bet · H201SoU9 · 2015-03-31 00:00:00 — I detta sammanhang vill utskottet särskilt lyfta fram Kommuner och Landstings rekommendation till landstingen om en landstingsgemensam samverkansform inom läkemedelsområdet. Utskottet vill också lyfta fram innovationsstöd vars övergripande målsättning är att patienter tidigare ska ha tillgång till nya medicinska produkter. Innovationsstödet är starkt kopplat till målen i den nationella innovationsstrategin. pågår beredning av godkännande och införande av nya läkemedel. Denna beredning bör inte föregripas. Mot denna bakgrund anser utskottet att något tillkännagivande till reger-ingen inte bör göras med anledning av motionerna 2014/15:2664 (M) yrkande 7, 2014/15:656 (FP) yrkande 1, 2014/15:1857 (KD) och 2014/15:1867 (KD). Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att vissa läkemedel bör omfattas av högkostnadsskyddet och om gratis graviditetstest på apotek. I motion 2014/15:943 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om läkemedlet Visanne. Motionärerna anser att läkemedlet bör omfattas av högkostnadsskyddet. Ett liknande yrkande finns i motion 2014/15:2444 av (KD) yrkande 4. I motion 2014/15:2619 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om insulinpumpar. I motion 2014/15:2751 av m.fl. (S) finns ett liknande yrkande. I motion 2014/15:519 av (S) begärs ett tillkännagivande om behandling av hepatit C. I motion 2014/15:2847 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna och kostnaderna för att införa ett system där graviditetstest av det enklare slaget finns att hämta ut gratis på apotek för alla kvinnor. Enligt 15 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. ska ett receptbelagt läkemedel omfattas av läkemedelsförmånerna, och inköpspris och försäljningspris ska fastställas för läkemedlet under förutsättning att kostnaderna för användning av läkemedlet, med beaktande av bestämmelserna i 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), framstår som rimliga från medicinska, humanitära och samhällsekonomiska synpunkter. Det ska heller inte finnas andra tillgängliga läkemedel eller behandlingsmetoder som enligt en sådan avvägning mellan avsedd effekt och skadeverkningar som avses i 4 § läkemedelslagen (1992:859) är att bedöma som väsentligt mer ändamålsenliga. Av 7 § samma lag framgår att det är som beslutar om ett läkemedel eller en vara som avses i 18 § ska ingå i läkemedelsförmånerna. Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets uppdrag () har på uppdrag av reger-ingen analyserat konsekvenserna av att vissa receptbelagda läkemedel inte ingår i läkemedelsförmånerna. TLV har redovisat uppdraget i en delrapport om receptbelagda läkemedel som inte ingår i läkemedelsförmånerna () och en slutrapport om receptbelagda läkemedel utanför läkemedelsförmånerna (). I betänkande 2013/14:SoU22 Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel behandlade utskottet bl.a. motioner om subvention av preventivmedel. Utskottet föreslog att skulle avslå motionerna. biföll utskottets förslag (rskr. 2013/14:272). Utskottet anförde i huvudsak följande (s. 48 f.): En av aktiviteterna i handlingsplanen i Nationella läkemedelsstrategin är att utreda långsiktig hantering av öppenvårdsläkemedel som inte ingår i läkemedelsförmånerna (aktivitet 5.2). Av aktiviteten framgår att i ljuset av vad Läkemedels- och apoteksutredningen kommer fram till när det gäller hur det allmänna kan få en sammanhållen bild av kostnaderna för samhället för läkemedel förskrivna på recept kan det finnas skäl att analysera om t.ex. landstingssubventionerade läkemedel skulle kunna hanteras på ett likartat sätt. Utredningen presenterade sitt delbetänkande Läkemedel för särskilda behov (SOU 2014:20) . Betänkandet bereds i . När det gäller motionsyrkanden om att ett visst läkemedel eller insulinpumpar bör omfattas av högkostnadsskyddet konstaterar utskottet att det är som beslutar om ett läkemedel eller en vara som avses i 18 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. ska ingå i läkemedelsförmånerna. Vilka läkemedel eller varor som ska ingå i läkemedelsförmånerna är således inte en fråga för . Motionerna 2014/15:943 (S) yrkande 1, 2014/15:2444 (KD) yrkande 4, 2014/15:2619 (M) och 2014/15:2751 (S) bör därför avslås. I motion 2014/15:519 (S) tas frågan om behandling av hepatit C upp. Det är som ansvarar nationellt för det breda förebyggande arbetet mot bl.a. hepatit C. Arbetet utgår från den nationella strategi som antogs av (prop. 2005/06:60, bet. 2005/06:SoU20). När det gäller frågan om hepatit C-läkemedel bör