bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — Det är den sista etappen i den europeiska planeringsterminen som inleddes när kommissionen presenterade sin tillväxtöversikt (KOM(2014) 902) och rapporten om varningsmekanismen (KOM(2014) 904) . Den 23 respektive lade fram sitt nationella reformprogram och sitt konvergensprogram 2015 till . Programmen baseras på de åtgärder som aviseras och föreslås i propositionen Vårändringsbudget samt det som aviseras ekonomiska vårproposition. Konvergensprogrammet 2015 baseras även på den prognos för den ekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna som presenterades i vårpropositionen. Regeringen informerade finansutskottet om programmet . Kommissionen har gjort en omfattande analys av ekonomiska politik och redogjort för den landrapport som offentliggjordes . Kommissionen har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt uppföljningen av de rekommendationer har fått . Rekommendationerna kommer formellt att antas av efter att de har diskuterats av . Företrädare för Europeiska kommissionen informerade finansutskottet om de landspecifika rekommendationerna . Den rekommendation som riktas till är att göra följande: Ta itu med hushållens ökande skuldsättning genom att korrigera skatteincitamenten, särskilt genom att stegvis begränsa ränteavdragen för bostadslån i beskattningen eller genom att höja fastighetsskatten, och genom att öka amorteringstakten på bostadslån. Åtgärda det strukturellt låga utbudet av bostäder, främja konkurrensen i byggsektorn, effektivisera plan- och överklagandeprocesser för byggnation och se över systemet för hyresreglering för att tillåta mer marknadsanpassade hyror. Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I propositionen jämför regeringen sin prognos över det finansiella sparandet med motsvarande prognoser från ESV, KI, , , och , se tabell 2.5 ovan. , , och har publicerat nya bedömningar av det finansiella sparandet i förhållande till de prognoser som regeringen jämför med i propositionen. I tabell 2.6 görs en jämförelse mellan regeringens prognos och dessa nya bedömningar av det finansiella sparandet och det strukturella sparandet. Tabell 2.6 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Procent av BNP respektive potentiell BNP –1,4 –0,7 –0,4 –1,3 –0,7 –0,5 –1,5 –1,0 –1,3 –0,6 –0,4 –0,1 –1,2 –0,5 –0,5 –0,4 –0,3 –0,1 –1,0 –0,9 –1,0 –0,7 –0,7 –0,5 –0,2 Anm.: Strukturellt sparande är uttryckt i termer av procent av potentiell BNP. Källor: ekonomiska vårproposition, IMF World Economic Outlook , penningpolitiska rapport , vårprognos och Economic Outlook . Det finansiella sparandet har i aktuella prognos jämfört med bedömningen reviderats upp något –2017. Därmed ligger prognos väldigt nära regeringens bedömning . IMF:s prognos över det finansiella och det strukturella sparandet har reviderats ned kraftigt jämfört med den tidigare bedömningen . Nedrevideringen innebär att även IMF:s prognos nu ligger närmare regeringens bedömning. har reviderat upp prognosen för det finansiella sparandet med en tiondel jämfört med bedömningen . Det strukturella sparandet är dock oförändrat jämfört med tidigare men något uppreviderat . Jämfört med regeringens bedömning innebär EU-kom- missionens prognos ett något svagare sparande både 2015 och 2016. I prognos är prognosen för det finansiella sparandet något starkare än i motsvarande bedömning . prognos innebär ett något starkare finansiellt sparande såväl 2015 som 2016 jämfört med regeringens. Tillkännagivande om parlamentarisk utredning om överskottsmålet beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det parlamentariska ramverket (bet. 2014/15:FiU30). I betänkandet reserverade sig S, MP och V mot utskottets förslag. remitterade ett antal promemorior med skatteförslag inför budgetpropositionen som behöver förberedas genom remittering och lagrådsgranskning. En promemoria avser vissa kapitalbeskattningsfrågor och innehåller förslag om höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och kapitalförsäkring samt en anpassning av investeraravdraget till riktlinjer om statligt stöd. En promemoria avser förändringar i husavdraget, bl.a. att taket för RUT-avdraget ska halveras till och att subventionsgraden vid köp av ROT-tjänster bör sänkas från . En promemoria avser vissa punktskattefrågor, bl.a. minskad skattebefrielse för vissa biodrivmedel, höjd energiskatt på bensin och dieselbränsle, höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom vissa sektorer, begränsning av möjligheten att använda märkt olja i båtar och ett förändrat undantag från skatteplikt för el. Den sista promemorian avser höjning av vissa avgifter enligt skatteförfarandelagen. beslutade regeringen att en kommitté ska analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas. Genom en sådan skatt kan den tunga trafiken i högre grad bära sina samhällsekonomiska kostnader. En vägslitageskatt kan även bidra till att regeringens mål om att minska miljöpåverkan från transportsektorn kan nås. En annan effekt av skatten kan vara att den bidrar till att vissa långväga godstransporter flyttas från lastbilar till t.ex. tåg och sjöfart. Kommittén ska ta fram förslag på utformningen och omfattningen av skatteuttaget, inklusive skattenivåer och grunder för differentiering av skattesatser. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett förslag till en skatt på finanssektorn som minskar den skattefördel som sektorn kan antas få till följd av att omsättning av finansiella tjänster har undantagits från mervärdesskatt (dir. 2015:51). Förutom att skatten ska analyseras ur ett juridiskt, samhällsekonomiskt, offentligfinansiellt och administrativt perspektiv ska en analys och bedömning göras av skattens förenlighet med och unionsrätten i övrigt. Uppdraget ska redovisas . remitterade en promemoria där det föreslås att ideell secondhandförsäljning inte ska vara momspliktig. Förslaget avser sådan försäljning av skänkta begagnade varor som görs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. Förslaget föreslås träda i kraft . Proposition om den försvarspolitiska inriktningen överlämnade regeringen proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 till . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan S, M, MP, C och KD. Av propositionen framgår att i ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget och utvecklingen av den operativa förmågan som Försvarsmakten redovisat finns det ett behov av att ytterligare förstärka försvarsekonomin. Därför får i försvarsinriktningsperioden den samlade försvarsekonomin ett tillskott om ytterligare . Anslagen förstärks successivt , och regeringen avser att återkomma med förslag i samband med budgetpropositionen och i efterföljande budgetpropositioner . tillstyrkte propositionen i betänkande 2014/15:FöU11 som behandlas i kammaren . Företrädarna för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, den s.k. pensionsgruppen, beslutade vid sitt möte att pensionssystemets balansering ska förändras . Syftet är att jämna ut svängningarna mellan åren utan att tillföra mer pengar till pensionssystemet. begränsas således balanstalets effekt på indexeringen till en tredjedel av den totala effekten. Denna utjämnande begränsning görs såväl i en nedåtgående balansering som i en uppåtgående balansering, dvs. både om balanstalet är under 1 eller över 1. förslag till nya regler om krav på amortering av bolån remitterade ett förslag till föreskrifter om ett amorteringskrav på nya bolån. De nya föreskrifterna var tänkta att börja gälla . Efter att Kammarrätten i i sitt remissyttrande gjort bedömningen att det är tveksamt om det finns stöd i lagstiftningen för att införa regler om amortering valde att inte gå vidare med amorteringskravet. konstaterar att man gjort en annan bedömning än kammarrätten men att man delar kammarrättens syn att det inte får finnas några tveksamheter kring regler som påverkar många hushåll . konstaterar att myndighetens mandat att ta fram regler på området behöver förtydligas och att man tills vidare kommer att avvakta med det fortsatta regelverket. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen presenterades en underlagsrapport till om bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen (SOU 2015:48). I rapporten konstateras att den svenska bostadsmarknaden kännetecknas av inlåsningar och låg rörlighet, vilket kan hämma den ekonomiska utvecklingen. Det konstateras också att omedelbara bostadspolitiska krafttag riskerar att slå mot tillväxten och att i stället många små steg bör tas. I rapporten föreslås bl.a. följande konkreta åtgärder för att förbättra bostadsmarknadens funktion: •Sätt större press på kommunerna så att mer mark planläggs och lätta på restriktioner t.ex. rörande buller och strandskydd. •Reformera hyresmarknaden stegvis genom att bl.a. införa en ny hyressättningsmodell i nyproduktionen och för lediga lägenheter i relativt nybyggda hus. •Sänk reavinst- och stämpelskatt och finansiera sänkningarna med en liten höjning av fastighetsskatten. •Stärk den finansiella stabiliteten genom små successiva förändringar, t.ex. ett stegvis införande av amorteringskrav och ränteavdrag. Utskottet för här en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt. Det förslag till riksdagsbeslut som utskottet ska ta ställning