bet · H201SkU18 · 2015-03-19 00:00:00 — Vid höstens behandling av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner som innehöll förslag om skatteförändringar, bl.a. på punktskatteområdet, som utgjorde en del av oppositionspartiernas förslag till finansiering av deras alternativa budgetförslag . I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden som väcktes av ledamöter från både oppositionen och regeringspartierna under den allmänna motionstiden och som tar upp frågor på punktskatteområdet. De aktuella motionerna handlar bl.a. om skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, trängselskatt samt skatt på alkohol och tobak. Andra yrkanden rör reklamskatt och lotteriskatt. Utskottet behandlar även yrkanden om skatt på flygresor, skatt på handelsgödsel, kemikalier, avfall och naturgrus och slutligen yrkanden om skatt på plastpåsar, styrmedel för biokolteknik, stämpelskatt och punktskattebrott. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats i samband med budgetbehandlingen eller under tidigare riksmöten, och utskottet avstyrker därför dessa med hänvisning till att redan har tagit ställning i dessa frågor. I andra fall avstyrker utskottet förslagen bl.a. med hänvisning till pågående eller avslutade utredningar eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad i . Till betänkandet har lämnats 11 reservationer (M, SD, C, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatt på drivmedel m.m. Andra frågor om punktskatter 1.Energiskatt, punkt 1 (M, C, FP, KD) 2.Energiskatt, punkt 1 (SD) 3.Lantbrukets drivmedelsskatter, punkt 3 (SD) 4.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (M, C, FP, KD) 5.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (SD) 6.Fordonsskatt, punkt 5 (M, C, FP, KD) 7.Trängselskatt, punkt 6 (SD) 8.Skatt på flygresor, punkt 9 (M, C, FP, KD) 9.Skatt på handelsgödsel, punkt 10 (M, SD, C, KD) 10.Skatt på handelsgödsel, punkt 10 – motiveringen (FP) 11.Skatt på kemikalier, punkt 11 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Skattesatser för alkohol () Skattesatser på tobak () Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:617 av (M), 2014/15:1101 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2014/15:1675 av (KD), 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Reservation 2 (SD) Skatt på drivmedel m.m. 2014/15:284 av (M), 2014/15:1285 av (M) och 2014/15:1981 av (MP). 2014/15:1498 av och (M), 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:2831 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 3 (SD) 2014/15:563 av och (C) yrkande 2, 2014/15:1426 av (M) yrkande 2, 2014/15:2379 av och (M), 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 7, 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 7. Reservation 4 (M, C, FP, KD) Reservation 5 (SD) 2014/15:339 av (M), 2014/15:847 av m.fl. (V) yrkande 8, 2014/15:1056 av (M), 2014/15:1241 av och (SD) yrkande 2, 2014/15:1768 av (M), 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10, 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 8, 2014/15:2913 av (SD) och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 10. Reservation 6 (M, C, FP, KD) 2014/15:15 av (FP), 2014/15:77 av m.fl. (SD), 2014/15:1570 av (C), 2014/15:1923 av (S), 2014/15:2127 av (SD) yrkande 4 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 7 (SD) 2014/15:98 av (M), 2014/15:1745 av (S), 2014/15:2407 av Finn och (M), 2014/15:2419 av Finn och (M) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2577 av och (M). 2014/15:1208 av och (FP) och 2014/15:1561 av (SD) yrkande 5. 2014/15:972 av (M) yrkande 6, 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 14 och 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 8 (M, C, FP, KD) 2014/15:1059 av och (M), 2014/15:2322 av m.fl. (C) och 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 9 (M, SD, C, KD) Reservation 10 (FP) – motiveringen 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 11 (C) 2014/15:1960 av (M) yrkande 1, 2014/15:2222 av m.fl. (M) och 2014/15:2376 av (M). 