omfattas av högkostnadsskyddet hänvisar utskottet till sin bedömning ovan. Motionen bör avstyrkas. Utskottet anser att det inte finns skäl att ta något initiativ med anledning av en motion om att låta utreda ett system med gratis graviditetstest på apotek. Motion 2014/15:2847 (SD) bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om information om hur mediciner ska tas om hand och förlängd sista förbrukningsdag för läkemedel. Jämför reservation 8 (SD). I motion 2014/15:1520 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av information om hur mediciner ska tas om hand för att minska läkemedelsrester i miljön. Motionären anser att det på läkemedelsförpackningen tydligare bör anges att man inte får spola ned medicin i avloppet och att man ska lämna överblivna läkemedel till apotek för destruktion. I motion 2014/15:2560 av (M) begärs ett tillkännagivande om förlängd sista förbrukningsdag för läkemedel. Motionären anför att de flesta läkemedel har en praktiskt taget obegränsad hållbarhet. Trots detta kasseras enligt motionären fullt fungerande läkemedel. Mål 7 i den nationella läkemedelsstrategin är att minska läkemedlens påverkan på miljön lokalt och globalt. En av aktiviteterna under detta mål är att utreda om miljöaspekter bör beaktas vid subvention av läkemedel. En annan aktivitet är att verka för möjliggörande av miljöhänsyn vid produktion och användning av läkemedel. En utförlig redogörelse för innehållet i den nationella läkemedelsstrategin finns i avsnittet Förbättrad användning av läkemedel ovan. Av den redogörelsen framgår också att bjöd in ett femtontal aktörer för att gemensamt utarbeta en nationell plattform för det fortsatta arbetet med utmaningar på läkemedelsområdet. Läkemedels- och apoteksutredningens förslag om miljöhänsyn vid förmånsbeslut I Läkemedels- och apoteksutredningens (S 2011:07) delbetänkande Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23) redovisas bl.a. följande när det gäller miljöhänsyn (s. 265 och 290): Det är principiellt möjligt för att ta miljöhänsyn vid förmånsbeslut, dock endast i teorin. I praktiken förutsätts dokumentation om miljöpåverkan så att alla läkemedel kan miljöklassificeras, vilket saknas . Utredningen delar Miljömålsberedningens expertgrupps bedömning att det inte är möjligt att ställa krav på miljöklassificering, då det strider mot . Frågor om minskad miljöpåverkan från läkemedel och tillverkning bör lösas på internationell nivå, enligt Miljömålsberedningens förslag som bl.a. omfattar att föra in miljöhänsyn i regelverket för god tillverkningssed (GMP). bör arbeta aktivt för detta, bl.a. inom ramen för EU-samarbetet. Tillgången till startförpackningar är relativt god och det är andra orsaker som bidrar till att användningen är låg. En ökad användning av startförpackningar vid nyinsättning av läkemedel för långvarig behandling kan minska kassationen av läkemedel när behandlingar avbryts på grund av otillfredsställande effekt eller biverkning. Enligt uppgift bereds delbetänkandets olika delar inom . I budgetpropositionen (2014/15:1 utg.omr. 9) anför regeringen följande när det gäller det fortsatta arbetet med utveckling av läkemedelsstrategin i frågan om läkemedels påverkan på miljön (s. 47): Uppföljningen angående insatserna inom ramen för den natio-nella läkemedelsstrategin visar att ytterligare sju aktiviteter slutfördes . […] Arbete genomfördes även för att förbättra märkning av läkemedelsförpackningar, vilket minskar risken för förväxling och felanvändning. Dessutom utreddes åtgärder för att minska kassation av läkemedel, vilket begränsar miljöpåverkan av läkemedelsanvändning. I betänkande 2013/14:SoU22 Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel behandlade utskottet bl.a. motioner om miljö och läkemedel. Utskottet föreslog att skulle avslå motionerna. biföll utskottets förslag (rskr. 2013/14:272). Utskottet anförde i huvudsak följande (s. 56 f.): Mål 7 i den nationella läkemedelsstrategin är att minska läkemedlens påverkan på miljön lokalt och globalt. Av handlingsplanen framgår att kommer att inleda ett påverkansarbete på och att särskilt ska verka för att kommissionen identifierar och utreder konsekvenserna av olika handlingsalternativ när det gäller miljöhänsyn i risk- och nyttobedömningen. Utskottet anser att den fortsatta beredningen bör avvaktas. Motionerna […] avstyrks. I denna del fanns en reservation (SD). Utskottet konstaterar att det på området miljö och läkemedel pågår ett omfattande arbete både nationellt och internationellt. Utskottet anser därför att det inte finns skäl att göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2014/15:1520 (KD) yrkande 1 och 2014/15:2560 (M). Motio-nerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att den illegala verksamheten på området förfalskade läkemedel bör utredas. I motion 2014/15:2659 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om förfalskade läkemedel. Motionärerna anser att den illegala verksamheten för vidkommande bör utredas och analyseras och att en kartläggning av och åtgärder mot förfalskade läkemedel bör genomföras. Ny EU-lagstiftning på området förfalskade läkemedel antogs av och (direktiv /62/EU). Direktivet innehåller nya harmoniserade regler som ytterligare stärker övervakningen av försörjningskedjan för humanläkemedel så att förfalskade läkemedel inte når ut till patienter via apotek och andra legala försäljningsställen. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom ändringar i bl.a. läkemedelslagen (1992:859). Ändringarna antogs av (prop. 2012/13:40 Genomförande av ändringsdirektiv /62/EU Skydd mot förfalskade läkemedel i den lagliga försörjningskedjan, bet. 2012/13:SoU7, rskr. 2012/13:146). remitterade ett förslag till ändring av föreskrifter (LVFS 2009:8) om ansökan om tillstånd att bedriva öppenvårdsapotek. [19] Ändringarna är föranledda av direktiv /62/EU. Remisstiden går ut . antog den s.k. Medicrimekonventionen, som är den första internationella överenskommelsen när det gäller förfalskade läkemedel som innebär hot mot folkhälsan. Inom pågår ett arbete med frågan om hur konven-tionen ska införlivas i svensk rätt. Enligt uppgift kommer en proposition i ämnet att lämnas till . Utskottet konstaterar att motverkande av missbruk av läkemedelsprodukter ingår i ansvarsområde. Till detta hör att bekämpa och informera om den farliga och olagliga handeln med pirattillverkade läkemedel på Internet. Utskottet konstaterar vidare att propositionsarbete med anledning av Medicrimekonventionen pågår inom . Mot bakgrund av det arbete som pågår på området förfalskade läkemedel anser utskottet inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:2659 (M). Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om patienternas rätt till försäkringsskydd mot läkemedelsbiverkningar. I motion 2014/15:1133 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om patienternas rätt till försäkringsskydd mot läkemedelsbiverkningar. Mo-tionärerna anför att ett problem med läkemedelsförsäkringen är att inte alla läkemedelsföretag är anslutna till denna. De patienter som drabbas av svåra biverkningar kopplade till medicinen riskerar då att bli utan ersättning. Läkemedels- och apoteksutredningens förslag om ett förbättrat skydd för den enskilde vid läkemedelsskador Läkemedels- och apoteksutredningen (S 2011:07) har när det gäller ersättning vid läkemedelsskador bl.a. haft i uppdrag att lämna förslag som säkerställer ett godtagbart skydd för den enskilde vid skador av läkemedel som omfattas av läkemedelsförmånerna. Utredningen har övervägt ett antal åtgärder för att åstadkomma ett förbättrat skydd för den enskilde vid läkemedelsskador. I utredningens delbetänkande Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23) redovisas bl.a. följande i denna del (s. 16 f.): Utredningen har även diskuterat kring att Läkemedelsförsäkringen skulle ta ett solidariskt ansvar, dvs. även ersätta för skador som har orsakats av läkemedel som inte omfattas av Läkemedelsförsäkringen. Ett annat övervägande har varit att införa en generell ex gratiaersättning vid läkemedelsskador. Båda dessa alternativ avvisas därför att de riskerar att urholka Läkemedelsförsäkringen och därmed försätta de läkemedelsskadade i en sämre situation. Vidare har utredningen ansett det vara ett alltför stort ingrepp i den fria förskrivningsrätten att inskränka förskrivningsrätten till läkemedel som omfattas av Läkemedelsförsäkringen eller motsvarande. Utredningen har även övervägt en obligatorisk kollektiv försäkring med en skyddsnivå i enlighet med produktansvarsdirektivet. Ett sådant förslag skulle dock riskera att urholka Läkemedelsförsäkringen och därmed försämra situationen för den enskilde och betraktas därför inte som lämplig åtgärd. Det svenska systemet med utbyte på apotek, som funnits , innebär att ett förskrivet läkemedel som omfattas av Läkemedelsförsäkringen på kan bytas ut mot ett läkemedel som inte omfattas av försäkringen. Detta utan att patienten informeras om det. Läkemedlen är visserligen medicinskt utbytbara men skiljer sig åt vad beträffar ersättningsskyddet. Utredningen anser att det i dessa situationer är viktigt att