till handlar om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken. I detta innefattas också riktlinjer för skattepolitiken. Ordning och reda i de offentliga finanserna är grunden för fler jobb och en hållbar välfärd. I inledningen av finanskrisen uppvisade den offentliga sektorn ett betydande överskott. Då var en expansiv finanspolitik motiverad. har det dock genomförts fortsatta omfattande ofinansierade refor- mer, främst skattesänkningar. Dessa har tillsammans med den utdragna eko- nomiska återhämtningen lett till betydande underskott i de offentliga finan- serna som uppgick till . Detta är inte är hållbart. För att återföra de offentliga finanserna till en hållbar bana krävs därför in- Steg för steg minskas under- Som utskottet redogjort för i avsnitt 1 väntas den svenska ekonomin gradvis Arbetslösheten är dock fortsatt hög, och den utdragna lågkonjunkturen riskerar att leda till att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. Riskerna för en svagare utveckling än den i prognosen är också betydande, och en försämrad utveckling i euroområdet bedöms vara den en- skilt största risken. Regeringen bedömer att det finansiella sparandet tydligt avviker från den målsatta nivån på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Baserat på en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska utgångspunkter bedömer regeringen att en väl avvägd åter- gång till målnivån kan ske genom att sparandet gradvis stärks så att det uppgår till av BNP 2018. Först under nästa mandatperiod bedömer regeringen att ett finansiellt sparande om kan nås. prognoser är regeringens utgångspunkt att samtliga reformer i budgetproposit- ionen bör vara finansierade fullt ut. Utskottet delar regeringens be- dömning och menar att denna inriktning av finanspolitiken innebär en rimlig avvägning mellan att både skapa marginaler för att hantera en djup konjunk- turnedgång och att inte riskera den pågående konjunkturåterhämtningen. Utskottet noterar att det finns en relativt hög grad av samsyn mellan rege- ringen och allianspartierna om vad som är en lämplig bana för det finansiella De offentliga finanserna ska enligt motionärerna föras tillbaka mot balans och överskott på ett sätt som värnar en stabil och varaktig återhämtning, och 1 procents överskott bedöms kunna nås först nästa bedömer att regeringens föreslagna finanspolitik 2015 och 2016 är i linje med det finanspolitiska ramverket, men förespråkar en snabbare ökning i det strukturella sparandet efter 2016. att regeringens åtagande att alla reformer ska vara finansierade fullt ut inte är tillräckligt för att tillgodose ramverkets krav. Här vill utskottet framhålla att ekonomi befinner sig i en ovanlig makroekonomisk situation. om vi har en BNP-återhämtning har vi också en arbetslöshet som riskerar att bita sig fast på en hög nivå, som inflationen är låg och räntorna ex- Om de låga räntorna inte leder till reala investeringar finns risken att obalanser byggs upp i ekonomin. Utskottet delar regeringens bedöm- ning att finanspolitiken därför bör ta en aktiv roll för att vidga de flaskhalsar som skadar investeringsklimatet och på så sätt skapa förutsättningar för nya Utskottet vill understryka vikten av att regeringen bedriver en ansvarsfull finanspolitik som leder till att sparandet successivt stärks . Det är centralt också mot bakgrund av att marginalerna i de offentliga finanserna gentemot de ramar som är satta av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del är små. Utskottet välkomnar vidare att regeringen utvecklat metoden för att beräkna det strukturella sparandet för att på så sätt få en mer rättvisande bild av hur finanspolitiken förhåller sig till överskottsmålet. Översyn av målnivån för det finansiella sparandet Av vårpropositionen framgår att regeringen har gett i uppdrag att analysera konsekvenserna av en ändrad målnivå för det finansiella sparandet. Efter det att vårpropositionen presenterades beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en parlamentarisk utredning om konsekvenserna av ett ändrat överskottsmål och hur en sådan förändring förhåller sig till övriga delar av det finanspolitiska ramverket. Utskottet har noterat att regeringen väntas besluta om att tillsätta en parlamentarisk utredning om överskottsmålet. Utskottet kan konstatera att det finanspolitiska ramverk som infördes efter krisen har justerats och utvecklats. har tjänat väl, och den politiska uppslutningen för det har successivt breddats. I skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2010/11:79, bet. 2010/11:FiU42), som en bred majoritet i utskottet ställde sig bakom, betonades vikten av en återkommande