bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Regeringen anser att denna verksamhet är av förvaltningskaraktär och i stället bör finansieras från förvaltningsanslag. Därför föreslås att överförs från det nu aktuella anslaget till anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 . I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning med på anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Utskottet anser att regeringens förslag om anslag är väl avvägda. Utskottet har därmed redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och avstyrker motion 2015/16:2878 (KD) yrkande 1 i denna del (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Anslag inom utgiftsområde 16 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (mot. 2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 16. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i kommittémotion 2015/16: 2736. vill skapa ökade förutsättningar för en bättre och mer tillgänglig förskola. Vi vill att den allmänna förskolan ska utökas till att gälla i stället för dagens . Det skulle innebära att familjer får möjlighet till avgiftsfri förskola för sina barn redan från det att barnet är . Det ger också fler familjer, särskilt de med små inkomster, ännu bättre möjligheter att kombinera familjeliv med arbete. För införandet av allmän förskola satsar vi 2018 och . Vidare föreslår vi en satsning om på mindre barngrupper i förskolan, så att det totala stödet sammanlagt uppgår till . Stödet ska särskilt premiera de förskolor som arbetar aktivt med språkinlärning. Vi förstärker också tillsynen över förskolan med en tydligare kvalitetsgranskning av bl.a. barngruppernas storlek och ökar därför anslaget till Skolinspektionen med 2016–2018 och 2019. Forskningen visar att ökad fysisk aktivitet får eleverna att prestera bättre i skolan och minskar risken för psykisk ohälsa. Vi vill därför genomföra ett aktivitetslyft i fritidshemmen så att alla elever får möjlighet att utöva en idrott även efter skoltid. Vi satsar på att bygga upp ett samarbete mellan fritidshemmen och . Alliansen föreslog en utbyggnad av karriärtjänsterna som regeringen har tagit bort. För att stärka läraryrkets status, premiera skickliga lärare och lyfta elevers kunskapsresultat är fortsatta reformer nödvändiga. Karriärvägar för lärare är en viktig del i detta. Även lyfter fram vikten av goda karriärvägar för att höja läraryrkets status i sin granskning av den svenska skolan. Därför vill vi fortsätta bygga ut antalet karriärtjänster så att de uppgår till 22 000 tjänster. För detta ändamål avsätter vi 2016, 2017 och 2018 och 2019. Ska vi höja resultaten i skolan ska de skickligaste lärarna finnas på de skolor som har de största utmaningarna. Därför vill vi genomföra en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden och förstärker därför anslagen till vår tidigare satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden genom att avsätta dubbelt så mycket medel som . ökar vi anslaget från till 2017, 2018 och 2019. Extra stöd och hjälp är viktigt för att eleverna ska klara sig bättre i skolan, men alla elever har inte samma tillgång till sådant stöd. För att alla elever ska få goda förutsättningar att lyckas föreslår vi att det ska införas obligatorisk läxhjälp, dvs. en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever i årkurs 4–9. Vi satsar för ändamålet . För att ge bättre förutsättningar för fler elever att klara kunskapsmålen är det även betydelsefullt att erbjuda elever sommarskola. Vi anser att alla elever bör ha samma möjligheter att delta i sommarskola, oavsett i vilken kommun eleven bor. Det bör därför finnas en tydlig skyldighet för kommunerna att erbjuda sommarskola från årskurs 6 för de elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasiet. Vi fördubblar regeringens satsning på sommarskola och avsätter ytterligare och totalt på sommarskola från årskurs 6–9 för den elevgrupp som riskerar att halka efter. Alla elever har rätt att känna sig trygga i skolan men mobbning är tyvärr fortfarande ett stort problem. Den brist på kunskap kring mobbning som finns behöver åtgärdas för att mobbningen ska försvinna. Vi satsar därför på att i samråd med andra aktörer ska utarbeta en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, med syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor om att förebygga mobbning, våld och kränkningar i skolan. visar i en granskningsrapport att statsbidragen inte når ut till alla kommuner och skolor (RiR 2014:25). Många av de kommuner som har störst behov har således inte kapaciteten att ansöka om statsbidragen. Vi vill därför stärka möjligheterna för svagpresterande skolor att kunna utvecklas och förbättras. Det behövs en tydligare koppling mellan de åtgärder som Skolinspektionen sätter upp för svagpresterande skolor och möjligheten för dessa skolor att få nationella resurser utan att det kräver ett omfattande ansökningsförande. När Skolinspektionen