patienten blir informerad. Eftersom det är apoteken som sköter utbytet är det rimligt att det är de som förmedlar informationen till patienten. Men även beträffande läkemedel som inte omfattas av utbytessystemet är det viktigt att patienten får information om ersättningsskyddet. Det ansvaret bör ligga på förskrivaren och det föreslås därför en informationsskyldighet för förskrivarna. Hur förskrivarens informationsskyldighet i detalj ska vara utformad bör övervägas ytterligare. Utredningen anser vidare att i de fall det finns skillnader i ersättningsskyddet mellan olika likvärdiga produkter bör åtgärder vidtas som ger den enskilde makt och möjlighet att göra ett aktivt val. Sådana val kan bli möjliga inom ramen för utbytessystemet eftersom det då finns flera likvärdiga alternativ. Utredningen anser således att det är lämpligt att den enskilde ska kunna motsätta sig utbyte i de fall han eller hon bedömer att det utbytbara läkemedlet omfattas av ett sämre skydd vid läkemedelsskador än det förskrivna. Det är rimligt att om patienten har denna information, han eller hon också ska kunna använda den. Patienten ska inte behöva stå för mellanskillnaden mellan det förskrivna läkemedlet och det utbytbara läkemedlet, utan det förskrivna läkemedlet ska ersättas inom läkemedelsförmånerna. Apoteken kan välja vilka parallellimporterade läkemedel som de vill köpa och expediera till patienten och har således möjlighet att påverka vilket skydd som ska gälla beträffande de läkemedlen. har presenterat en branschöverenskommelse där undertecknande företag åtar sig att vid avtal med företag som parallellimporterar läkemedel, kräva att företaget och dess produkter omfattas av den svenska Läkemedelsförsäkringen. Sammantaget bedömer utredningen att dessa förslag kommer att innebära ett förbättrat skydd för den enskilde vid läkemedelsskador. Förskrivarens och apotekens informationsplikt kommer att leda till en ökad medvetenhet hos förskrivare, apotek och patient att vid val av läkemedel även ta hänsyn till skyddet vid läkemedelsskador. Utredningens bedömning är att alla utredningens förslag sammantaget kommer att skapa incitament för företagen att tillhandahålla läkemedel som omfattas av ett mer förmånligt skydd vid läkemedelsskador än vad som följer av nuvarande reglering. Delbetänkandet bereds inom . I betänkande 2013/14:SoU22 Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel behandlade utskottet bl.a. motioner om Läkemedelsförsäkringen. Utskottet föreslog att skulle avslå motionerna. biföll utskottets förslag (rskr. 2013/14:272). Utskottet hänvisade i sin motivering till att den fortsatta beredningen av delbetänkandet Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23) borde avvaktas (s. 57 f.). Det fanns en reservation (S+MP+V) i denna del. Utskottet konstaterar att det inom pågår beredning av Läkemedels- och apoteksutredningens delbetänkande Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn (SOU 2013:23). I delbetänkandet behandlas bl.a. frågan om läkemedelsförsäkringen ska ta ett solidariskt ansvar, dvs. även ersätta för skador som har orsakats av läkemedel som inte omfattas av försäkringen. Beredningen bör inte föregripas. Motion 2014/15:1133 (S) bör därför avslås. Tillgänglighet till läkemedel, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:846 av m.fl. (V) yrkandena 5–8 och 2014/15:485 av och (S), 2014/15:724 av och (S) yrkande 2, 2014/15:927 av och (S), 2014/15:2042 av m.fl. (S) och 2014/15:2513 av m.fl. (SD). Apoteksmarknaden kännetecknas av stordriftsfördelar när det gäller lagerföring, distribution och rabattförhandlingar med grossister och läkemedelsföretag. Efter omregleringen har dessa kostnader stigit och jag menar att detta kommer att påverka prisnivån på läkemedel. För att återuppta stordriftsfördelarna bör staten ta över ansvaret för all distribution och lagerföring av läkemedel. För att få till nödvändiga förbättringar för konsumenterna bör regeringen också inleda en dialog med apoteksmarknadens aktörer. För att komma till rätta med problemet med de allt mindre lagren av läkemedel på apoteken har apoteksbranschen tillsammans med upprättat en lagerstatusfunktion för att man ska kunna se vilka apotek som har en viss medicin. Jag anser att regeringen bör följa upp detta system för att undersöka om en lagreglering är nödvändig. Slutligen anser jag att staten bör ta över ansvaret för all upphandling av läkemedel. Regeringen bör återkomma till med sådana förslag. 