analys av överskottsmålet för att se till att den valda nivån stöder de motiv som anges för målet. I likhet med regeringen anser utskottet att flera av de argument som fördes fram för den nuvarande målnivån för det finansiella sparandet har försvagats. Förtroendet för offentliga finanser är högt, och statsskulden ligger på en relativt låg nivå. Det demografiska tryck på de offentliga finanserna som förutsågs när överskottsmålet etablerades är här . Dessutom skulle också en lägre målnivå ge fortsatt goda möjligheter till stabiliseringspolitik. Som regeringen framhåller skulle en eventuell förändring av målnivån inte innebära att det skapas något budgetutrymme i närtid, utan först på frigörs det ett utrymme för reformer. En liknande analys gör när det konstaterar att en övergång till ett balansmål inte ger något ökat finanspolitiskt handlingsutrymme , men på skulle det uppstå ett utrymme för högre utgifter eller lägre skatter. Utskottet behandlar i det här sammanhanget de bedömningar av utgiftstakets nivåer som regeringen presenterar som en del av riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. I betänkande 2014/15:FiU21 om vårändringsbudgeten tar utskottet ställning till regeringens förslag till utgiftstak för åren 2015–2017. Föreslagna och aviserade utgiftstak –2019 framgår av tabell 2.2. Regeringen bedömer att utgiftstaket bör uppgå till 2018 och till 2019. Budgeteringsmarginalen, dvs. naden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, är 70 respektive 2018 och 2019. Uttryckt som andel av de takbegränsade utgifterna är budgeteringsmarginalen 2018 och I ramverksskrivelsen framgår att budgeteringsmarginalen i första hand ska fungera som en buffert om utgifterna skulle utvecklas på ett annat sätt än be- räknat på grund av konjunkturutvecklingen (skr. 2010/11:79, bet. 2010/11:FiU42). Riktlinjen för budgeteringsmarginalen bör enligt ramverks- skrivelsen vara av de takbegränsade utgifterna för det tredje tillkommande året (år t+3, dvs. här 2018), men inte större än att utgiftstaket får en rimligt styrande effekt för utgiftsutvecklingen. Utskottet har vid uppre- pade tillfällen understrukit vikten av ett stramt utgiftstak och ser en risk med att alltför stora budgeteringsmarginaler skulle kunna försvaga utgiftstakets styrande roll i förhållande till överskottsmålet. Det bör också påpekas att det faktum att det finns utrymme under utgiftsta- ket inte betyder att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegrän- Som regeringen framhåller kan reformer på utgiftssidan ge- nomföras först efter att de stämts av mot målet för det finansiella sparandet och den höjning av skatteuttaget som kan komma att krävas. bedömning av den långsiktiga hållbarheten framgår vidare att om budgete- ringsmarginalen skulle tas i anspråk utan att någon motsvarande finansiering görs på budgetens inkomstsida skulle risken öka för att finanspolitiken blir Men i likhet med regeringen anser utskottet att om det under de kom- mande åren successivt bedöms uppstå ett budgetutrymme är det rimligt att det kan utnyttjas för reformer på budgetens utgiftssida. I budgetpropositionen angav regeringen att utgiftstakets nivåer un- der mandatperioden borde fastställas så att de följde den trendmässiga tillväx- ten i ekonomin. Därmed beräknades utgiftstakets nivå till av poten- tiell BNP 2015–2018. Utskottet ställde sig i betänkandet posi- tivt till detta (2014/15:FiU1). Utskottet noterar att de utgiftstak som regeringen nu föreslår och aviserar –2019 utgör en något högre och över åren växande andel av potentiell BNP. Utgiftstakets nivå ökar från av potentiell BNP 2019. Eftersom de utgiftstak som reger- ingen nu presenterar i princip är desamma som de som lades fram i budgetpro- positionen för åren 2015–2018 förklaras skillnaden av att prognosen för po- tentiell BNP reviderats ned jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Utskottet anser fortfarande att det är rimligt att utgiftstakens nivåer fastställs så att de i stort följer den trendmässiga tillväxten i ekonomin. Nya riktlinjer för skattepolitiken Regeringen yrkar i vårpropositionen på att ska godkänna nya riktlinjer för skattepolitiken. De nu gällande riktlinjerna för skattepolitiken som tidigare ställt sig bakom behandlades av utskottet i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2007/08:100, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). I likhet med skatteutskottet ställer sig finansutskottet bakom regeringens förslag till riktlinjer för skattepolitiken (yttr. 2014/15:SkU7y). Utskottet välkomnar också att regeringen fr.o.m. budgetpropositionen avser att övergå till att budgetera och redovisa