2014/15:1589 av (KD). Andra frågor om punktskatter 2014/15:1082 av och (M), 2014/15:1483 av och (M) yrkande 1, 2014/15:1652 av och (MP) yrkande 4, 2014/15:2541 av (C) yrkande 3, 2014/15:2548 av (M) yrkande 2 och 2014/15:2612 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (S), (SD), (FP), (KD), (S), (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning fattade beslut med anledning av budgetpropositionen och oppositionspartiernas alternativa budgetförslag . antog i det sammanhanget förändringar på punktskatteområdet som bl.a. inkluderade förändrade energiskatter och drivmedelsskatter, höjd alkoholskatt och tobaksskatt samt höjd fordonsskatt. avslog motioner som innehöll förslag om skatteförändringar på punktskatteområdet, som en del av oppositionspartiernas budgetalternativ, och som därför prövades tillsammans med regeringens beräkning av statsinkomsterna (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU1, yttr. 2014/15:SkU1y, rskr. 2014/15:29). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om förändrade eller nya punktskatter. Motionerna innehåller förslag som rör bl.a. skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, trängselskatt samt skatt på alkohol och tobak. Andra yrkanden rör reklamskatt och lotteriskatt. Utskottet behandlar även yrkanden om skatt på flygresor, skatt på handelsgödsel, kemikalier, avfall och naturgrus och slutligen yrkanden om skatt på plastpåsar, styrmedel för biokolteknik, stämpelskatt och punktskattebrott. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkandet 2013/14:SkU19. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om översyn av lagstiftningen om energiskatter, om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och om att slopa skattefriheten på elektrisk kraft som framställts i vindkraftverk. avslår också motionsförslag om sänkt skatt för egenproducerad förnybar el och om att inte höja koldioxidskatten för uppvärmningsbränsle för vissa delar av näringslivet. Jämför reservationerna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). Skatt på bränslen och el Energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) lägger fast ramen för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Grundregeln är att bränslen och el ska beskattas. Direktivet anger minimiskattenivåer vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. De svenska skattereglerna om energi- och koldioxidskatt på bränslen och el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. och framåt sker en indexomräkning av skattebeloppen genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. beslutade dock om ändringar i LSE av koldioxid och energiskattesatserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser borde göras av regeringen genom en förordning då sådana förändringar genomförs. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast i LSE. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen följer således av 2 kap. 1 § LSE i dess lydelse enligt SFS (2009:1497). Skatten uppgår till /liter på bensin (miljöklass 1) och till /liter på diesel (miljöklass 1). Energiskatt på elektrisk kraft tas ut vid förbrukning av el i . tillämpar en hög energiskattenivå på el för hushåll och serviceföretag och en låg skattenivå för industri och jordbruk. Uppdelningen i industri och jordbruk respektive hushåll och serviceföretag har sin grund i en bedömning av konkurrensutsattheten för de branscher som får låg skatt. Energiskatten på el framgår av förordningen (2014:1328) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt på elektrisk kraft för . Skatten (exklusive moms) på el i är per kWh och i norra per kWh. Skattesatsen är per kWh för el som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling. Samma skattesats, per kWh, gäller under vissa förutsättningar för el som förbrukas i fartyg som ligger i hamn. Därutöver finns regler om hel eller delvis befrielse från koldioxid- och energiskatt under vissa förutsättningar. Detta gäller bl.a. bränslen och el som förbrukas för tillverkningsprocessen i industriell verksamhet och för framställning av energiprodukter. Elektrisk kraft är inte skattepliktig bl.a. om den framställs i i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar el (11 kap. 2 § 1 LSE). Energiskatt ska betalas av den som framställer skattepliktig el (producent) eller som yrkesmässigt levererar av honom framställd skattepliktig el eller av annan framställd skattepliktig el (leverantör), (11 kap. 5 § första stycket 1 och 2 LSE). har i ett ställningstagande (, 131 56 0566-08/111 ) redovisat uppfattningen att enbart den omständigheten att en elproducent matar in el på ett elnät, där elen sammanblandas med el av ett annat ursprung, inte medför att producenten ska anses leverera