bet · H201KrU11 · 2015-06-05 00:00:00 — Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:62 Ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher och 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör det civila samhället, allmänna samlingslokaler, idrott och trossamfund. Regeringen föreslår i propositionen vissa ändringar i lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. ska få fler sanktionsmöjligheter mot tillståndshavare som bryter mot villkor för sitt tillstånd eller åsidosätter sin skyldighet att lämna upplysningar eller handlingar enligt lagen. Samma sanktionsmöjligheter ska även finnas mot den tillståndshavare som vägrar tillståndsmyndigheten tillträde till en kampsportsmatch. Det införs också en föreskrift om att uppgifter som lämnas i ett ansöknings-ärende ska lämnas på heder och samvete. Bestämmelsen medför att generella straffbestämmelser om osann eller vårdslös försäkran blir tillämpliga i de fall oriktiga uppgifter lämnas i en ansökan. Det görs även vissa andra förändringar i ansökningsförfarandet. Dessutom införs en bestämmelse om vad som ska gälla när en tillståndshavare vill tillämpa ändrade tävlingsregler eller säkerhetsbestämmelser efter det att tillstånd har lämnats. Lagändringarna ska träda i kraft . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden ett tillkännagivande till regeringen om att understryka vikten av att det civila samhället värnas, stärks och att dess självständighet bevaras. Detta bör enligt utskottet bl.a. ske genom att man tar bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsningar för det civila samhällets organisationer. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns sju reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher Motioner från den allmänna motionstiden Politik för det civila samhället Underlätta för det civila samhällets organisationer Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd Ekonomiskt stöd till sociala föreningar Redovisning av ideella insatser i officiell statistik föreningslivet och de ideella krafterna Idrottsföreningars sociala ansvar och idrottssatsningar för att motverka gängkriminalitet Ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet Stora mästerskap och till Ridning för personer med funktionsnedsättning Svensk damhockey på elitnivå Regeringens kontakter med trossamfunden Krav på stöd till religiösa samfund 1.Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 3 (SD) 2.Romsk inkludering, punkt 6 (M, C, V, FP, KD) 3.Ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet, punkt 9 (SD) 4.Svensk damhockey på elitnivå, punkt 15 (SD) 5.Regeringens kontakter med trossamfunden, punkt 17 (KD) 6.Krav på stöd till religiösa samfund, punkt 19 (SD) 7.Uppmärksamma reformationsåret, punkt 20 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. Därmed bifaller proposition 2014/15:62. Underlätta för det civila samhällets organisationer ger regeringen till känna att det civila samhället måste värnas, stärkas och dess självständighet bevaras. Detta bör ske bl.a. genom att man tar bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsningar. 2014/15:1903 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2014/15:2358 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 3 och 4. Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd 2014/15:694 av (M) och 2014/15:2873 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) Ekonomiskt stöd till sociala föreningar 2014/15:1446 av (S). Redovisning av ideella insatser i officiell statistik 2014/15:777 av (FP). 2014/15:1719 av (FP) yrkandena 5 och 8. Reservation 2 (M, C, V, FP, KD) föreningslivet och de ideella krafterna 2014/15:523 av (S). Idrottsföreningars sociala ansvar och idrottssatsningar för att motverka gängkriminalitet 2014/15:581 av (M) och 2014/15:2595 av Finn och (M) yrkandena 1 och 2. Ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet 2014/15:1436 av m.fl. (S). Reservation 3 (SD) Stora mästerskap och till 2014/15:1567 av Per Åsling (C) och 2014/15:2075 av och (S). 2014/15:306 av (M) yrkande 4. 2014/15:2258 av m.fl. (S). Ridning för personer med funktionsnedsättning 2014/15:306 av (M) yrkande 3. 