bet · H201UU18 · 2015-05-27 00:00:00 — Utskottet framhåller även vikten av att ENP bl.a. främjar en hållbar ekonomisk utveckling samt stärker samarbetet kring miljö- och klimatfrågor. Utskottet anser att grannskapspolitiken ska utformas så att EU kan anpassa politiken utifrån ändrade förutsättningar i ett land eller en region. I detta sammanhang framhåller utskottet att principen om mer-för-mer är central för att skapa incitament för att genomföra reformer i partnerländerna. Utskottet konstaterar att det kan finnas skäl att föra en diskussion om hur konditionaliteten i samarbetet kan anpassas bättre till förutsättningarna för respektive bilateral relation. En sådan diskussion kan beröra både länder som saknar perspektivet av medlemskap i och som i övrigt har en låg ambitionsnivå i förbindelserna med EU och länder med ett mer långtgående bilateralt samarbete med EU som därmed skulle kunna förvänta sig att granskas mer frekvent och ingående än med länder där relationen inte är lika utvecklad. Utskottet instämmer i vad som framförs i samrådsdokumentet om vikten av att förbättra den strategiska kommunikationen om grannskapspolitikens mål och inriktning i både partnerländerna och EU och att detta är en viktig uppgift för att främja partnerländernas egenansvar. I syfte att främja grannskapspolitikens visibilitet är det särskilt viktigt att bredda EU:s samverkan med bl.a. civilsamhället. Utskottet anser också att de nationella parlamenten kan fungera som viktiga brobyggare mellan EU:s och partnerländernas beslutsfattare och samhällen och att detta bör tas i beaktande i utformningen av en ny grannskapspolitik. Utskottet konstaterar även att den rådgivande för Unionen för samt motsvarande församling inom ramen för det östliga partnerskapet, Euronest, är viktiga institutioner för att främja genomförandet av grannskapspolitiken. I övrigt har utskottet inget att anföra med anledning av det granskade samrådsdokumentet. Mot en ny europeisk grannskapspolitik – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). anser att EU ska eftersträva goda relationer och utvecklade handelsförbindelser med grannskapet. värnar vi varje lands suveränitet och territoriella integritet och anser att utformningen av EU:s politik gentemot grannskapet måste ha en bred förankring bland befolkningar och civilsamhällen både inom EU:s medlemsstater och i länderna i grannskapet. Vi anser att villkoren som EU ställer upp för att ingå ett associeringsavtal måste skärpas. Redan innan ett avtal ingås bör ett tredjeland uppvisa resultat när det gäller exempelvis korruptions- och brottsbekämpning, rättsstat, gränskontroller, säkerhet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta är en förutsättning för att ett fördjupat samarbete mellan EU och ett tredjeland i grannskapet ska vara långsiktigt hållbart. Vi anser att stor försiktighet måste iakttas när det gäller beslut om stödpaket för särskilt det södra grannskapet. Omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. Beslut om dylika stödpaket bör inte fattas på EU-nivå och vara av tvingande karaktär, utan bör i stället överlåtas till de medlemsstater inom EU som anser sig ha kapacitet att finansiera sådana stödpaket. Vi ser positivt på att länderna i det södra grannskapet stärker ett inbördes samarbete, men verksamheten inom ramen för Unionen för är på väg mot en mer överstatlig riktning. Vi anser att bör verka för att förhindra en ytterligare fördjupning av samarbetet mellan Unionen för och EU. Vi anser också att bör träda ut ur samarbetet inom ramen för Unionen för . Mot en ny europeisk grannskapspolitik – motiveringen (V) av (V). Mot en ny europeisk grannskapspolitik omfattar EU:s politik mot både sitt södra och östra s.k. grannskap, sammanlagt 16 länder. I de delar som berör det östra partnerskapet står bakom utskottets utlåtande. Men vi har en rad frågor vi vill lyfta fram med anledning av det södra grannskapet, där vi ser tydliga behov av att driver på för en i grunden förändrad grannskapspolitik. EU har en historia av omfattande politiskt och ekonomiskt samarbete med auktoritära regimer i och . Efter den s.k. arabiska våren sa sig EU vilja göra ett omtag av den förda politiken, och frågor om mänskliga rättigheter stod högt upp på den politiska agendan. kan vi konstatera att lite har gjorts i praktiken. I arbetet med att bygga EU:s murar högre mot omvärlden har många av regionens auktoritära regimer varit nära allierade. Många av regimerna har dessutom beväpnats genom vapenexport från EU:s medlemsstater och betraktas som viktiga ekonomiska partner i arbetet med att öka exporten från EU. Det gäller även . anser att det, i ljuset av den arabiska våren, fortfarande finns stora behov av att i grunden reformera grannskapspolitiken med och för ett ökat fokus på folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter. De återkommande katastroferna i , då tusentals flyktingar drunknat, understryker vikten av att reformera EU:s asyl- och flyktingpolitik. Dublinförordningen behöver avskaffas, och vi måste skapa lagliga, säkra vägar in i . Detta kan ske genom asylvisum som utfärdas vid ambassader och beskickningar, men även genom upphävande av visumkrav från länder som drabbats av konflikt eller krig eller vars regimer utsätter befolkningen för tortyr eller förföljelse. EU tenderar att behandla massflykten över EU:s gränser som någonting kriminellt i stället för att se det som en fråga om människor i nöd, och anser att alltför mycket fokus läggs på hur man ska jaga smugglare och med militära medel sänka deras båtar och förmå länder i och att stoppa flyktingar, i stället för att sätta igång räddningsaktioner av formatet , den italienska flottans räddningsprogram. ockupation av har skapat en av världens mest segdragna konflikter. har ockuperat delar av , och östra i strid med folkrätten. Trots omfattande och pågående folkrättsbrott har EU ett mycket omfattande samarbete med inom många områden. EU ingick ett associeringsavtal med 1995. En central del av avtalet är omfattande handelslättnader för . Avtalet är villkorat med respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. I flera andra fall har EU valt att säga upp liknande avtal när länder begått brott mot de mänskliga rättigheterna. anser att bör agera för att det nuvarande associeringsavtalet mellan och fryses tills respekterar folkrätten och upphör med sin ockupation. är stora delar av den tidigare spanska kolonin ockuperad av . Ockupationen har av den i bedömts vara rättsvidrig. FN vill att det västsahariska folket självt ska få avgöra sin framtid i en folkomröstning. En folkomröstning har dock systematiskt förhalats av ockupationsmakten . ställde sig en majoritet i bakom motioner från bl.a. om att erkänna staten . Vi anser att regeringen nu ska genomföra beslut och agera för att fler länder inom EU erkänner . EU förhandlar just nu med om ett s.k. djupgående och omfattande frihandelsområde (Deep and Comprehensive Free Trade Area, DCFTA). När avtalet är på plats kommer det att bli det mest omfattande handelsavtal som EU har med något land runt . EU har undertecknat avtal om handel med jordbruksprodukter och fiske. anser att bör agera för att alla förhandlingar om handelslättnader och fördjupat samarbete med bör villkoras med att respekterar folkrätten och genomför en folkomröstning i i enlighet med FN:s beslut. Förteckning över granskade dokument Gemensamt samrådsdokument (2015) 6 final Mot en ny europeisk grannskapspolitik