bet · H301UbU2 · 2015-11-27 00:00:00 — Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser inom yrkes-högskolan (se prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen ([1992:1434], se prop. 2015/16:1 utg.omr. 16) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel. Jämfört med de antaganden om volym som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2016. 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får vidare användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoder. Anslaget får även användas för utgifter för räntor och amortering av lån för att utveckla en talboksproduktion baserad på inläsning genom s.k. talsyntes till den del dessa utgifter inte har finansierats med de medel som för tilldelats anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor inom utgiftsområde 16. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för Centrala () förvaltningsutgifter. Reformering av Centrala finansiering I förordningen (2007:1071) med instruktion för finns bestämmelser om CSN:s uppgifter. CSN har en s.k. blandad finansieringsmodell där myndigheten finansieras med främst anslag och avgifter. disponerar myndigheten samtliga avgiftsintäkter och redovisar dessa mot anslag i stället för mot inkomsttitel på statens budget, nettoredovisning. ekonomiska vårproposition (2014/15:100) aviserade regeringen en översyn av den blandade finansierings-modellen eftersom den påverkar CSN:s förutsättningar för långsiktig planering. Regeringen gav 2011 Statskontoret i uppdrag att bl.a. göra en översyn av CSN:s nuvarande finansieringsmodell och analysera för- och nackdelar med denna samt med alternativa modeller (U2011/2585/SV). Statskontoret föreslog i sin rapport – finansiering och fortsatta effektiviseringar (2012:8) att CSN bör bli helt anslagsfinansierat. Regeringen har sett över den nuvarande finansieringsmodellen och anser i likhet med Statskontoret att det är angeläget att den reformeras på ett sätt som dels förbättrar myndighetens långsiktiga ekonomiska planerings-förutsättningar, dels ökar regeringens och möjligheter att styra och kontrollera verksamheten. Regeringen har i samband med översynen och prövningen av frågan om en ny finansieringsmodell för CSN gjort bedömningen att det är lämpligt att ändra redovisningen av avgiftsintäkterna så att de i huvudsak redovisas mot inkomsttitel och därmed inte längre disponeras av myndigheten. CSN bör därför fr.o.m. finansieras i huvudsak med anslag på statens budget. Detta medför att anslaget för CSN prisnivå bör ökas med 2016, 2017, 2018 och med . Ökningen motsvarar intäkter från avgifter som myndigheten skulle ha disponerat enligt nuvarande redovisningsprinciper (expeditionsavgifter, påminnelseavgifter, övriga administrativa avgifter och uppläggningsavgifter). Genom en övergång till bruttoredovisning kan en bättre överblick och styrning av verksamhetens omfattning säkerställas. Övergången till bruttoredovisning av avgiftsintäkterna motiverar även en teknisk justering av utgiftstaket motsvarande den prognostiserade intäkten från studiestödsavgifterna på 2016, 2017 och 2018 och 2019. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017 och med 2018 och 2019. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 211 . Regeringen anger som skäl för förslaget att den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca vid utgången av 2015. Nettoupplåningen beräknas till , beslut av återkravskapital till , avskrivningar till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 för . Anslaget ökar med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. I kommittémotion 2015/16:2737 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel jämfört med regeringens förslag med 1 . Motionärerna föreslår även en minskning av anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med och av anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna framhåller vidare att det är viktigt att det finns goda möjligheter att byta yrkesbana och vill göra det lättare att studera i vuxen ålder. Motionärerna vill därför höja fribeloppet till per kalenderår (yrkande 2), utöka antalet studieveckor med studiemedel för den som fyllt (yrkande 3), höja den övre åldersgränsen för studiemedel till (yrkande 4) och höja tilläggslånet för studerande till per studiemånad (yrkande 5). Motsvarande förslag om fribeloppet finns i kommittémotion 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 5. Också i kommittémotion 2015/16:2773 av m.fl. (M) föreslås en höjning av fribeloppet (yrkande 1), ett utökat antal studieveckor med studiemedel för den som fyllt (yrkande 2), en höjning av den övre åldersgränsen för studiemedel (yrkande 3) och höjt tilläggslån för studerande (yrkande 4). I kommittémotion 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 4 finns förslag med motsvarande innehåll. I motion 2015/16:1346 av (M) yrkande 1 begärs en höjning av fribeloppet. Motionären hänvisar bl.a. till