2014/15:357 av (M). Svensk damhockey på elitnivå 2014/15:2537 av och (SD). Reservation 4 (SD) 2014/15:709 av och (S), 2014/15:979 av och (C) och 2014/15:2769 av och (C). Regeringens kontakter med trossamfunden 2014/15:1603 av Skånberg och (KD) och 2014/15:1621 av Skånberg och (KD) yrkande 3. Reservation 5 (KD) 2014/15:1873 av och (FP) och 2014/15:2539 av (M). Krav på stöd till religiösa samfund 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 6 (SD) 2014/15:2912 av och (SD). Reservation 7 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (S), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (M). I proposition 2014/15:62 Ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher föreslår regeringen att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och lagförslag finns i bilaga 1 respektive 2. I detta sammanhang behandlar utskottet även motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Utskottet har under beredningen av ärendet fått information av utredaren (Ett stärkt och självständigt civilsamhälle, dir. 2014:40 och 2015:38). Utskottet har vidare fått information från och Svenskt Friluftsliv. Ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagändringar. Lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher trädde i kraft men började inte tillämpas på professionell boxning förrän . Lagen innebär att det ställs krav på tillstånd för att anordna tävlings-, tränings- eller uppvisningsmatcher i kampsport där deltagarna tillåts att med slag, sparkar eller annat våld träffa motståndarens huvud. Tillstånd prövas av Kampsportsdelegationen vid i län (tillsynsmyndigheten). Delegationens ledamöter representerar kompetens inom juridik, medicin och idrott samt kunskap om kampsporters regelverk. Regleringen av kampsportsmatcher saknade vid lagens tillkomst såväl na-tionella som internationella förebilder. Många bedömningar gjordes därför utifrån den kunskap som då var tillgänglig. har förändringar skett inom många kampsporter. Allt oftare beslutar de olika internationella förbunden större eller mindre regeländringar, vilket medför att tillståndsmyndigheten måste göra förnyade prövningar av om tävlingsregler och säkerhetsbestämmelser ryms inom redan beviljade tillstånd. Vid tillståndsmyndighetens tillsyn av kampsportsarrangemang har det enligt regeringen visat sig att vissa arrangörer bryter mot de villkor som gäller för tillståndet. är en återkallelse av tillståndet den enda sanktionsmöjligheten mot en tillståndshavare som bryter mot villkor eller åsidosätter skyldigheter enligt lagen. En återkallelse är dock i många fall enligt regeringen en långtgående åtgärd och står inte alltid i proportion till överträdelsen. Regleringen av kampsportsmatcher behöver därför enligt regeringen ses över. I lagen finns också en särskild straffbestämmelse som bl.a. föreskriver straffansvar för den som uppsåtligen eller av oaktsamhet skriftligen lämnar en oriktig uppgift i ett ansökningsärende. har i sitt betänkande Vad bör straffas? (SOU 2013:38) föreslagit att oriktiga uppgifter till myndigheter i första hand ska kriminaliseras genom bestämmelser och att det i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher ska införas en uttrycklig föreskrift om att uppgifter som lämnas skriftligen i ett ansökningsärende ska lämnas på heder och samvete. Lagen behöver därför även i denna del enligt regeringen ses över. Tidsfristen för ansökan om tillstånd för en eller flera matcher ska enligt reger-ingens förslag förkortas från . En tidsfrist bör införas för ansökan som avser tillstånd eller tills vidare. De uppgifter som lämnas i ett ansökningsärende bör lämnas på heder och samvete. Den del av den särskilda straffbestämmelsen som avser lämnande av oriktiga uppgifter i ett ansökningsärende bör upphävas. Ansökan om att få tillämpa ändrade tävlingsregler och säkerhetsbestämmelser Om en tillståndshavare vill tillämpa nya säkerhetsbestämmelser eller tävlingsregler inom ramen för sitt tillstånd ska tillståndshavaren enligt regeringens förslag ansöka om detta hos tillståndsmyndigheten. ska bifalla ansökan om de nya reglerna och bestämmelserna uppfyller kravet på en godtagbar säkerhet för deltagarna. Det ska även införas en tidsfrist för när denna ansökan ska göras. Tidsfristen ska bestämmas om ansökan avser ett tillstånd som omfattar en eller flera matcher och om ansökan avser ett tillstånd som gäller eller tills vidare. Fler sanktionsmöjligheter ska införas Om tillståndshavaren bryter mot villkor för sitt tillstånd eller åsidosätter sina skyldigheter enligt lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher, ska tillståndsmyndigheten enligt regeringens förslag ha möjlighet att meddela varning eller återkalla tillståndet i vissa delar eller i dess helhet. En varning ska kunna kombineras med krav på rättelse . Ett beslut om återkallelse av ett tillstånd i vissa delar ska kunna begränsas till att gälla . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser i likhet med regeringen att lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher bör ändras i vissa delar och anpassas till de förändringar som skett inom många kampsporter sedan lagen trädde i kraft. Därmed blir lagen mer ändamålsenlig, och det skapas som regeringen framhåller bättre förutsättningar för att garantera en godtagbar säkerhet för deltagarna. Utskottet ställer sig således bakom regeringens förslag om ändrade tävlingsregler och säkerhetsbestämmelser samt fler sanktionsmöjligheter. Därmed tillstyrker utskottet propositionens förslag och föreslår därmed att ska anta regeringens förslag till lagändringar. Motioner från den allmänna motionstiden Politik för det civila samhället Det civila samhället är en arena, skild från staten, kommuner, landsting och marknaden, där människor organiserar sig och agerar tillsammans för gemensamma intressen. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser. Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att få statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Utredning: Ett stärkt och självständigt civilsamhälle (dir. 2014:40) Den förra regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Syftet med utredningen är bl.a. att dessa organisationers kompetens och kapacitet bättre ska tas till vara i mötet mellan människor med olika social, kulturell och ekonomisk bakgrund, inte minst inom vård och omsorg. • brett undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sina verksamheter • analysera och bedöma om organisationernas särart och ställning i förhållande till nationell lagstiftning och EU-rätt kan och bör utvecklas eller tydliggöras • lämna förslag till hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras • undersöka behovet av och, om behovet finns, föreslå en funktion för samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer och en huvudman för en sådan funktion • lämna nödvändiga författningsförslag. beslutade den nuvarande regeringen att utvidga uppdraget (dir. 2015:38) till att också • föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas • föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila samhällets organisa-tioner i större omfattning ska nå ut till delar av befolkningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer engagera en större mångfald människor. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Underlätta för det civila samhällets organisationer Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna att det civila samhället måste värnas, stärkas och dess självständighet bevaras. Detta bör ske bl.a. genom att man tar bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsningar. Därmed bifaller motionsyrkanden med denna inriktning. m.fl. (KD) anser i motion 2014/15:1903 att man bör ta bort eller förenkla lagar och regler som är onödiga eller försvårar för det civila samhällets organisationer (yrkande 2). Per m.fl. (M, C, FP, KD) föreslår i motion 2014/15:2358 en bred översyn i syfte att ta bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsningar eller minskar friheten för verksamhet inom det civila samhället (yrkande 4). I samma motion yrkande 3 påtalar motionärerna behovet av att underlätta för civilsamhällets organisationer att delta i offentliga upphandlingar. Utskottet vill framhålla att genom engagemang och ansvarstagande bidrar vi alla till samhällsutvecklingen och välfärden. Det civila samhället bygger på människors vilja och engagemang. Människor väljer att ägna sin fritid åt det som ligger dem närmast om hjärtat, och människors deltagande i gemenskaper och ideella organisationer skapar mening, delaktighet och utveckling. Utskottet anser att det är positivt att en särskild utredare fått i uppdrag att undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, men utskottet vill ändå understryka vikten av att det civila samhället värnas, stärks och att dess självständighet bevaras. Detta bör enligt utskottet ske bl.a. genom att man tar bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsningar. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2014/15:1903 (KD) yrkande 2 och 2014/15:2358 (M, C, FP, KD) yrkandena 3 och 4. Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skärpta krav för organisa-tioner och föreningar för att få skattefinansierat stöd. Jämför reservation 1 (SD). (M) anser i motion 2014/15:694 att regeringen bör se över möjligheterna att strama upp regelverket om stöd till organisationer och föreningar som aktivt uppmanar till brott mot svensk lag. m.fl. (SD) anser i motion 2014/15:2873 att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas för att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. Stödet till organisationer hanteras och fördelas av myndigheter i enlighet med i första hand förordningar för bidrag. I förordningarna ställs ett antal bidragsvillkor som ofta är likartade för olika typer av bidrag. Regeringen angav i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) att bl.a. följande strukturella villkor bör gälla som grundläggande förutsättningar för statliga organisationsbidrag till organisationer inom det civila samhället och andra statliga bidrag av motsvarande karaktär, nämligen att bidrag kan lämnas till en organisation som bl.a. – har ett syfte som överensstämmer med syftet för bidraget och som är förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle – är demokratiskt uppbyggd – i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive principerna om jämställdhet och förbud mot diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning samt ålder, om det inte finns ett legitimt ändamål för särbehandling. Vidare angavs i propositionen att dessa villkor successivt skulle införas för statsbidrag till organisationer inom det civila samhället i samband med att bidragssystem ses över och förändras. Enligt uppgift från har regeringen tagit fram bidragsformer och särskilda villkor till statsbidrag i enlighet med vad som angavs i propositionen. Som framgår ovan har regeringen i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) angett att vissa strukturella villkor bör gälla för en organisation för att få statliga organisationsbidrag, bl.a. att syftet är förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle. Regeringen har därefter angett att den successivt utarbetat bidragsformer och bidragsvillkor efter propositionens förslag. Utskottet anser därmed att motionerna 2014/15:694 (M) och 2014/15:2873 (SD) inte bör leda till någon åtgärd från sida, varför de avstyrks. Ekonomiskt stöd till sociala föreningar Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ändrade regler för ekonomiskt stöd till sociala föreningar runt om i landet med hänvisning till att det inte finns skäl att frångå den ordning som gäller för stöd till dessa föreningar på nationell nivå. (S) påtalar i motion 2014/15:1446 att förutsättningarna för sociala föreningar som arbetar för att stötta utsatta människor ser olika ut i landet. Motionären anser därför att man bör se över möjligheten att underlätta för de föreningar ute i landet som söker pengar till sin verksamhet. Enligt uppgift från omfattar statsbidraget till ideella organisationer totalt ca . Av dessa har inom sitt ansvarsområde ca i statsbidrag. Huvuddelen av medlen styrs via förordningar. På nationell nivå ges bidrag inom det sociala området i första hand till riksorganisationer. Det finns dock undantag. Ett exempel på ett sådant undantag är ett uppdrag som regeringen gett att fördela utvecklingsmedel för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld samt våldsutövare. fördelar i utvecklingsmedel för detta ändamål. Av dessa avsätts till ideella föreningar som bedriver verksamhet på lokal nivå. Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå den ordning som gäller för stöd på nationell nivå, och motionen bör därför inte leda till någon åtgärd från sida. Motion 2014/15:1446 (S) avstyrks. Redovisning av ideella insatser i officiell statistik Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att hushållens icke vinstdrivande organisationer bör föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken med hänvisning till det arbete som pågår i den riktningen. (FP) anser i motion 2014/15:777 att man bör utreda frågan om att hushållens icke vinstdrivande organisationer (HIO) bör föras upp som ett område i den officiella statistiken och att () ska vara statistikansvarig. Regeringen gjorde i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) bedömningen