bet · H301MJU12 · 2015-12-09 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att gör följande tillkännagivande till regeringen. Regeringen bör fullfölja intentionerna bakom den rovdjurspolitik som har beslutat och tillkännagivande om en fortsatt selektiv jakt efter varg. Det innebär bl.a. att regeringen bör upprätthålla den nu gällande beslutsordningen för skydds- och licensjakt. I betänkandet finns två reservationer (S och MP respektive V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Rovdjurspolitikens inriktning (S, MP) 2.Rovdjurspolitikens inriktning (V) Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om att intentionerna bakom den rovdjurspolitik som beslutade ska fullföljas och tillkännager detta för regeringen. Reservation 1 (S, MP) Reservation 2 (V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (SD), (M), (MP), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning Ledamöterna för , i utskottet har, med åberopande av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen, föreslagit att utskottet ska göra ett tillkännagivande med följande innebörd till regeringen. Regeringen bör fullfölja intentionerna bakom den rovdjurspolitik som beslutade och det tillkännagivande om en fortsatt selektiv jakt efter varg som beslutade . Det innebär bl.a. att regeringen bör upprätthålla den nu gällande beslutsordningen för skydds- och licensjakt. Utskottet har med anledning av förslaget hört företrädare för (Statsrådsberedningen, och Miljö- och ) och för . Utskottets förslag i korthet Med bifall till utskottsinitiativet ställer sig bakom det som utskottet anfört om att regeringen bör fullfölja intentionerna bakom den rovdjurspolitik som har beslutat och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservationerna 1 (S, MP) och 2 (V). beslutade om en inriktning för rovdjurspolitiken (prop. 2012/13:191, bet. 2013/14:MJU7, rskr. 2013/14:99). Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitiken ska enligt beslutet vara att varg, björn, järv, lo och kungsörn i ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus enligt rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, det s.k. art- och habitatdirektivet, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Inriktningen innehåller också mål för rovdjursstammarna med bl.a. referensvärden för populationsstorlek och utbredningsområde. Vidare beslutades om en toleransnivå för skador på ren orsakade av stora rovdjur om maximalt räknat på en samebys faktiska renantal. Med den beslutade inriktningen av rovdjurspolitiken följde också att rovdjursförvaltningen regionaliserades ytterligare, bl.a. genom att det infördes en ökad möjlighet för att delegera beslut om skydds- och licensjakt till . påtalade i samband med ett tillkännagivande till regeringen om fortsatt riktad selektiv jakt efter varg att det är angeläget att den tidigare beslutade rovdjurspolitiken ligger fast (bet. 2014/15:MJU12, rskr. 2014/15:182). Beslut om skydds- och licensjakt Enligt 24 a § jaktförordningen (1987:905) får överlämna till att besluta om skyddsjakt efter björn, varg, järv, lo och kungsörn. Av samma paragraf framgår också att under vissa förutsättningar även får överlämna till länsstyrelserna i ett rovdjursförvaltningsområde att besluta om licensjakt efter björn, varg, järv och lo. Bestämmelsen i dess nuvarande ordning infördes . beslut överklagas till vars beslut i ett överklagat ärende enligt 58 § jaktförordningen inte får överklagas. har senast genom beslut (NV-04080-15) överlämnat rätten att besluta om skyddsjakt efter björn, varg, lo och järv till vissa länsstyrelser. I fråga om licensjakt har överlämnat till vissa länsstyrelser att besluta om detta; när det gäller varg genom beslut (NV-06561-14), i fråga om björn genom beslut (NV-06889-14) och i fråga om lo genom beslut (NV-05762-14). Samtliga beslut är tidsbegränsade. uppdrog åt en utredare att föreslå en transparent och rättssäker processgång för