har upprättat en åtgärdsplan ska kunna erbjuda skolor eller huvudmän som inte når kunskapskraven ett särskilt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till vissa åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. Det kan t.ex. handla om lärarhandledning, speciallärarkompetens, ledarskapsutbildning eller förstärkt elevhälsa. För att Skolinspektionen ska kunna stärka sin tillsyn och genomföra de föreslagna utredningsåtgärderna satsar vi 2016 och 2017 och 2018 och 2019. Vi anser också att det behöver utvecklas en ny metod som innebär att speciellt utvalda lärarcoacher, kopplade till kunskapskontrakten, får tjänstledigt från sina ordinarie lärartjänster för att professionellt och målinriktat samverka med personalen i utvalda skolors arbetslag. Dessutom vill vi att ska få ett uppdrag att utforma en plan för hur alla ämnen skulle kunna utvecklas likt Matematiklyftet samt ett uppdrag att utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. För dessa åtgärder, samt åtgärder som är kopplade till utformandet av kunskapskontrakt, vill vi att ska tillföras . Det är oroande att det händer för lite inom området för digital skolutveckling i . Vi vill därför att ska få i uppdrag att ta fram en nationell strategi för skolans digitalisering och vi avsätter för ändamålet. I en sådan strategi bör olika delar ingå, bl.a. hur bättre kunskapsresultat kan nås genom att låta elever använda digitala läromedel i sitt arbete, vilken kompetens som krävs för att varje skola ska kunna utveckla den digitala infrastrukturen på skolan och vilka nya typer av kunskaper rektorer och andra skolledare behöver för att leda digitaliserade skolor. Ett utbyggt yrkesvux är ett effektivt sätt att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning, vilket är ett krav för att få ett arbete. utvärderingar visar exempelvis att tre av fyra av dem som har gått yrkesvux har fått en anknytning till arbetsmarknaden efter avslutade yrkesstudier. För att fler ska få chansen att lära sig ett yrke och få sitt första jobb vill vi bygga ut yrkesvux. Vi föreslår en satsning om för att bygga ut yrkesvuxutbildningarna. Satsningen byggs successivt ut och uppgår 2019 till . Utbyggnaden bör ske genom permanenta anslagsökningar till kommunerna för att finansiera möjligheten för fler att gå yrkesvuxutbildningar. Vidare vill vi att rätten att läsa in såväl grundläggande som särskild behörighet till högskolestudier på den kommunala vuxenutbildningen ska utökas till att bli en generell rättighet. Denna rättighet föreslås omfatta alla som är behöriga till sådan utbildning. Satsningen uppgår till . är en kunskapsnation och vår befolkning är välutbildad. Detta är resultatet av en lång svensk tradition när det gäller att satsa på både bildning och god utbildning som är tillgänglig för alla. Utbildning, forskning och entreprenörskap lägger grunden för framtidens arbetsmarknad. Därför är tydliga med att ambitioner ska vara höga. Vi ska ha en internationellt sett hög kvalitet på utbildningar och den forskning som bedrivs. gjorde och alliansregeringen historiskt stora satsningar inom utbildnings- och forskningsområdet för att även ska vara en modern och innovativ kunskapsnation. anser att målet för högre utbildning ska vara att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Ska klara den globala konkurrensen måste vi hålla hög kvalitet i hela utbildningskedjan. och alliansregeringen införde flera förbättringar för att skapa en god kunskapsspiral med kvalitet i fokus. kommer att fortsätta detta systematiska arbete och anlägga en strategisk helhetssyn på utbildningsprocessen. anser att de som har beslutat ska fördelas på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat även fortsättningsvis ska redovisas för , och inte som regeringen föreslår i regleringsbreven. anser också att nivåökningen av direkta anslag till forskning bör fördelas enligt den gällande omfördelningsmodellen och vi avvisar därför regeringens förslag om en ny fördelningsmodell. är det långa väntetider för att få sin utländska vårdutbildning validerad och beslut fattat om vårdlegitimation. Vi vill att uppdrag att validera utländska betyg och kompetenser av utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsyrken övergår till Universitets- och högskolerådet (UHR) och vi satsar därför ytterligare till UHR. Denna myndighet har visat sig vara mer effektiv när det gäller att kartlägga insatser för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Rekryteringsbehoven är stora inom vårdyrkena och validering är därför viktig. anser att målet för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Anslag inom utgiftsområde 16 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. förslag om statsbudgeten och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2015/16:761. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 16 inte får överstiga 69 2016 (bet. 2015/16:FiU1). förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 16. budgetalternativ bör ses som en helhet. Jag står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha utformats i enlighet med förslagen i kommittémotion 2015/16:2348. Förskolan är en oerhört viktig del av det svenska skolsystemet. har en vision av en förskola där alla barnen trivs, utvecklas och är trygga. satsar sammantaget mer än regeringen för att avsevärt förbättra kvaliteten inom förskolan. Inom denna satsning avsätter för att minska barngrupperna i förskolan och höja kvaliteten inom barnomsorgen. Enligt mening bör det införas en nationell rekommendation om maximalt 15 barn per grupp i förskolan. För att göra det möjligt för människor att sköta sina arbeten på obekväm arbetstid vill vidare att anslagen för barnomsorg på obekväm arbetstid ökas och att samtliga kommuner bli skyldiga att tillhandahålla s.k. nattis om rimlig efterfrågan finns. För att genomföra detta avsätter . vill även att anslagen till Kommuner och Landsting (SKL) höjs för att göra det möjligt för SKL att ta fram en handlingsplan för särskilt begåvade barn i förskolan. föreslår att avsätts för detta ändamål. Enligt mening är det också viktigt att barn får möta andra barn innan sedvanlig förskola påbörjas och jag anser därför att det bör utredas och inrättas ett statligt stimulansbidrag för att staten ska kunna medfinansiera den öppna förskolan. Det bör avsättas för detta ändamål. anser dessutom att det behövs en satsning på att öka matkvaliteten för såväl barn i förskolan som elever i skolan. Det bör därför införas ett stimulansbidrag till förskolor och skolor, som bl.a. ska satsas på att bygga om mottagningskök till tillagningskök samt öka användningen av närodlade råvaror. föreslår att satsas på att höja matkvaliteten i förskolan och på att höja matkvaliteten i skolan. Vi ser att svensk skola står inför en rad utmaningar. Från att en gång ha varit en skola i världsklass har resultaten i den svenska skolan försämrats drastiskt . har skolan blivit stökigare, otryggare och mer segregerad. Utifrån detta måste vi reformera den svenska skolan och gå tillbaka till den kunskapsskola den en gång var. En av största skolsatsningar är karriärvägar för lärarkåren. anser att det är oerhört viktigt att vi engagerar de bästa lärarna vi kan få. föreslår därför att det avsätts för ett karriär- och certifieringslyft, enligt en förebild från . karriär- och certifieringslyft innebär att lärare ska fortbilda sig enligt ett certifieringssystem som utgår från två nivåer: en basnivå och en mer avancerad nivå. Lärare som vill få ”vara kvar” där de är men vill få mer kunskap i sitt ämne genomför vidareutbildning på basnivå. Lärare som vill få djupare kunskaper, och även vill få möjlighet att framöver bli mentorer för nya kollegor, genomför en fördjupad extern utbildning på högskola eller universitet. ska samtliga lärare även genomgå ett antal timmar av intern utbildning. Utöver dessa utbildningar ska forskning uppmuntras. Varje extern utbildning som en enskild lärare genomfört ska innebära att personen kommer ett steg upp i en utbildningstrappa. För att få komma vidare uppåt i ”trappan” krävs att läraren tar det ansvar som förväntas efter genomförd utbildning. Tanken är att denne ska stötta kollegor som befinner sig lägre ned på trappan med återkoppling. För att komma till toppen av trappan krävs det att läraren deltagit i de team som genomför insatser vid skolor med sämre resultat. En god individuell lönesättning för lärare är enligt mening både viktig och nödvändig för att kunna konkurrera med näringslivet. Som en del av vårt karriär- och certifieringslyft vill jag därför att det införs en tydlig individuell lönetrappa som följer ansvar och utbildningsnivå. För att skolor ska fungera väl krävs det dessutom rektorer med både en gedigen utbildning och erfarenhet av skolarbete. Därför anser att det bör införas en karriärstege även för rektorer, och att rektorer bör rekryteras bland behöriga lärare från certifieringsnivå 3 och högre. Detta stärker rektorernas pedagogiska profil, som den administrativa bördan ska anpassas därefter. För rektorer tillkommer därefter tre specifika certifieringsnivåer, vilket givetvis också medför lönepåslag och utökade ansvarsområden. föreslår att det satsas på denna reform. Det är även mycket viktigt att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna, som lärarkåren behöver avlastas från arbetsuppgifter som kräver alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling. vill därför se en satsning på mer hjälpande och stödjande personal i skolan i form av framför allt fler skolsköterskor, skolpsykologer, kuratorer, vaktmästare och administrativ personal. har även som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt och ser det därför som en självklarhet att stärka och effektivisera studie- och yrkesvägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som den kommunala vuxenutbildningen (komvux). För att genomföra satsningen på mer stödjande