elen, i den mening som avses i 11 kap. 2 § 1 och 5 § 2 LSE. anser att en förutsättning för att en producent i denna mening ska anses leverera el är att producenten dessutom överlåter elen till någon annan genom försäljning eller genom annat avtal om överlåtelse. Av ställningstagande följer att en vindkraftsproducent i som inte överlåter elen till någon annan utan enbart anlitar elnätsföretag för överföring av elen till en uttagspunkt där producenten själv förbrukar el inte anses leverera elen. Under förutsättning att producenten inte heller yrkesmässigt levererar annan el är elen från vindkraftverket undantagen från skatteplikt. Undantag från skatteplikt gäller även om vindkraftsproducenten köper ytterligare el från ett elhandelsföretag för att täcka resterande behov vid uttagspunkten. Det elhandelsföretag som levererar el vid uttagspunkten anses endast ha levererat den mängd el som överskrider den mängd el som producenten inte tillgodoser via den egna framställningen av el. har i ett ställningstagande (, 131 72782-12/1211) bedömt om LSE medger tillämpning av ett skattemässigt avräkningsförfarande mellan tidsperioder med överskott respektive underskott i vindkraftsproduktionen jämfört med den egna elförbrukningen. Frågan gällde om man vid tillämpningen av LSE skattemässigt kan anse att el som producenten förbrukat är sådan el som producenten framställt vid ett senare eller tidigare tillfälle än den faktiska förbrukningstidpunkten. konstaterar att LSE inte har bestämmelser om avräkning för el, vilket innebär att bestämmelserna om skattskyldighetens inträde för el gäller varje enskild kWh för sig. Det är således inte möjligt att skattemässigt anse att en vindkraftsproducents elförbrukning vid en viss uttagspunkt utgörs av el som producenten framställt än förbrukningstidpunkten. Det är inte heller möjligt att göra en avräkning gentemot ett tidigare överskott som uppstått då producenten framställt mer el än vad denne för tillfället haft behov av. anför att enligt förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el ska mätning normalt avse överförd el under varje timme. Vid kontroll av att energiskatt på el redovisats korrekt kommer därför inte att kräva mätvärden för kortare tidsperioder än . har i ett ställningstagande (, 131 571875-08/11) bedömt att en ekonomisk förening som vid ett vindkraftverk producerar el som föreningen matar ut på elnätet och säljer till sina medlemmar levererar elen yrkesmässigt i den mening som avses i 11 kap. 2 § LSE. Det innebär att sådan el inte kan omfattas av undantaget från skatteplikt enligt lagen. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska skatt betalas till staten på en kärnkraftsreaktors värmeproduktionsförmåga (termiska effekt). Skattskyldig är den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor, och skatt betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns. Om drifttillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad upphör skattskyldigheten . Skatten för varje kalendermånad uppgår till per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Denna nivå har gällt . Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med per megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger 90. I motion 2014/15:617 av (M) anförs att det finns en oklarhet kring de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningarna vad gäller en rad energiskatter, vilket skapar ett behov av genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi. Motionären menar att målsättningen exempelvis bör vara att undersöka samtliga energiskatters syften och deras respektive samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt att säkerställa att ingen överbeskattning sker. I kommittémotion 2014/15:1101 av m.fl. (SD) yrkande 5 respektive yrkande 6 anförs att skatten inte bör höjas på den termiska effekten i kärnkraftsreaktorer eftersom det skapar en obalans i konkurrensen på den fria elmarknaden. Motionärerna menar vidare att kärnkraftsreaktorer som uppförs efter inte ska belastas med effektskatt för att därigenom stimulera byggandet och skapa incitament för att förnya reaktorer. I kommittémotion 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås att lydelsen om skattefrihet på elektrisk kraft som framställts i i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar elektrisk kraft ska upphävas eftersom vindkraft ges vissa subventioner, vilket