överprövning av beslut om jakt efter björn, varg, järv, lo och kungsörn som är förenlig med och andra internationella åtaganden. lämnade utredaren sin promemoria Överprövning av beslut om skyddsjakt och licensjakt för vissa rovdjur (dnr N2015/07181/RS). Utredaren konstaterar bl.a. att överklagandeförbudet inte i sig strider mot Århuskonventionen. Däremot menar utredaren att ett sådant förbud inte är förenligt med grundläggande principer om effektiva nationella rättsmedel och principen om ändamålsenliga verkan. Därutöver anför utredaren också att det är möjligt att förbudet även strider mot likvärdighetsprincipen. Utredaren föreslår därför att länsstyrelsernas beslut om licens- och skyddsjakt av rovdjur ska överklagas till allmän förvaltningsdomstol, närmare bestämt Förvaltningsdomstolen i , i stället för till . höll () ett remissmöte om förslaget. Frågan om rätten att överklaga beslut till domstol är föremål för prövning i som meddelade prövningstillstånd i ett mål som rör frågan om huruvida ett beslut fattat av om licensjakt efter varg kan tas upp till prövning trots att det enligt 58 § jaktförordningen inte får överklagas (mål nr 312-15). Vid miljö- och jordbruksutskottets sammanträde lämnade företrädare för följande information. Regeringens rovdjurspolitik går ut på att ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus för rovdjursstammarna som tamdjurshållning inte ska påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn ska tas. Det innebär att regeringen följer den rovdjurspolitik som har beslutat. är också EU-medlem och måste förhålla sig till , bl.a. art- och habitatdirektivet. har visat stort intresse för den svenska rovdjurspolitiken när det gäller varg. Kommissionen driver två överträdelseärenden mot med koppling till frågan om jakt efter varg. Det första ärendet, som inleddes , rör den svenska licensjakten efter varg. Kommissionens ståndpunkt är att licensjakten strider mot skyldigheter enligt art- och habitatdirektivet. I skriftväxlingen med kommissionen har regeringen redogjort för de åtgärder som vidtagits i syfte att få till stånd en långsiktigt hållbar rovdjurspolitik i enlighet med art- och habitatdirektivet. Detta ärende har kommit så långt att nästa steg är att kommissionen ska besluta om den ska inleda en fastställelsetalan om fördragsbrott mot inför . Det andra överträdelseärendet som rör överklagbarheten av jaktbeslut befinner sig i ett inledande skede. Kommissionen meddelade 2014 att den ifrågasätter om den nuvarande ordningen med jaktbeslut som fattas av och som endast kan överklagas till överensstämmer med Århuskonventionen jämförd med EUF-fördraget och principen om ändamålsenlig verkan av art- och habitatdirektivet. svarade på en formell underrättelse i ärendet. Med anledning av kommissionens ifrågasättande av processordningen kring jaktbeslut initierade regeringen en utredning. Utredningen har haft i uppgift att se över överprövningsprocessen i syfte att få till stånd en ordning som överensstämmer med och andra internationella åtaganden. Utredningen presenterade sina slutsatser och ärendet bereds inom . När det gäller den prövning av överklagandeförbudet som pågår i är detta något som regeringen får förhålla sig till när domstolens avgörande kommit. beslutade om en ny rovdjurspolitik. Beslutet innebar att rovdjursförvaltningen flyttades närmare de regioner och människor som främst är berörda. Syftet var att genom en rad reformer skapa en ändamålsenlig och effektiv förvaltning. En förvaltning som långsiktigt tryggar rovdjurens gynnsamma bevarandestatus och som åtnjuter hög legitimitet bland de berörda. Som en del av den nya inriktningen av rovdjurspolitiken infördes en ny ordning för beslut om skydds- och licensjakt efter rovdjur. Bakgrunden till den nya ordningen var att skydds- och licensjakt skulle kunna genomföras inom rimlig tid och på ett ändamålsenligt sätt samt att långdragna domstolsprocesser skulle undvikas. Inom