att en höjning av fribeloppet är viktigt för att studenterna ska klara sin privatekonomi och få in en fot på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2015/16:2238 av m.fl. (SD) föreslås en minskning av anslaget 1:1 Studiehjälp jämfört med regeringens förslag med . Vidare föreslås en ökning av anslaget 1:2 Studiemedel jämfört med regeringens förslag med eftersom motionärerna vill höja studiestödet för de studenter som väljer tekniska inriktningar på sin utbildning. I kommittémotion 2015/16:3175 av i m.fl. (C) föreslås en ökning av anslaget 1:1 Studiehjälp jämfört med regeringens förslag med . Vidare föreslås minskningar av anslagen 1:2 Studiemedel med , 1:3 Avsättning för kreditförluster med och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2015/16:3231 av m.fl. (FP) föreslås en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel med 1 och en minskning av anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor minskar med och anslaget 1:8 minskar med jämfört med regeringens förslag. Dessutom föreslås att tillförs ett nytt anslag 99:1 Examenspremie . Motionärerna framhåller att det behövs en ökad tillgång till speciallärare och specialpedagoger liksom till ämneslärare inom matematik, biologi, kemi, fysik och teknik och vill därför införa en examenspremie för dessa lärarkategorier. Motionärerna hänvisar bl.a. till att den föreslagna minskningen av anslagsnivån för anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning inom utgiftsområde 16 får som konsekvens att utgifterna på anslaget 1:2 minskar med 2016. Även en delvis avvisning av regeringens förslag om en utbyggd folkhögskola minskar utgifterna med på anslaget 1:2. En fortsatt utbyggnad av platserna inom innebär att anslaget 1:2 tillförs . Motionärerna pekar vidare på att anslaget 1:2 minskar med för att finansiera en kvalitetssatsning på humanistiska- och samhällsvetenskapliga utbildningar på lärosätena. En satsning från regeringen på en ökad bidragsnivå inom studiemedlet för studerande på vissa lärarutbildningar avvisas, vilket gör att anslaget 1:2 kan minskas med . Även anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster påverkas av de ändringar som föreslås ovan. Anslaget minskar dessutom med med anledning av ett förslag om slopad åldersavskrivning av studielån . Också i kommittémotion 2015/16:1469 av m.fl. (FP) föreslås att en examenspremie införs för de som studerar till speciallärare och specialpedagog liksom till ämneslärare inom matematik, biologi, kemi, fysik och teknik. I kommittémotion 2015/16:2877 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel jämfört med regeringens förslag med 1 . Motionärerna föreslår även minskningar av anslagen 1:3 Avsättning för kreditförluster med och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor med jämfört med regeringens förslag. I yrkande 2 föreslås att den åldersavskrivning som finns för studielån slopas. Motionärerna framhåller att för att kunna värna ett generöst studiemedelssystem måste målet vara att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. Det är därför enligt motionärerna rimligt att åldersavskrivningen av studielån slopas. En besparing med med anledning av förslaget bedöms kunna göras . Utskottet vill inledningsvis framhålla att studiestödssystemet i syftar till att göra det möjligt för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att återuppta studierna senare i livet. Systemet är och ska förbli ett av världens mest omfattande. På så sätt bidrar systemet till att bygga vårt land starkare genom mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Utskottet redovisar nedan sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag m.m. och avstyrka motionerna. När det gäller yrkanden om att höja fribeloppet vill utskottet anföra följande: Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster som överstiger ett visst belopp – fribeloppet – minskar studiemedlen. Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt (3 kap. 16–18, 21 och 22 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 16 § studiestödsförordningen [2000:655] och 9 kap. , CSNFS 2001:1). har ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet , och , höjdes med ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Fribeloppet uppgår till per kalenderår () vid heltidsstudier . CSN:s uppföljning av den höjning av fribeloppet som gjordes 2011 visar att höjningen gav många studerande en bättre ekonomisk situation genom att betydligt fler fick behålla studiemedlet när de jobbade vid sidan av studierna och färre blev återbetalningsskyldiga i efterhand jämfört med året innan höjningen (CSN, rapport 2014:7). Mot bakgrund av de senast årens stora höjningar av fribeloppet ser utskottet inget behov av ytterligare höjningar av fribeloppet och därmed inte heller av att bifaller yrkanden om höjt fribelopp. Vissa tids- och åldersgränser för äldre studerande När det gäller yrkanden om att utöka antalet veckor som studerande som fyllt kan beviljas studiemedel och höja den övre åldersgränsen för att beviljas studiemedel till vill utskottet anföra följande: Den tid som man som studerande kan beviljas studiemedel är begränsad. Skälet är dels att gränsen ska uppmuntra till effektiva studier, dels att kostnaderna ska hållas nere, både för de studerande och för samhället. För varje utbildningsnivå (grundskolenivå, gymnasienivå och eftergymnasial nivå) finns det gränser för hur många veckor studiemedel kan lämnas. Beroende på vilken tidigare utbildning den studerande har kan studiemedel betalas ut för studier på grundskolenivå under 40, 80 eller och för studier på gymnasienivå under antingen 80 eller . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel beviljas . När det särskilt gäller äldre studerande så gäller bl.a. att fr.o.m. det år den studerande fyller kan han eller hon få studiemedel under ytterligare högst om det finns särskilda skäl (3 kap. 8–10 §§ studiestödslagen och 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödsförordningen, 5 kap. CSNFS 2001:1). Reglerna om den övre åldersgränsen har ändrats. beslutade att höja åldersgränsen för rätt till studiemedel från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Även reglerna om nedtrappning i rätten att låna höjdes med . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet sker numera (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). De nya reglerna trädde i kraft . Utskottet underströk i sitt ställningstagande att det i dagens samhälle ställs krav på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet. Det är därför rimligt menade utskottet att det finns möjlighet att utbilda sig både inom sitt yrke och för en ny yrkesinriktning även för den som är något äldre (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2 s. 29 f., rskr. 2013/14:105). Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att den gällande regleringen av tids- och åldersgränser för att beviljas studiemedel i ovan berörda hänseenden är väl avvägd och ser således inte något behov av en ändring. När det gäller yrkanden om att höja tilläggslånet för studerande vill utskottet anföra följande: En studerande kan få ett tilläggslån på (2015) vid heltidsstudier fr.o.m. det kalenderår han eller hon fyller . Tilläggslånet kan beviljas oavsett utbildningsnivå, men som längst . Tilläggslånet är avsett för dem som tidigare haft arbetsinkomster för att underlätta övergången mellan arbete och studier. Därför krävs det att den studerande haft en viss lägsta inkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Inkomsten ska uppgå till om studierna påbörjas (3 kap. 14 § studiestödslagen, 3 kap. 12 och 15 §§ studiestödsförordningen). ställde sig bakom en höjning av tilläggslånet med ca per studiemånad fr.o.m. . Utskottet framhöll att höjningen ytterligare underlättar övergången mellan arbete och studier. Dessutom innebar beslut att fr.o.m. får tilläggslån till skillnad från tidigare även lämnas för deltidsstudier. Utskottet ansåg att detta gjorde det möjligt att bättre anpassa tilläggslånet till olika individers behov (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Utskottets uppfattning är att det måste finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Studiemedelssystemet har, utöver de i ett internationellt perspektiv generösa nivåerna, flera inslag som främjar det livslånga lärandet, t.ex. tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat. Som framgått ovan har tilläggslånet höjts och utskottet ser inget behov av att återigen höja tilläggslånet och därmed gå motionärerna till mötes. Ett höjt studiestöd för vissa studerande När det gäller yrkandet om ett höjt studiestöd för de studenter som väljer tekniska inriktningar på sin utbildning noterar utskottet att någon närmare motivering till förslaget eller något uppgift om hur mycket bidragsdelen, lånedelen eller totalbeloppet i studiemedlet ska höjas per studiemånad saknas i motionen. Utskottet ser därför inte någon anledning till att ska bifalla yrkandet. När det gäller yrkandet om att införa en examenspremie för studerande på vissa lärarutbildningar vill utskottet anföra följande: Regeringen bedömde i budgetpropositionen att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen fr.o.m. . Syftet var att stärka rekryteringsläget eftersom bristen på utbildade lärare inom dessa områden är bekymmersam (prop. 2014/15:1 utg.omr. 15 s. 38 f.). beslutade dock att i stället skulle anvisas ett nytt anslag 1:7 Examenspremie för examenspremier till studerande på bl.a. kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik (bet. 2014/15:UbU2 s. 36–37, rskr. 2014/15:91). I proposition 2014/15:99 Vårändringsbudget återkom regeringen med förslaget om den högre bidragsnivån inom studiemedlen för studenter inom vissa lärarutbildningar. , som yttrade sig till finansutskottet över förslaget, ansåg i likhet med regeringen