bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — infördes den nya examenskategorin konstnärliga examina på forskarnivå. De konstnärliga doktoranderna utgjorde av samtliga doktorander och var i regeringens resultatredovisning sammanräknade med övriga doktorander. Indikatorn Vetenskaplig produktion beskriver antalet vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder samt i , , och vissa större europeiska länder. Resultaten för indikatorn redovisas nedan i avsnitt 6 Forskning, där indikatorn benämns Vetenskapliga artiklar. Indikatorn Förmåga att attrahera externa medel för forskning beskriver lärosätenas tillgång till externa medel. Lärosätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forskningsfinansiärer uppgick till , och intäkterna från uppdragsforskning, avgifter och finansiella intäkter uppgick till . Jämfört med föregående år var detta en intäktsökning med från nationella och internationella forskningsfinansiärer samt en intäktsökning med 0,2 miljarder från avgifter och finansiella intäkter. Regeringens analys och slutsatser I sin resultatanalys framhåller regeringen att utvärderingar av högskoleutbildningar visar att en majoritet av utbildningarna har fått omdömet hög eller mycket hög kvalitet. Omdömena mycket hög kvalitet alternativt bristande kvalitet förekommer dessutom på både stora och små lärosäten. Av de utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet har en klar majoritet uppfyllt kvalitetskraven efter det att lärosätena har fått möjlighet att vidta åtgärder. Vid utgången av har ett examenstillstånd återkallats under fyraårscykeln, och ett flertal utbildningar har lagts ned av lärosätena själva efter granskningar. Regeringen betonar att universitet och högskolor har ett långtgående ansvar för sitt interna kvalitetsarbete och att det är av stor vikt att varje lärosäte har ett internt kvalitetssäkringssystem som ger lärosätet möjlighet att uppnå hög kvalitet i sina utbildningar. och högskolor har förändrat sina utbildningsutbud för att i högre utsträckning möta efterfrågan från studenterna och arbetsmarknaden. Regeringen anser att det är viktigt att utbildningsutbudet i högskolan är varierat och att det möjliggör t.ex. fort- och vidareutbildning samt varierande studieformer och studietakt. Enligt regeringens mening bör varje lärosäte fatta strategiska beslut om profilering av sitt utbildningsutbud, och de senare årens utveckling tyder på att lärosätena blivit alltmer medvetna om vikten av att fatta strategiska beslut. Regeringen har tidigare uttalat att det oavsett utbildningsform är viktigt att lärosätena strävar efter en hög prestationsgrad så att högskoleutbildningarna bedrivs effektivt. Uppgifter från visar att de senaste årens trend med fallande prestationsgrader inom utbildningarna på grundnivå och avancerad nivå inte bara har stannat av, utan att den genomsnittliga prestationsgraden till och med ökat något. Detta tyder enligt regeringen på att effektiviteten i högskoleutbildningarna har ökat. Uppgifter från SCB visar att arbetslösheten är lägre för personer med eftergymnasial utbildning än för grupper med lägre utbildningsnivå. Antalet sökande till universitet och högskolor var fler än någonsin . minskade antalet helårsstudenter och högskolenybörjare något . Det tyder på att efterfrågan på högskoleutbildning var större än högskolans dimensionering. Regeringen konstaterar vidare att det fortfarande finns brister i jämställdheten vid universitet och högskolor. I detta sammanhang lyfter regeringen i sin resultatanalys bl.a. fram att skillnaden mellan kvinnors och mäns benägenhet att läsa en högskoleutbildning är stor och dessutom blir allt större. Inom utbildningen är också förekomsten av könsbundna utbildningsval ett fortsatt problem. skedde ett trendbrott bland de utländska studenterna, då fler kvinnliga än manliga studenter valde att studera i . Trots att andelen kvinnor är större än andelen män inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå är av professorerna män. Andelen kvinnliga professorer ökar visserligen, men förändringen är långsam. Regeringens slutsats är att det behövs ytterligare arbete för att nå målsättningen om jämställda karriärvägar inom universitet och högskolor. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att resultaten i kvalitetsutvärderingar och beslut om tillstånd att utfärda examina samt andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor visar att utbildningen på grundnivå och avancerad nivå i huvudsak håller hög kvalitet. Regeringen noterar också en fortsatt ökning av andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor. I fråga om lärosätenas förmåga att attrahera externa medel för forskning ökade denna ytterligare , vilket i regeringens mening tyder på att även forskningen håller en fortsatt hög kvalitet. Regeringen anser att de resultat som redovisas om prestationsgraden i utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt examensfrekvensen bland nybörjare i utbildning på forskarnivå tyder på en ökad effektivitet i universitets och högskolors verksamhet. Mot bakgrund av det som redovisas i resultatredovisningen är regeringens bedömning att de mål som ställts upp för verksamhetsområdet huvudsakligen har uppfyllts, men att det finns områden som bör utvecklas ytterligare. Antalet sökande till högskoleutbildningar är fortsatt mycket högt. Behovet av högskoleutbildade ökar också på arbetsmarknaden. För att fler behöriga sökande ska kunna genomgå en högskoleutbildning