24-timmarsregeln, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:846 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. Ett av de problem som lett till försämrad tillgänglighet till rätt läkemedel är att apoteken alltför ofta inte klarar 24-timmarsregeln. Undersökningar som gjorts visar att inget av de sju största apoteksföretagen vid alla tillfällen klarar 24-timmarsregeln. För att komma till rätta med problemen anser jag att kravet på 24 timmars leveranstid vid kundbeställning av receptbelagda läkemedel bör framgå av lag i stället för att regleras i förordning. Jag anser också att bör erbjuda kunden expressleverans till hemmet om inte 24-timmarsregeln kan hållas. Regeringen bör återkomma till med sådana förslag. Delbetalning av läkemedel, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:846 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12. Ingen ska behöva avstå från nödvändiga läkemedel av den anledningen att de inte har råd. Regeringen bör därför se över kreditprövningsvillkoren för läkemedel. Som det nu ser ut har varje företag på apoteksmarknaden ett eget kreditsystem. Detta innebär att konsumenten vid varje inköp måste gå igenom en ny kreditprövning. För att underlätta för kunden att få ut sin medicin så snabbt som möjligt bör möjligheten att införa ett gemensamt kreditsystem för alla landets apotek övervägas. Regeringen bör återkomma med sådana förslag till . Apotek i glesbygd, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2014/15:846 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 13. Jag anser att staten även fortsättningsvis bör behålla och utveckla . Dessutom bör man ge företaget nya samhällsuppdrag. Det nuvarande etableringstaket på bör slopas och bolaget bör få i uppdrag att etablera nya apotek där det finns behov hos befolkningen. Jag konstaterar att endast har ett tillfälligt åtagande till att upprätthålla verksamhet med runt 700 apoteksombud runt om i landet. Apoteken och apoteksombuden på små orter spelar en mycket viktig roll för tillgängligheten till läkemedel i hela landet. För att på lång sikt garantera en bra service även på landsbygden anser jag att bör få i uppdrag att permanenta systemet med apoteksombud. Regeringen bör återkomma med förslag i dessa delar till . Apotekspersonalens kompetens, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:846 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4. Sedan apoteksmarknaden avreglerades har kartlagt arbetsmiljön genom en enkätundersökning bland sina medlemmar. Resultatet publiceras i förbundets Arbetsmiljöbarometer. Jag konstaterar att man där kan se att arbetsmiljön kraftigt försämrats för de anställda, bl.a. vittnar många apoteksanställda om att det inte längre finns tid att läsa in information om nya läkemedel. Eftersom personalens kompetens innebär trygghet för läkemedelskonsumenterna anser jag att det bör inrättas en nationell kompetensplattform så att apotekspersonalen kan hålla sig à jour inom läkemedelsområdet. För att ytterligare stärka kraven på kontinuerlig kompetensutveckling bör apoteksägarna få ett lagfäst krav på sig att dokumentera varje anställds fortgående kompetensutveckling och bör få i uppdrag att följa upp att så sker. Slutligen bör få i uppdrag att utveckla ett samarbete med sjukvårdshuvudmännen för att öka tillgängligheten av farmaceutisk kompetens i vårdkedjan. Regeringen bör återkomma med förslag i dessa delar till . Förbättrad användning av läkemedel, punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2338 av Finn (M) och 2014/15:2473 av (M) och 2014/15:2594 av Finn m.fl. (M). För att hitta lösningar på hur apoteken på den omreglerade marknaden ska kunna möta behovet av snabb tillgänglighet till de läkemedel som människor behöver bör en genomgripande översyn av bl.a. de negativa medicinska konsekvenserna av dagens ordning med generikautbyte ske. Vi anser därför att regeringen bör se över det generikautbyte av läkemedel som sker. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag till . Tillgång till nya läkemedel, punkt 9 (M) av Finn (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2014/15:656 av (FP) yrkande 1, 2014/15:1857 av (KD) och 2014/15:1867 av (KD). Svenska innovatörer har länge varit framgångsrika i att ta fram nya läkemedel och medicintekniska produkter. Detta har bidragit till bättre vård och högre välstånd. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till att ytterligare stimulera och uppmuntra innovatörer att ta fram nya läkemedel och medicinska produkter. Regeringen bör ta fram ett sådant förslag och återkomma till . Miljö och läkemedel, punkt 11 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.