och den bedömning som gjordes i budgetpropositionen att det för att rekrytera studerande till kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik är lämpligare att ge den högre bidragsnivån inom studiemedlen (yttr. 2014/15:UbU6y s. 7). Därefter beslutade att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen, som uppgår till per studiemånad , för sina studier (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). vidhåller den uppfattning som utskottet gav uttryck för i sitt yttrande till finansutskottet och anser sålunda alltjämt att det för att rekrytera studerande till de aktuella lärarutbildningarna är lämpligare att ge det högre studiebidraget än att införa en examenspremie. Slopad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel När det gäller yrkandena om slopad åldersavskrivning för studielån vill utskottet anföra följande: beslutade att bifalla ett motionsyrkande som innebar att regeringen skyndsamt skulle återkomma med ett förslag om avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel. Förslagen skulle bl.a. innebära att åldersavskrivningen av studielån, som sker vid utgången av det år då låntagaren fyller , avskaffas. Även motsvarande åldersavskrivning i fråga om återkrav av studiemedel (studiebidrag och studielån) skulle tas bort. Studielån skulle dock fortsatt skrivas av om det finns synnerliga skäl för det eller om låntagaren avlider. Även återkrav skulle fortsatt skrivas av vid dödsfall (bet. 2014/15:UbU2 s. 28–30, rskr. 2014/15:91). I proposition 2014/15:99 Vårändringsbudget gjorde regeringen bedömningen att någon avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel inte skulle genomföras. I utbildningsutskottets yttrande till finansutskottet över vårändringsbudgeten ställde sig utbildningsutskottet bakom regeringens bedömning och framhöll i likhet med regeringen att det finns flera allvarliga problem med att genomföra en avskaffad åldersavskrivning och återkrav av studiemedel, bl.a. att det på ett oskäligt sätt missgynnar personer med låga inkomster och pensioner och då särskilt kvinnor (yttr. 2014/15:UbU6y s. 8). Utskottet har inte ändrat uppfattning och anser således alltjämt att åldersavskrivningen för studielån och återkrav av studiemedel ska behållas. Yrkandena om slopad åldersavskrivning för studielån bör därmed inte bifallas av . Satsningar och neddragningar inom olika utbildningsformer När det gäller yrkanden om minskningar och höjningar av olika anslag som är hänförliga till främst olika utbildningssatsningar som partierna vill genomföra med fler eller färre platser inom olika utbildningsformer inom utgiftsområde 16 och som får konsekvenser för de anslagsnivåer som föreslås inom utgiftsområde 15 vill utskottet anföra följande: Utskottet har ovan under avsnittet Anslag inom utgiftsområde 15 redovisat regeringens satsningar och reformer. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden samt avstyrka motionerna 2015/16:1346 (M) yrkande 1, 2015/16:1469 (FP), 2015/16:2238 (SD), 2015/16:2275 (M) yrkande 4, 2015/16:2737 (M) yrkandena 1–5, 2015/16:2770 (M) yrkande 5, 2015/16:2773 (M) yrkanden 1–4, 2015/16:2877 (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3175 (C) och 2015/16:3231 (FP), (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 15 s. 18). Lagförslag om ändring i studiestödslagen Regeringen föreslår att om årsbeloppet för studielån tagna mellan och har beräknats till en tjugondel av låneskulden eller lägst av prisbasbeloppet, får årsbeloppet sättas ned preliminärt till av låntagarens beräknade inkomst under betalningsåret. Som skäl för regeringens förslag anges att enligt de nuvarande bestämmelserna i studiestödslagen (1999:1395) uppgår årsbeloppet för studielån (dvs. lån tagna mellan och ) som huvudregel till av låntagarens sammanlagda överskott av inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt det senaste beslutet om slutlig skatt i fråga om svensk inkomstskatt eller motsvarande om han eller hon inte beskattas för sin huvudsakliga inkomst i (s.k. inkomstbaserat årsbelopp). Om det saknas uppgift om låntagarens inkomst fastställs årsbeloppet i stället till en tjugondel av skulden, dock av prisbasbeloppet det år återbetalningen ska göras (s.k. skuldbaserat årsbelopp). Årsbeloppet får sättas ned preliminärt om låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Årsbeloppet får i dessa fall sättas ned till av den beräknade inkomsten under betalningsåret. Nedsättningen gäller i avvaktan på att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för avgiftsåret fastställs. Låntagare som är bosatta utomlands får oftast ett skuldbaserat årsbelopp om de inte skickar in ett beslut om slutlig skatt som avser inkomsten och som kan ligga till grund för ett inkomstbaserat årsbelopp. För låntagare med ett skuldbaserat årsbelopp är det inte lika enkelt att ansöka om att få sitt årsbelopp nedsatt som det är för låntagare med ett inkomstbaserat årsbelopp.