föreslår regeringen en utökning av resurserna i hela landet. Medel motsvarande kostnaden för 2 900 nya helårsstudenter föreslås därför avsättas . Utbyggnaden inriktas delvis mot vissa specifika utbildningar, men ger också universitet och högskolor möjlighet att bygga ut andra utbildningar som är angelägna utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. All högskoleutbildning ska hålla hög kvalitet. Även om svenska universitet och högskolor generellt sett håller hög kvalitet finns områden som behöver förbättras. beslut om vårändringsbudget innebar att har avsatts för en förstärkning av kvaliteten av högskoleutbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap samt av lärar- och förskollärarutbildningar. Ytterligare förstärkningar behövs, och regeringen föreslår därför att avsätts 2016 för höjda ersättningsbelopp för humaniora, samhällsvetenskap, juridik, teologi samt undervisning och verksamhetsförlagd utbildning. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå grundas på de utbildningsutvärderingar som får det högsta omdömet. Regeringen anser att den nuvarande tilldelningen sker på grundval av ett alltför svagt underlag och föreslår att tidigare ställningstagande om tilldelningsmodell inte längre ska gälla. föreslår regeringen att motsvarande medel i stället ska användas för kvalitetshöjande insatser vid högre utbildning. För många personer med en utländsk utbildning kan möjligheten att komplettera den tidigare utbildningen vid en svensk högskola vara avgörande för etablering på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen anser att det är nödvändigt att förstärka möjligheterna att delta i kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning och föreslår ytterligare för detta. omfattas utbildningar för läkare, lärare, tandläkare, sjuksköterskor och jurister. Fler personer ska ha möjlighet att delta i befintliga utbildningar, och utbildningar inom fler yrkesområden ska byggas upp. Regeringen föreslår att särskilda medel avsätts för att stödja universitet och högskolor i arbetet med jämställdhetsintegrering. Ökning av anslag till forskning och utbildning på forskarnivå Regeringen föreslår i ökade anslag till forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor, i enlighet med den av beslutade propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). och högskolor bör få del av dessa medel. Förutom att fördelningen ska baseras på principer enligt den nämnda propositionen föreslår regeringen att alla berörda lärosäten ska garanteras i ökade anslag för att stärka forskningen vid alla lärosäten. Anslag och bemyndiganden för universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås minska med med anledning av att ett tillfälligt tillskott till myndighetens arbete med utvärdering av högskoleutbildningar upphör. Anslaget minskar med till följd av den neddragning av anslag som pris- och löneomräknas som har beräknats i budgetpropositionen för att finansiera prioriterade satsningar. 2:2 Universitets- och högskolerådet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen. Anslaget får användas för Universitets- och högskolerådets förvaltningsutgifter. Merparten av bedömningen av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå görs av Universitets- och högskolerådet. För att stärka myndighetens arbete med bedömning av utländsk kompetens, inklusive arbete med yrkeskvalifikationsdirektivet, samt arbete i övrigt med bedömning av reell kompetens i högskolan, föreslår regeringen att ytterligare medel tillförs Universitets- och högskolerådet 2016. För att möta det ökade antalet ärenden om bedömning av utländsk utbildning och för myndighetens arbete med anledning av yrkeskvalifikationsdirektivet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. Anslaget minskar med till följd av den neddragning av anslag som pris- och löneomräknas som har beräknats i budgetpropositionen för att finansiera prioriterade satsningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Universitets- och högskolerådet har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. Det gäller högskoleprovet, antagning till högskoleutbildning och driften av studiedokumentationssystemet Ladok. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . Hävande av riksdagsbindning som rör kvalitetsbaserad resurstilldelning Regeringen föreslår att tidigare ställningstagande om att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat inte längre ska gälla (prop. 2015/16:1 utg.omr.16 s.199). Regeringen anger som skäl för sitt förslag följande. Regeringen anser att den nuvarande kvalitetsbaserade resurstilldelningen sker på grundval av ett alltför svagt underlag. Regeringen grundar sin uppfattning på den kritik som har framkommit mot de utbildningsutvärderingar som genomfördes –2014. Vidare är det ett stort antal kurser och kortare utbildningar som inte har blivit utvärderade och därför inte heller kommit i fråga som grund för kvalitetsbaserad resurstilldelning. Tilldelningen har således skett utifrån ett alltför begränsat underlag. Regeringen anser att motsvarande medel i stället bör användas för kvalitetshöjande insatser vid högre utbildning . Medlen finns under anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor och föreslås fördelas i regleringsbreven under förutsättning att beslutar enligt regeringens förslag. Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar 20 till de totalt 30 anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under respektive anslag i budgetpropositionen (se nedan för en övergripande redovisning). Det finns också medel till universitet och högskolor under anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor och anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. De 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för högskoleutbildning (helårsstudenter och helårsprestationer) på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Nedan redovisas övergripande regeringens förslag till satsningar med påverkan på universitetens och högskolornas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. De närmare detaljerna redovisas under respektive anslag i budgetpropositionen. Det finns också förslag till satsningar som redovisas under anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor och anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Anslagen minskar med totalt till följd av den neddragning av anslag som pris- och löneomräknas som har beräknats i en tidigare budgetproposition för att finansiera prioriterade satsningar. inleddes en utbyggnad som beräknas innebära att ytterligare resurser motsvarande kostnaden för ungefär 14 600 helårsstudenter har tillförts högskolan 2019. För att fortsatt möjliggöra denna utbyggnad föreslår regeringen att medel motsvarande kostnaden för 2 900 nya helårsstudenter avsätts . Utbyggnaden inriktas delvis mot vissa specifika utbildningar men ger också universitet och högskolor möjlighet att bygga ut andra utbildningar som är angelägna utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Medel för platserna redovisas under respektive lärosätes anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. I enlighet med regeringens förslag i propositionen vårändringsbudget beslutade att medlen till utbyggnaden av högskoleutbildningar till en del ska riktas till att bygga ut vissa utbildningar (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). De utbildningar inom vilka utbyggnaden enligt nämnda beslut har påbörjats, och där utbyggnaden föreslås fortsätta, är förskollärarutbildningen, grundlärarutbildningen, speciallärar- och specialpedagogutbildningarna samt den kompletterande pedagogiska utbildning som leder till ämneslärarexamen. Även inom hälso- och sjukvårdssektorn är tillgången till välutbildad personal central, och inom vissa yrkeskategorier råder brist på utbildad personal. Med anledning av detta föreslås att utbyggnaden av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska också ska fortsätta i enlighet med beslutet om vårändringsbudgeten . Den föreslagna utbyggnaden överensstämmer med det som presenterades i regeringens budgetproposition . Utökningen av antalet nybörjarplatser är avsedd att genomföras eller 2016 förutom för sjuksköterskeutbildningen där delar av utbyggnaden även avses ske 2017. Utbyggnaden av antalet nybörjarplatser vid respektive lärosäte framgår av regleringsbrev eller avtal. I universitets och högskolors uppgifter ingår moment av validering när de bedömer en sökandes s.k. reella kompetens, dels för behörighet för tillträde till en utbildning, dels för tillgodoräknande när den sökande har antagits till en utbildning. Enligt regeringens mening är det prioriterat att alla som har behov av att få sin reella kompetens bedömd inom högre utbildning erbjuds den möjligheten. Eftersom situationen inte bedöms fungera tillfredsställande anser regeringen att universitet och högskolor bör få en tillfällig förstärkning för att utveckla effektivare bedömningar. Regeringen föreslår därför att avsätts och beräknar samma summa till stöd för lärosätenas arbete med att utveckla processer och strukturer för bedömning av reell kompetens. Regeringen avser att ge Universitets- och högskolerådet i uppdrag att föreslå fördelning av medlen (se anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor s. 311). Kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning omfattar utbildningar för läkare, lärare, tandläkare, sjuksköterskor och jurister. Regeringen menar att en omfattande förstärkning av möjligheterna att delta i kompletterande utbildningar är nödvändig. Detta innefattar bl.a. att fler personer ska ha möjlighet att delta i de befintliga utbildningarna men också att utbildningar inom fler yrkesområden byggs upp, däribland kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk psykologutbildning samt biomedicinsk analytikerutbildning. Regeringen föreslår därför att ytterligare avsätts för ändamålet 2016, inklusive studiemedel. Regeringen beräknar ytterligare 2017, 2018 och 2019 för ändamålet utöver vad som tidigare beräknats (se anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor s. 311). Kvalitetsförstärkning inom humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildning beslut om vårändringsbudget innebär att ska avsättas för en kvalitetsförstärkning av högskoleutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap samt av lärar- och förskollärarutbildningar (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). I likhet med vad som föreslogs i budgetpropositionen anser regeringen att det behövs ytterligare kvalitetsförstärkningar och föreslår därför att avsätts för höjda ersättningsbelopp för humaniora, samhällsvetenskap, juridik, teologi samt undervisning och verksamhetsförlagd utbildning . Denna satsning innebär att berörda universitet och högskolor tilldelas sammanlagt i ökade takbelopp. Regeringen beräknar motsvarande summa . Regeringen föreslår att tidigare ställningstagande om den nuvarande kvalitetsbaserade resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå inte längre ska gälla (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 199). Under förutsättning att beslutar enligt regeringens förslag bör motsvarande i stället användas för kvalitetshöjande insatser vid högre utbildning . Dessa medel kommer att fördelas i regleringsbreven (se anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor s. 313). För att stödja universitet och högskolor i arbetet med jämställdhetsintegrering föreslår regeringen att avsätts 2016. –2019 beräknar regeringen för ändamålet. Regeringen avser att ge , där Nationella sekretariatet för genusforskning finns, i uppdrag att fungera som stödfunktion för lärosätena i arbetet (se anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor s. 313). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Universitet och högskolor har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till 3 . Anslag och bemyndiganden för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar 14 till de totalt 30 anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under respektive anslag i budgetpropositionen (se nedan för en övergripande redovisning). De 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Av de totalt 30 anslagen avser anslagen för konstnärliga högskola, , Kungl. i konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. Nedan redovisas övergripande regeringens förslag till satsningar med påverkan på universitetens och högskolornas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. De närmare detaljerna redovisas under respektive anslag i budgetpropositionen. Anslagen minskar med totalt till följd av den neddragning av anslag som pris- och löneomräknas som har beräknats i en tidigare budgetproposition för att finansiera prioriterade satsningar. Fördelning av nya medel I enlighet med propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) föreslår regeringen att de statliga anslagen till universitet och högskolor ökas med . Regeringen anser att det är angeläget att alla universitet och högskolor 2016 får del av dessa nya resurser som tilldelas forskningsanslagen. Regeringen föreslår att medlen fördelas baserat på de principer som redovisades i propositionen, men för att stärka forskningen vid alla lärosäten föreslås att alla lärosäten som ingår i resursfördelningsmodellen garanteras i ökade anslag till forskning och utbildning på forskarnivå när resultatet av omfördelning (se nedan) och fördelning av nya medel slås samman. För att särskilt stärka högskolorna och de nya universiteten (Linné- och Mittuniversiteten samt och ) har regeringen i sitt förslag till fördelning av nya medel delat in de berörda lärosätena i tre grupper. Högskolegruppen och gruppen med nya universitet föreslås tilldelas vardera. föreslås tilldelas gruppen med övriga universitet. Inom respektive grupp har fördelningen gjorts med de indikatorer som redovisades i propositionen Forskning och innovation. Enligt regeringen kommer detta även att skapa en bättre balans mellan forskning och utbildning. i och Försvarshögskolan föreslås tilldelas ett tillskott om vardera. Regeringen avser att fördela resterande i regleringsbreven till forskning och utbildning på forskarnivå. Årlig omfördelning av anslagen I enlighet med propositionen Forskning och innovation ska en del av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå omfattas av en omfördelning för att skapa drivkrafter för högre kvalitet. I budgetpropositionen ingick dock inget förslag till omfördelning. I den budget som beslutade ingick emellertid en omfördelning av anslagen, som då inte inkluderade och . Beräkningssättet skilde sig också något från den omfördelning som föreslogs i budgetpropositionen . Den viktning av de använda indikatorer som görs för att inte missgynna bl.a. humaniora och samhällsvetenskap justerades för , , och för att ge dem mer rättvisande värden i linje med hur andra lärosäten beräknats. Samtliga justeringar innebär att de berörda lärosätenas vikter ökar. Omfördelningen är beräknad på samma sätt som omfördelningen och inkluderar och . Resultatet för dessa lärosäten omfattar därmed . Bemyndigande om att bli delägare i ett icke vinstdrivande bolag och om årliga kapitaltillskott Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om delägarskap i och att besluta om ett årligt kapitaltillskott på högst –2019. Regeringen anger som skäl för sitt förslag följande. Projektet är startat av EU som ett av flera led i att realisera en europeisk strategi för forskningens infrastruktur. är ett icke vinstdrivande bolag med säte i och har bildats i syfte att skapa en permanent organisation för projektet. är med i projektet men inte delägare i bolaget. För att säkerställa och det svenska forskarsamhällets fortsatta deltagande i arbetet bör regeringen bemyndigas att besluta om delägarskap och om årliga kapitaltillskott om högst . 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare för ersättning för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till forskning och utbildning på forskarnivå. Anslaget omfattar , i , Stiftelsen , Teologiska , Evangeliska Frikyrkan, , Stiftelsen , , , Stiftelsen , , , och . Dessutom omfattas mervärdesskattekostnader för och Stiftelsen . Anslaget minskar med till följd av den neddragning av anslag som pris- och löneomräknas som har beräknats i budgetpropositionen för att finansiera prioriterade satsningar. 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan).