 . Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om en svensk forskningsreaktor (yrkande 4) och menar att skulle kunna vara en lämplig plats för en sådan reaktor då det använda kärnbränslet förvaras där . ges investeringsstöd för installation av solceller, konstateras det i kommittémotion 2014/15:1102 av m.fl. Stödet ska enligt regeringens förslag fortgå under kommande , vilket tillsammans med elcertifikatssystemet innebär en betydande subvention. Motionärerna är mycket tveksamma till värdet av att satsa på solceller i bl.a. på grund av den oregelbundna produktionen både över dygnet och året. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om att investeringsstödet för installation av solceller ska avskaffas. slår i sin kommittémotion 2014/15:2892 av m.fl. fast att som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som leveranssäkerhet under årets alla timmar. De anser därför att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden, exempelvis på det s.k. förnybara eller kärnkraften, raserar förutsättningarna för att nå dessa mål. I motionen föreslås andra anslagsnivåer än regeringens när det gäller fem av de tio anslag som har föreslagits i budgetpropositionen. Motionärerna vill öka anslaget till energieffektivisering (+15 miljoner kronor) som ett led i en övergripande och långsiktig målsättning om att ska bli oberoende av olja. Vidare vill motionärerna avskaffa anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft som ett led i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag (–). Även anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft avskaffas enligt förslaget i motionen (–). Däremot föreslås en ökning av anslaget 1:4 Energiforskning med . Motionärerna menar att forskning på nya energilösningar har stor potential att lösa många av de framtidsutmaningar som väntar, varför de anser det vara rimligt att satsa medel på forskning snarare än på kostsamma subventioner för att introducera teknik som inte är kommersiellt bärkraftig. Medlen bör delvis inriktas på att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som saknas på kärnteknikområdet. Motionärerna ställer sig inte bakom regeringens förslag om en satsning på ett investeringsstöd till solceller. föreslår att anslaget 1:8 Energiteknik ska minskas till , vilket är en minskning med jämfört med regeringens förslag. Inom ramen för den föreslagna anslagsnivån utökas investeringsstödet till biogasanläggningar . Utöver de avvikelser som har redovisats när det gäller några av de anslag som regeringen föreslår inom utgiftsområdet föreslår motionärerna ett nytt anslag som ska finansiera en satsning på en svensk forskningsreaktor. För det ändamålet föreslås för . Anslagsförslagets nivå utgår från den skrivelse som överlämnades till och Kungl. där budgeten var satt till –2023. För att kostnaden inte ska underskattas beräknar motionärerna den årliga anslagsnivån till . Motionärerna understryker att det behövs ett ökat stöd till kärnkraftsforskningen och hög nationell kompetens för att en ny, modern och ännu säkrare svensk kärnkraft ska kunna växa fram. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser, och i det perspektivet måste forskningen få fart. Motionärerna anser att skulle kunna vara en lämplig plats för en forskningsreaktor. I kommittémotion 2014/15:2944 av m.fl. (SD) konstateras det att satsar mer på energiforskning och mer på energieffektivisering än regeringen. Detta för att påskynda framtagandet av långsiktiga hållbara energilösningar, för att långsiktigt säkra vårt lands energiförsörjning samt som ett led i en övergripande och långsiktig målsättning om att ska bli fritt från oljeberoende och beroende av andra fossila bränslen. Vidare understryker motionärerna att energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter att bedriva en energieffektiv verksamhet, detta genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. En av våra största framtidsutmaningar är att ställa om till en hållbar transportsektor och kraftigt minska koldioxidutsläppen, slås det fast i partimotion 2014/15:2461 av m.fl. Motionärerna konstaterar att försäljningen av elbilar ökar snabbt, men att bristen på laddningsmöjligheter bromsar utvecklingen. vill därför införa ett investeringsstöd som ska kunna täcka upp till halva kostnaden för normal- och snabbladdningsstationer. Satsningen väntas kunna ge upp till 10 000 nya laddstolpar under den kommande mandatperioden. Ett tillkännagivande om laddstationer för elbilar i hela