personal i skolan samt studie- och yrkesvägledare föreslår att det avsätts . anser även att det framöver behöver genomföras ett speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare. är övertygade om att det är avgörande i vårt framtida samhälle att elever och lärare lär sig använda datorer på rätt sätt. vill därför införa ett stimulansbidrag för digital kompetensutveckling av skolans personal. satsning på digitalisering uppgår sammantaget till , som bl.a. föreslås användas till detta stimulansbidrag. Jag anser även att det framöver bör tas fram en nationell strategi för skolans digitalisering. vill ge de mycket viktiga landsbygdsskolorna en chans att överleva genom att erbjuda kommunerna ett stimulansbidrag för att understödja skolor med låga elevunderlag. föreslår därför att det avsätts i öronmärkta medel som kommuner kan använda för detta ändamål. vill även se ett förbättrat systematiskt samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet genom en utökning av det s.k. . På detta sätt kan vi frigöra tid för lärarna, men också knyta näringslivet närmare skolan. föreslår att det avsätts för att genomföra denna satsning. För att öka elevers möjligheter till idrott och rörelse inom fritidshemmens verksamhet bör det framöver dessutom etableras ett utökat samarbete mellan fritidshemmen och föreningslivet. Vi måste i fortsättningen komma tillrätta med ordningsproblemen i den svenska skolan och säkra studieron för alla elever. Det bör därför framöver införas ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmän. För att säkra likvärdigheten i den svenska skolan och förhindra att vissa skolor dras med dåliga resultat år anser att det i fortsättningen behövs en tydligare koppling mellan de åtgärder som Skolinspektionen sätter upp för svagpresterande skolor och möjligheten för dessa skolor att få nationella resurser utan att det kräver ett omfattande ansökningsförfarande. När Skolinspektionen har upprättat en åtgärdsplan för en skola bör kunna erbjuda skolor/huvudmän som inte når kunskapskraven ett kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. tror på ett breddat och fördjupat samarbete mellan gymnasieskolan och näringslivet. För att ytterligare förbättra relationerna med arbetslivet och framför allt teknikföretag vill se en satsning på s.k. teknikcollege. Genom dessa skolor tar vi till vara företagens erfarenheter och kunskaper i respektive bransch och tillgodoser företagens behov av arbetskraft. föreslår att avsätts för denna satsning. Vad gäller just gymnasieutbildningar med industriinriktningar är det dessutom avgörande att dessa marknadsförs och görs intressanta för ungdomar. Generellt vill också låta näringslivet spela en betydligt större roll i arbetet med att utforma relevanta och attraktiva gymnasieutbildningar. Ett annat sätt att möta företagens skriande behov av yrkeskunniga medarbetare är att införa lärlingsjobb med en avskaffad arbetsgivaravgift i stället för dagens . Vidare ska lärlingen också kunna anställas till av ingångslönen, detta givetvis i samråd med arbetsmarknadens parter. anser dessutom att man bör satsa extra resurser på att få fler ungdomar att bli gymnasieingenjörer och förslår därför en s.k. teknikbrygga som uppgår till . Inom denna teknikbrygga vill ge ungdomar som inte blivit anställningsbara genom sitt första gymnasieval en andra chans genom att erbjuda två terminers gymnasiestudier i teoretiska och praktiska ämnen och därefter en termin betald praktik hos en lokal industri som finansieras med statliga medel. åtgärdar diskrepansen mellan arbetskraftens utbildning och näringslivets behov. Det är samhällsekonomiskt kanske de bäst investerade pengarna vi kan satsa och andelen som går från direkt till arbete är mycket hög. föreslår därför en satsning på med –2019. Lärarutbildningen är oerhört viktig för hur våra framtida lärare kommer att prestera . Alla lärarutbildningar håller inte samma kvalitet eller ens godkänd kvalitet. De lärarutbildningar som inte håller måttet måste förändra eller slå ihop sina utbildningar med andra högskolor. Vi måste sträva efter absolut högsta kvalitet vad gäller våra lärarutbildningar. vill utreda hur vi kan vässa vår lärarutbildning vad gäller ledarskap och ämneskunskaper. En viktig punkt är att se till att de blivande lärarna får med sig pedagogisk kunskap, arbetssätt och tänkande som är anpassade efter de möjligheter och de verktyg som den digitala omställningen ger. vill också satsa på alternativa vägar till läraryrket. Produktivitetsavdraget är starkt kritiserat inom högskolevärlden. Högskolor kan inte öka sin produktivitet i samma takt som näringslivet . avskaffar detta avdrag för att frigöra behövliga resurser till våra lärosäten. Andelen lärarledd undervisningstid har gradvis urholkats på våra högskolor, vilket har lett till en gradvis kvalitetsförsämring. vill hejda denna utveckling och satsar nu och över budgetperioden på en ökad lärarledd undervisningstid.