ramen för ovan nämnda tillkännagivande om fortsatt selektiv jakt efter varg framhöll det angelägna i att den tidigare beslutade rovdjurspolitiken ligger fast. Utskottet noterar att regeringen trots detta valt att fortsätta bereda de förslag som presenterades i promemorian Överprövning av beslut om skyddsjakt och licensjakt för vissa rovdjur. De förslag som presenteras i promemorian riskerar att äventyra intentionerna bakom den rovdjurspolitik som har beslutat. Utredningens förslag liknar på många sätt den tidigare ordningen för överklagande av beslut om jakt, vilket innebär att överprövning av beslut om skydds- och licensjakt åter ska behandlas i domstol. Utskottet vill påminna om att det dåvarande systemet resulterade i att överprövningen av sådana beslut tog sådan tid att jakten inte kunde verkställas på grund av lång handläggningstid. Ändamålet med skydds- och licensjakt riskerar att gå förlorat vid en återgång till den tidigare ordningen. Utskottet konstaterar att regeringen i denna komplicerade fråga skyndsamt och utan närmare dialog med de berörda, intresseorganisationerna eller tycks ha för avsikt att på ett avgörande sätt ändra den rovdjurspolitik som har beslutat, nämligen ordningen för beslut om jakt. Detta görs som bereder ett mål som kan klargöra rättsläget i frågan. Utskottet anser att domstolens avgörande bör inväntas innan några förändringar i jaktförordningen genomförs. För att avvakta med att vidta åtgärder som innebär en förändring av rovdjurspolitikens inriktning talar också att inte heller överträdelseärenden om den svenska vargjaktens förenlighet med är slutligt avgjorda. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det är viktigt att regeringen fullföljer intentionerna bakom den rovdjurspolitik som ställde sig bakom 2013 och tillkännagivandet om en fortsatt selektiv jakt efter varg. Det innebär bl.a. att regeringen bör upprätthålla den nu gällande beslutsordningen för skydds- och licensjakt. Det som utskottet nu har anfört bör ges regeringen till känna. Rovdjurspolitikens inriktning (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. har beslutat om en inriktning för rovdjurspolitiken. Det har under beredningen av ärendet klargjorts att regeringen följer beslut. Regeringen har inte heller fattat några beslut som innebär en förändring av den beslutade rovdjurspolitiken. Genom det svenska medlemskapet i EU har regeringen också ett ansvar för att inom ramen för den beslutade rovdjurspolitiken förhålla sig till EU och . Mot denna bakgrund ställer vi oss frågande till tillkännagivandet och kan inte heller se vad regeringen ska vidta för åtgärder med anledning av detta. Vi motsätter oss därmed initiativet och avstyrker därför förslaget till tillkännagivande. Rovdjurspolitikens inriktning (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Konsekvensen av det föreslagna initiativet blir vare sig en mer hållbar rovdjurspolitik eller en rättssäkrare hantering av denna. anser att den rovdjursförvaltning som har beslutat motverkar en långsiktigt hållbar lösning och brister i det vetenskapliga underlaget. Av detta skäl avslog vi proposition 2012/13:91 En hållbar rovdjurspolitik. Den biologiska mångfalden och dess ekosystemtjänster är grunden för vår välfärd, och de stora rovdjuren har stor betydelse för den övriga biologiska mångfalden. Samexistensen mellan rovdjur och människor kan i vissa fall vara problematisk. Möjlighet till skyddsjakt efter t.ex. varg är en viktig åtgärd som måste finnas tillgänglig snabbt när det är den enda lösningen. Men en utvidgad jakt i form av licensjakt efter våra stora rovdjur får enligt vårt förmenande inte ske under omständigheter som riskerar långsiktiga gynnsamma bevarandestatus och våra åtaganden internationellt och inom EU. Ett grundläggande krav måste även vara att licensjakt är förenligt med effektiva nationella rättsmedel samt att det inte strider mot likvärdighetsprincipen och Århuskonventionen. Detta bör ges regeringen till känna. Varför står vi då här ? Vad är det för mening med den här debatten? Kan det vara så att de borgerliga tänker ta några lätta poäng? kanske tycker att vargfrågan är en lämplig fråga att bredda sin politik med. Det kanske är så att nu kan man ge sig på både invandrare och vargar. Vi står nog här egentligen för att politiken, oavsett regering, har misslyckats med att skapa en tillförsikt och framtidstro på landsbygden. Skolor läggs ned, fabriker flyttar, det är dåliga vägar, tågen går inte. Vem ska vi skylla det här på? Jag tycker att det är vi politiker som ska ta ansvar för det. Rovdjuren har väldigt lite att göra med de stora utmaningar som landsbygden står inför. Men det är nog egentligen en annan fråga som vi kommer att diskutera . Politik är som tråkigast när det handlar om att skapa konflikter i syfte att vinna väljare och när det inte har något som helst syfte att ge som resultat att göra skillnad på riktigt. Som vanligt är det vargen som rör upp känslorna mest, trots att också andra rovdjur orsakar skador för enskilda och trots att samtliga rovdjur har vuxit från hotade till att ha gynnsam bevarandestatus. Det är någonting som vi ska vara väldigt stolta över. Vargen kanske är det rovdjur som har vuxit snabbast . Det kanske också är därför som vargen rör upp känslorna mest. Vad vi och den här regeringen har åstadkommit, som den borgerliga regeringen misslyckades med, är att vi fått till en jakt på varg som vi hoppas ska skapa balans mellan människors verksamhet och vår vilja att bevara den biologiska mångfalden även när det gäller rovdjuren - även för framtida generationer. Människor och varg ska kunna leva tillsammans i samma land. Det är därför viktigt att vi gör allt på alla plan för att det ska fungera så bra som möjligt. Om vi inte utformar vår politik och våra jaktbeslut på rätt sätt kommer vi aldrig att blidka . Förstår man inte hur den svenska lagstiftningen och det svenska regelverket fungerar kommer vi aldrig att få acceptans för det vi beslutar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Rovdjurspolitikens inriktning Vi vill få till ett hållbart juridiskt system som ger våra myndigheter möjlighet att sköta en ansvarsfull förvaltning av våra rovdjur i lugn och ro. Vi har en stark vargstam - gynnsam bevarandestatus, som det heter. Det visar de utredningar som regeringen har beställt av . Vi har en jaktlagstiftning som ger möjlighet till licensjakt och skyddsjakt. Det är vårt sätt i att bedriva det här i ordning och reda så att vi vet vad som händer. Länsstyrelserna beslutar om licensjakt på varg och om och när det är möjligt även på andra rovdjur. Det vill vi inte ändra på. Det vi tar upp i vår reservation är viktigt och något som varje regering, oavsett färg, måste ta hänsyn till. Trots liggande lagstiftning inhiberades fjolårets jakt av förvaltningsdomstolen i . Sedan lyftes inhiberingen av kammarrätten i . Frågan prövas just , det som gäller talerätten, av . Oavsett vilket beslut tar måste varje ansvarsfull regering ha en beredskap för vad som händer. Vad händer annars när en varg, ett lodjur eller en björn angriper en renhjord eller går in i en fårhage, där renskötarna eller fårägarna begär en skyddsjakt? Hur ska vi kunna veta att vårt system fungerar om vi inte har en beredskap för Högsta förvaltningsdomstolens utslag? Vi vet inte vad det kommer att bli. Jag tror inte att ni heller vet det. Men det är rimligt att en regering har beredskap. Det är väl något som borgerliga ledamöter glömmer . Man glömmer också att genom det svenska medlemskapet i EU har regeringen också ett ansvar att inom ramen för den beslutade rovdjurspolitiken förhålla sig till . Vi i försöker nu öka kunskapen i EU om den svenska modellen för viltförvaltningen med licensjakten som grundpelare. Jag är inte helt säker på att att nöja sig med det svar som regeringen skickade in . Men vår uppfattning är att