landet efterfrågas i motionen (yrkande 4). Utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas, sägs det i kommittémotion 2014/15:256 av m.fl. har beräknat behovet av investeringar och reinvesteringar till 55–. Motionärerna anser inte att det är rimligt att ger hundratals miljoner i utdelning till staten i ett läge när man står inför stora investeringsbehov. Motionärerna efterfrågar därför ett riksdagsuttalande om att regeringen bör återkomma med förslag till ett förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2016 (yrkande 4). finns ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. –2014 avsatte den borgerliga regeringen för stöd till solceller med syftet att bidra till omställningen av energisystemet och till näringslivsutveckling inom energiteknikområdet. Stödet ges till alla typer av aktörer, såväl företag som offentliga organisationer och privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solel-solvärmehybridsystem. Installationen ska vara slutförd . är stödnivån maximalt av investeringskostnaden. Taket för stöd per solcellssystem är på och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. För solel-solvärmehybridsystem kan stödberättigade kostnader uppgå till högst plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. Förslaget om en ny forskningsreaktor inkom en gemensam skrivelse till från , Kungl. Tekniska högskolan och i vilken det föreslogs en infrastruktursatsning på kärnkraftsforskning. ombads och Kungl. () att granska förslaget. meddelade att förslaget innehåller för många obesvarade frågor och behöver utredas vidare. Med tanke på den stora investeringskostnaden är det mycket som är oklart och antalet forskare som skulle använda anläggningen bedöms vara begränsat. Den mer detaljerade utredningen som lärosätena föreslår kan, enligt , dock vara motiverad med tanke på de möjligheter som projektets resultat i bästa fall kan ge. gjorde vidare bedömningen att de flesta forskningsområdena inom kärnteknik i skulle kunna dra nytta av anläggningen, men att det är oklart om antalet forskare inom området är tillräckligt stort för att motivera en nationell satsning. KVA anförde bl.a. att behöver kärnteknisk forskning, men att den bör drivas inom ramen för europeiska samarbeten, och inte genom att man uppför en experimentreaktor i . Även forskning kring återvinning och tillverkning av avancerat kärnbränsle bör enligt KVA drivas genom internationella samarbeten. Forskningen blir då inte bara bättre, utan även mer kostnadseffektiv. Vidare gjorde KVA bedömningen att den föreslagna anläggningen kommer att kräva betydligt större insatser av högt kompetenta tekniker än vad förslagsställarna har räknat med. Detta kommer, enligt KVA, att göra projektet betydligt dyrare än den nuvarande uppskattningen. I den statliga utredningen på väg (SOU 2013:84) som presenterades ägnas ett kapitel (kap. 11) åt eldrivna vägtransporter. Bland annat analyseras frågan om att bygga ut infrastrukturen för laddning av elfordon i . Utredningen gjorde bedömningen att den största delen av laddningen av personbilar kommer att kunna ske med den befintliga infrastrukturen i hemmet och i parkeringsgarage. Även laddning vid arbetsplatser blir, enligt utredningen, förmodligen viktiga. För laddning i stadsmiljö kommer det dock i viss utsträckning att finnas behov av publika laddstationer. Vidare slås det fast att utvecklingen av fordonsparken (rena elbilar eller laddhybrider) påverkar i vilken utsträckning och takt publika laddstolpar behöver byggas ut. Standarder betonas också som betydelsefulla för att säkerställa att alla fordon kommer att kunna använda de laddstationer som byggs. I utredningen redovisas att den totala kostnaden för att uppföra en komplett snabbladdningsstation uppgår till ca . – som har bedrivit en del forskning och utveckling på området – bedömer den totala etableringskostnaden för publika laddstolpar (16 A), med dubbla ladduttag och i stadsmiljö, till . Den största osäkerheten ligger i kostnader för mark och installation. Driftskostnaderna uppskattas till ca , exklusive rörlig elförbrukning. Etableringskostnaden för en s.k. laddbox (16 A) är ca enligt . En sådan utrustning rekommenderas vid laddning i hemmet, eftersom laddning av säkerhetsskäl inte bör göras via ett vanligt jordat eluttag. För snabbladdare (50 kW, likström) uppskattas etableringskostnaden till . Även här är den största osäkerheten kostnaden för mark och installation. Nätkostnaderna uppskattas till 10 000–och