ger en konkurrensfördel jämfört med övriga energislag. I motion 2014/15:1675 av (KD) anförs att definitionen av energiintensiv industri, för vilken det råder skattenedsättning, bör utökas. Avgörande bör inte vara vilken sektor ett företag tillhör utan hur dess elkonsumtion ser ut. Motionären anser också att förslaget om höjning av avgiften för kärnavfall ska avslås i avvaktan på ett mer långsiktigt sätt att beräkna avgiften. De svenska konkurrensförhållandena på energiområdet är inte färdigutredda, och det är därför viktigt att inte höja skatter och avgifter på energiområdet. Motionären anser därför att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer inte bör höjas. I kommittémotion 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 2 framförs att regeringens förslag om att höja koldioxidskatten för uppvärmningsbränslen för de delar av näringslivet som inte har utsläppsrätter inte bör genomföras eftersom det slår mot det svenska jord- och skogsbruket och även indirekt riskerar att slå ut annan svensk industri på landsbygden. I motion 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4 föreslås att skatten sänks för egenproducerad förnybar el i syfte att stimulera produktion av förnybar el. beslutade om ett omfattande paket med förändringar av koldioxid- och energiskattesatserna för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning (bet. 2009/10:SkU21). Den dåvarande regeringen föreslog därvid ett antal förändringar –2015. Syftet var att åstadkomma effektivast möjliga klimatstyrning för att möta klimatförändringarna och de utmaningar och problem som uppkommer på grund av dem. Förändringarna ska dessutom passa ihop med de europeiska styrinstrumenten som de inte ska försämra svenska företags konkurrenskraft. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (dir. 2014:72) har tillsatts för att se över hur bland annat serverhallar behandlas skattemässigt. I uppdraget ingår att beakta den internationella konkurrens som exempelvis informations- och kommunikationsverksamhet utsätts för. Utredningen ska redovisas . I budgetpropositionen redogör vidare regeringen för sin syn på utvecklingen av arbetet med effektivare skatter på energi-, klimat- och miljöområdet. Regeringen pekar i detta sammanhang på att har lång och god erfarenhet av att använda skatter och andra ekonomiska styrmedel för att kostnadseffektivt bidra till att nå klimat-, energi och miljöpolitiska mål. verkar inom EU för att det nuvarande energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av EU-ramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet) ska ändras, i syfte att öka miljöstyrningen och skapa ett mer kostnadseffektivt ramverk för beskattningen på unionsnivå. Utskottet anser inte att det därutöver finns skäl för något tillkännagivande om en översyn av energibeskattningen. Genom utfallet av budgetomröstningen genomfördes inte skattehöjningen på termisk effekt i kärnkraftreaktorer, utskottet delar dock regeringens uppfattning om att kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader. I budgetpropositionen aviserar regeringen vidare att den anser att koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna bör höjas till den generella nivån fr.o.m. . Regeringen anför att den, i syfte att åstadkomma en förbättrad miljöstyrning och förenkla skattesystemet, avser att fortsätta på den inslagna vägen som presenterades i det s.k. klimatskattepaketet 2009 genom att återkomma med förslag om att helt slopa nedsättningar av koldioxidskatten. Utskottet anser inte att det finns några skäl att föregripa beredningen av frågan. Utskottet anser att produktionen av förnybar el bör byggas ut ytterligare. Inom energipolitiken pågår dock blocköverskridande samtal för att nå överenskommelser om den långsiktiga inriktningen. Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk kommission som ska ta fram förslag på ny politik för den långsiktiga energiförsörjningen (dir. 2015:12). Utskottet anser inte att det av motionerna framkommit något som motiverar ett särskilt uttalande av . Utskottet avstyrker samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Skatt på drivmedel m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att införa lägre bränsleskatt i glesbygd, om att sänka skatten på diesel och om att avveckla skattebefrielsen för luftfartyg och fartyg. Enligt energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) är medlemsländerna skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskattenivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom vad gäller dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen, som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer, gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljöegenskaperna, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationerna tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon, är skattemässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljösynpunkt. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen anges i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. har en årlig indexomräkning gjorts av såväl energiskattesatserna på el och koldioxid som energiskattesatserna på bränslen. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. beslutade i det s.k. klimatskattepaketet om ändringar av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser borde göras av regeringen genom en förordning då sådana förändringar genomförs. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast. Vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen följer således av 2 kap. 1 § LSE i dess lydelse enligt SFS (2009:1497). Skatten uppgår till /liter på bensin (miljöklass 1) och till /liter på diesel (miljöklass 1). Skatten på naturgas som används som drivmedel är motsvarande /liter. Enligt artikel 2.3 i energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG) och 2 kap. 4 § LSE gäller för energiprodukter som används som motorbränsle och för vilka direktivet inte fastställt någon skattenivå, t.ex. syntetiska drivmedel, att skatt ska tas ut enligt den skatt som gäller för likvärdigt bränsle. Likvärdigt bränsle är det bränsle som produkten ersätter, och för syntetisk diesel är likvärdigt bränsle diesel miljöklass 1. Detta gäller oavsett det syntetiska drivmedlets ursprung. Den som förbrukar eller säljer syntetisk bensin eller diesel som framställs av biomassa får göra avdrag för energi- och koldioxidskatten enligt bestämmelser i 7 kap. LSE. Motsvarande möjlighet finns inte när det gäller fossilbaserade syntetiska drivmedel, t.ex. sådana som är framställda från naturgas. Enligt 2 kap. 12 § LSE har regeringen i särskilda fall möjlighet att medge nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt på bränslen som förbrukas inom pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter. Till och med kunde sådana dispensbeslut avse fossilbaserade bränslen. De dispensbeslut som kan lämnas omfattar bara förnybara bränslen som förbrukas inom pilotprojekt. träder nya regler som begränsar skattefriheten för flyg- och fartygsbränsle som används för annat än privat ändamål i kraft. Ändringen innebär att skattebefrielse endast kan ges när luftfartygen, skeppen eller båtarna används för transport av passagerare eller varor mot ersättning eller tillhandahållande av andra tjänster mot ersättning, av offentliga myndigheter eller för offentliga myndigheters räkning eller för yrkesmässigt fiske. Skattebefrielse kommer även att ges för bränsle som förbrukas av frivilliga försvarsorganisationer och för bränsle som ideella organisationer förbrukar vid sjöräddning, brandövervakning och liknande verksamhet eller övning och utbildning för sådan verksamhet. Skattebefrielsen åstadkoms på samma sätt som . Ändringen är en anpassning till och behandlas av skatteutskottet i bet. 2014/15:SkU12. I motion 2014/15:284 av (M) föreslås att regeringen ska se över möjligheterna att införa ett försök med lägre bränsleskatt i glesbygd. I motion 2014/15:1285 av (M) anförs att måste sänka sina dieselskatter till samma nivå som övriga EU-länder eller lägre för att de svenska åkerierna ska kunna konkurrera på lika villkor som åkerier etablerade utanför . I motion 2014/15:1981 av (MP) anförs att flygtrafikens utsläpp av växthusgaser ökar och att dagens utveckling bör brytas. Motionären menar att skattebefrielsen för luftfartyg och fartyg därför bör avvecklas. Punktskatter har en viktigt styrande effekt för att påverka beteendet vid bilanvändande. Utskottet är eniga med regeringen om att användandet av fossila bränslen tydligt ska minska . För att åstadkomma detta måste de förnybara drivmedlen få en större andel, som en större del av transportarbetet kan ske med kollektivtrafik. Möjligheterna ser dock väldigt olika ut i olika delar av landet.