den svenska modellen för viltförvaltning väl uppfyller art- och habitatdirektivets krav. Men om nu kommissionen har en annan uppfattning måste regeringen också ha en beredskap för det. Det tillkännagivande som vi debatterar är kortsiktigt och populistiskt. Mot den bakgrunden ställer vi oss väldigt tveksamma till det. Vi kan inte heller se vad regeringen skulle kunna vidta för åtgärder med anledning av detta. Vi motsätter oss därmed det här initiativet och avstyrker förslaget i dess helhet, för det är ingenting annat än ett populistiskt, kortsiktigt sätt att försöka vinna några röster ute i landsbygden. Men den här frågan berör så många fler. Vi är här för att återigen diskutera och debattera rovdjurspolitiken, framför allt vargen. Vargen var för några decennier sedan utrotad i . På några få decennier har den återkommit, återhämtat sig och är i för att stanna. Återhämtningen är förstås ett tecken på att vi får ett rikare djurliv. Men det innebär också utmaningar för människor i berörda bygder. Vi anser att både människor och rovdjur ska kunna leva i . Därför är det väldigt viktigt att vi på alla plan ser till att det fungerar så bra som möjligt, och vi måste ha en politik som värnar både människa och djur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Rovdjurspolitikens inriktning Vargen är väldigt sårbar. Enligt Artdatabankens rödlista är den betraktad som sårbar. Den omfattas också av EU:s art- och habitatdirektiv. De vargar vi nu har i härstammar från fem stycken individer. Det är således en väldigt liten genetisk bas att stå på. Det finns ytterligare två individer som har kommit in i , men de har ännu inte kunnat ge stammen sina gener. Vi har alltså ett väldigt litet genetiskt utbyte. I och med att vargen omfattas av art- och habitatdirektivet och är sårbar är det väldigt viktigt att den förvaltas på ett hållbart sätt. Vi har både svenska regler och EU-regler att förhålla oss till. har fem borgerliga partier - Liberalerna, , - gått samman om ett tillkännagivande för att berätta för regeringen att de anser att regeringen ska följa den nu gällande rovdjurspolitiken, trots att vi i beredningen av ärendet har kommit fram till att regeringen gör just det. Man följer rovdjurspolitiken, och man har heller inte fattat något beslut om en förändring av den nu gällande ordningen. Det här är alltså ett tillkännagivande i förebyggande syfte. Jag tycker att det är väldigt märkligt att ni tycker att vi ska ta oss tid till detta. Man kan bli frågande för mindre. Ska vi alltså ha den här ordningen? Ska man bakbinda regeringen när det gäller att fatta framtida beslut för att man eventuellt tror att det snart kommer att bli ett annat beslut - för det har man läst i någon intresseorganisations medlemstidning? Nej, jag tycker inte det. Jag vill å det bestämdaste avvisa utskottsinitiativet och i stället yrka bifall till vår och Socialdemokraternas reservation. Jag vet att det inte är problemfritt med den av beslutade rovdjurspolitiken. Varken den förra ordningen, , eller den nya är problemfri. Just nu har vi två överträdelseärenden i EU. Det är ett som handlar om den svenska vargpolitiken och skyldigheter enligt art- och habitatdirektivet, och det är ett som handlar om just det vi pratar om : tillgång till rättslig prövning. Enligt nuvarande bestämmelser i jaktförordningen får beslut om skyddsjakt och licensjakt efter stora rovdjur endast överklagas till . Men beslut får inte överklagas. Det innebär alltså att enligt nu gällande jaktförordning är sista instans i alla de ärendena. Det har visat sig vara juridiskt tveksamt, och anser att jaktbeslut ska kunna överklagas till domstol. Det är alltså ett faktum att ett beslut om jakt som fattats av länsstyrelserna och som inte får överprövas i nationell domstol strider mot . Kommissionen har därför tydliggjort för att det är fel om beslut om jakt efter rovdjur inte kan prövas av domstol. I och med det påtalande som kommissionen har gjort har regeringen låtit utreda frågan. Resultatet av utredningen, som lämnades , visade just detta. Den nuvarande ordningen är inte förenlig med EU-rättsliga principer och är inte rättssäker. tror jag att alla är betjänta av att man täpper till eventuella luckor och gråzoner så fort som möjligt. Och det blev en ganska skyndsam process när det gäller remissinstanser. Det var 31 remissinstanser som tillfrågades och svarade. 7 av dessa var negativa. 17 var positiva och ansåg att det här är helt rätt och riktigt att göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Rovdjurspolitikens inriktning Jag undrar vad de fem borgerliga partierna vill uppnå med ett tillkännagivande förutom lite uppmärksamhet i medier? Vill ni inte att ska ha rättssäkra processer? Ska vi inte följa EU-rätt? I stället ska vi bakbinda regeringen till att anpassa sig till rådande omständigheter. Jag tror inte att det gynnar vare sig rovdjurspolitiken eller acceptansen för våra stora rovdjur. Vore det inte bättre om vi i stället för att hålla på med det här satte oss ned och försökte lösa frågorna? Hur kan vi få en större invandring av vargar, så att vi får en större genetisk pool och en säkrare stam? Hur ska vi lösa frågan om förebyggande åtgärder, så att vi kan leva sida vid sida? Hur ska vi skapa tilltro i stället för splittring? Det här är det stolligaste betänkandet jag debatterar - ja, kanske det stolligaste betänkandet jag har debatterat under hela min tid i . Det är lika bra att säga det från början, så att ni som lyssnar på det här förstår vilken nivå som den politiska processen kan röra sig på . Jag ska nu förklara varför jag säger som jag säger. De borgerliga partierna och hänvisar till en promemoria som finns på regeringens hemsida. Av den promemorian drar de slutsatsen att det här kan leda till någonting som "riskerar att äventyra intentionerna bakom den rovdjurspolitik som har beslutat". De borgerliga partierna och är oroliga över att beslut om skydds- och licensjakt åter ska kunna behandlas i domstol. I domstol råder det långa handläggningstider, konstaterar man. Märk väl att regeringen inte har lagt fram något förslag! Det finns inget förslag att förhålla sig till. Det finns en promemoria. Det finns artiklar i tidningar. Men det finns inget förslag från regeringen. Men de borgerliga partierna och kräver minsann att regeringen inte ska lägga fram ett förslag om att beslut om licensjakt ska kunna överklagas. Den nuvarande ordningen är sådan att kan delegera beslut till länsstyrelserna om licensjakt. Efter att de borgerliga partierna 2013 ändrade i instansordningen kan man inte längre överklaga besluten om skydds- och licensjakt till domstol. Vi i röstade då emot det förslaget, eftersom vi tycker att det är en god princip i en rättsstat att beslut ska kunna överklagas till domstol. För det tycker vi att vi har ett ganska gott stöd i internationell rätt och i de konventioner som har biträtt. De borgerliga partierna och klagar på långa handläggningstider i våra domstolar. Ja, men är det inte det vi ska ändra på i så fall? Och med den budget som ska klubbas igenom, som ni för övrigt tänker rösta emot, får domstolar ett viktigt tillskott på just för att kunna korta handläggningstider och bedriva ett mer effektivt arbete. Är inte det bra? Är det inte den vägen som vi ska gå? Framför allt är det så här: Med det här förslaget vill de borgerliga partierna och att regeringen ska hindras att lägga fram förslag som inte passar dem själva. Vad är det för syn på demokrati? Det vore som att vi i skulle besluta om att från inte får väcka motioner om poliser på landsbygden, om att man ska arbeta eller om bärplockning. På samma sätt som måste kunna få göra det har regeringen rätt att lägga fram förslag. Det står i vår grundlag, i regeringsformen och i riksdagsordningen. Där står det att både regeringen och riksdagsledamöter har rätt att lägga fram förslag för prövning i .