att HIO bör föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet. Regeringen konstaterade också att den statistik som fanns belyste viktiga delar av det civila samhället och dess verksamhet men att statistiken var fragmenterad, delvis otillräcklig och i vissa fall missvisande. Regeringen uppgav bl.a. att det klassificeringssystem som användes i HIO-undersökningarna gjorde det svårt att avgränsa det civila samhällets organisationer från företag, samt att det fanns aspekter på det civila samhället som skulle vara viktiga att belysa men som inte omfattas av HIO. Enligt uppgift från gör regeringen samma bedömning , dvs. att HIO bör föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken. Enligt regeringen återstår det dock ytterligare arbete för att få en acceptabel kvalitet på uppgifterna. SCB är enligt uppgift av samma uppfattning. SCB fick i uppdrag av regeringen att ta fram statistik i enlighet med FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om icke vinstdrivande organisationer (International Classification of , ICNPO). SCB har med anledning av uppdraget från regeringen tagit fram statistik över det civila samhället , . I den sistnämnda rapporten från angavs bl.a. att sammanställningen om det civila samhället fortfarande får betraktas som under uppbyggnad och får ses som underlag för fortsatt diskussion kring det arbete som tar vid för en vidareutveckling av det framtida statistikområdet. I årsredovisningen anger SCB följande: Statistik om det civila samhället publicerades för tredje gången . Statistiken har i första hand fokus på de ideella organisationernas ekonomiska förhållanden och avser –2012. Statistiken har förbättrats genom att det nu är möjligt att redovisa stiftelser efter deras huvudsakliga verksamhet. Vidare redovisas nu också uppgifter om produktion, förbrukning och förädlingsvärde. Förbättringsarbetet avseende rampopulationen har fortsatt och i publikationen tydliggörs vilka organisationer som ingår i statistiken. SCB har även i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att ta fram statistik om det civila samhället i enlighet med regeringsbeslutet . Berörda statistikdatabaser ska samordnas, där så är lämpligt, i syfte att utveckla, förbättra och producera statistiken om det civila samhället. Statistiken ska omfatta uppgifter om organisationslivet som ingår i den ekonomiska statistiken, men även så långt det är möjligt uppgifter om organisationer i det civila samhället som faller utanför dagens statistik, samt relationen mellan den offentliga sektorn och det civila samhällets organisationer. Redogörelsen ska även omfatta redan befintlig statistik om befolkningens deltagande i det civila samhället. SCB ska publicera den senaste aktuella statistiken om det civila samhället. Uppdraget ska redovisas i samband med årsredovisningen . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fick genom en ändring av myndighetens instruktion i uppdrag att utgöra ett myndighetsstöd för politiken för det civila samhället. Myndigheten ska därmed ansvara för att samla kunskap inom området och sprida denna, analysera, följa upp och utvärdera insatser inom området samt bilda nätverk för samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer. Utskottet ser positivt på att såväl som SCB har inställningen att HIO bör föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken och på att ett arbete pågår i denna riktning. Utskottet anser med hänsyn till detta att motion 2014/15:777 (FP) inte bör leda till någon åtgärd från , varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om romsk inkludering med hänvisning till det arbete som pågår. Jämför reservation 2 (M, C, V, FP, KD). (FP) påtalar i motion 2014/15:1719 yrkande 5 att det inom myndigheter och kommuner pågår ett utvecklingsarbete i fråga om olika former för samråd och dialog med romska företrädare. Motionären anser att detta arbete måste spridas vidare och att det är viktigt att det romska civilsamhället engagerar sig i detta arbete. I samma motion yrkande 8 framhåller motionären att regeringen bör ta ett initiativ till en utredning om att skapa en romsk språk- och kulturinstitution. Utredningen bör enligt motionären genomföras i nära samråd med det romska civilsamhället. Av 1 kap. 2 § femte stycket regeringsformen följer bl.a. att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person.