underhållskostnaderna till ca 20 000–. bedömer att hårdvarukostnaderna kommer att sjunka medan nätanslutningskostnader blir liknande som och mark och installationskostnader kan öka. bedömning är att det går att minska kostnaderna genom att förbereda ytor och byggnader för laddning redan vid byggnation och på så sätt undvika extra kostnader för mark och installation. Utredningen slår vidare fast att den inte har identifierat några tydliga hinder i lagstiftningen för utbyggnaden av laddinfrastruktur för lättare fordon. Däremot kan det finnas behov av att via lagstiftning ställa krav på att exempelvis nya parkeringsplatser ska förberedas för laddinfrastruktur. En annan fråga som tas upp i utredningen är hur en elektrifiering av transportsektorn kan tänkas påverka effektbalansen i elsystemet. Den ökade energimängd som krävs för en elektrifiering av transportsektorn är en mindre del av den totala elanvändningen men fler elfordon kommer att påverka mängden variabel elkonsumtion. Det konstateras att även om den ökade belastning är låg i förhållande till den totala belastningen kan det uppstå lokala påfrestningar på elnäten. En möjlighet att minska belastningen på elnäten är genom utvecklingen av smarta nät. Här hänvisade utredningen till det samordningsråd för smarta elnät som den förra regeringen tillsatte och som överlämnade sitt slutbetänkande till energiminister (Planera för effekt! – Slutbetänkande från för smarta elnät, SOU 2014:84). När det gäller behovet av statligt stöd till investeringar i laddinfrastruktur föreslog utredningen att bidrag ska lämnas av kostnaden för laddstolpar/laddstationer avsedda för normal laddning men att bidraget högst får uppgå till per laddstation. Varje laddstation kan ha ett eller flera uttag. Bidraget bör, enligt utredningens förslag, begränsas till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner. Statens del av kostnaden för denna utbyggnad beräknas till sammanlagt , vilket motsvarar bidrag till maximalt 10 000 laddstationer. Åtgärden motiveras av behovet av att få igång marknaden som efter denna uppbyggnadsfas bedöms ha ett så stort utbud av utrustning och kringtjänster att den klarar sig utan fortsatt stöd. Utredningen gjorde vidare bedömningen att enskilda hushåll som avser att skaffa elbil eller laddhybrid får tillräckligt stöd för installation av laddboxar i sina egna hem genom möjligheterna att göra ROT-avdrag. Utredningen föreslog även att i samverkan med skyndsamt skulle få i uppdrag att utreda ett stöd till snabbladdningsstationer. Utredningens förslag har varit ute på remiss. Remisstiden gick ut . granskning av staten på elmarknaden presenterade sin effektivitetsgranskning av statens insatser för en fungerande elöverföring (Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring, RiR 2013:3). gjorde bl.a. iakttagelser om Svenska kraftnäts avkastningskrav och utdelningsmål. Den förra regeringen redovisade sedermera sin syn på slutsatser och rekommendationer i en skrivelse till (skr. 2013/14:21). I skrivelsen konstaterade den förra regeringen att det vid den aktuella tidpunkten pågick en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål, och regeringen hänvisade till den tidsplan för översynen som fanns i budgetpropositionen . Där framgår att de nya ekonomiska målen samt den exakta utformningen av dessa planeras att fastställas , då även en djupare analys av affärsverkets utdelningsnivå har genomförts. gjorde inget uttalande om Svenska kraftnäts ekonomiska mål i samband med behandlingen av regeringens ovan nämnda skrivelse (bet. 2013/14:NU9). Svenska kraftnäts ekonomiska mål är ett statligt affärsverk. Regeringen har fastställt en instruktion och beslutar om ett regleringsbrev för affärsverket. anger ramarna för Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsverksamhet. Med anledning av vad som sägs i motion 2014/15:256 (V) bör det noteras att affärsverk, till skillnad från aktiebolag, inte är skyldiga att genomföra några bolagsstämmor. Beträffande nya ekonomiska mål (t.ex. ett förändrat avkastningskrav) för bör även erinras om att dessa i normalfallet inte beslutas av . Enligt uppgift från väntas regeringen besluta om nya ekonomiska mål för senast . behandlade finansutskottets betänkande om bl.a. utgiftsramarna (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). biföll Moderata samlingspartiets, , liberalernas och förslag till utgiftsramar , vilket innebär att utgifterna för utgiftsområde 21 Energi högst får uppgå till sammanlagt 2 .