skattekontokrediteringar som anslag på budgetens utgiftssida. Transparens och tydlighet vid redovisning av budgeteffekter Utskottet välkomnar regeringens avsikt att ekonomiska vårproposition återkomma till med en tydligare redovisning av effekterna på de offentliga finanserna av regeringens politik i enlighet med de önskemål finansutskottet framfört (se t.ex. bet. 2014/15:FiU1, s. 113–114). Öppenhet och tydlighet i redovisningen av budgeteffekter är centralt vid uppföljning av de budgetpolitiska målen, men också när ska ta ställning till förslag om statens budget. En tydlig redovisning av budgeteffekter underlättar dessutom för oppositionspartierna att presentera budgetalternativ som kan ställas i relation till regeringens förslag. I detta sammanhang vill utskottet också nämna den s.k. beräkningstekniska överföring till hushållssektorn på mellan 0,4 och för åren 2016–2018 som regeringen redovisar i vårpropositionen. Posten redovisas inte inom de 27 utgiftsområdena men som en del av de takbegränsade utgifterna, och enligt regeringen är tanken att den ska användas för framtida reformer. I rambeslut ingår att godkänna en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden för andra och tredje året efter budgetåret. Utskottet anser att regeringen i höstens budgetproposition ska redovisa sina reformambitioner fördelade per utgiftsområde också för åren efter budgetåret. Detta är inte minst viktigt för att oppositionspartierna ska ges förutsättningar att kunna presentera budgetalternativ som är jämförbara med regeringens. Inriktningen på den ekonomiska politiken Utskottet anser att det är bra att regeringen vägleds av målet att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. Ett tydligt sysselsättningsmål är en viktig del för att nå resultat och tydliggöra prioriteringarna för den ekonomiska politiken. Att målet ska nås genom ökad sysselsättning är helt väsentligt. Det är enligt utskottet tillfredsställande att regeringen har för avsikt att följa upp sysselsättningsmålet och sysselsättningspolitiken i kommande ekonomiska propositioner. Detta ger ett transparent beslutsunderlag och förutsättningar för regeringen att komplettera eller ändra politiken för att nå I det sammanhanget ser utskottet även positivt på att regeringen i nästa ekonomiska vårproposition tänker redovisa principiella utgångspunkter för hur beteendeeffekter av budgetpolitiska åtgärder ska beaktas i de makroeko- nomiska prognoserna framöver. De metoder som använts har Finans- departementet beskrivit i en rapport . Rapporten var ett svar på öns- kemål om ökad transparens i redovisningen som hade framförts av både Fi- Utskottet ställer sig bakom regeringens jobbagenda med framtidsinveste- ringar i bostäder, infrastruktur och en aktiv näringspolitik för fler och växande företag samt kunskapsreformer för en förbättrad matchning. Oppositionspartierna riktar kritik mot regeringens skattehöjningar och framhåller att de leder till minskad sysselsättning. Utskottet menar att det är minst lika viktigt att väga in vad skatterna används till. att de ökade skatteintäkterna är avsedda att användas för investeringar i utbild- ning, bostadsbyggande, infrastruktur och välfärdstjänster, vilket är ett mer ef- fektivt sätt att skapa jobb och förbättra jämlikheten än vad skattesänkningar Till skillnad från oppositionspartierna är utskottets utgångspunkt att företag efterfrågar mer än låga skattenivåer. De investeringar som regeringen presen- terar i sina riktlinjer ökar efterfrågan på arbetskraft och säkrar tillväxten, vilket också är bra för företagen. Utskottet ser också positivt på den dialog som re- geringen har med näringslivet och som resulterat i att regeringen tagit initiativ till att skapa en funktionell och samlad struktur för att samordna ex- portstödet till enskilda företag. Detta kommer att ge små och medelstora före- tag bättre möjligheter att växa och nå ut på den globala marknaden. kommer regeringen att besluta om en infrastrukturproposition. bakgrund av att i sin rapport konstaterar att det funnits brister i beslutsmodellen för infrastrukturinvesteringar och att prioriteringarna varit samhällsekonomiskt ineffektiva välkomnar utskottet att regering- ens utgångspunkt inför inriktningsbeslutet är att använda medlen så effektivt som möjligt så att varje investerad krona ger så stor nytta för samhället som För näringslivet är rekryteringsgapet ett stort problem. 400 000 människor är arbetslösa är antalet lediga jobb på historiskt höga ni- Utskottet håller med regeringen om att behöver ett kunskapslyft för att ge fler möjlighet att ta del av utbildning som skapar vägar in i arbetsli- Fler unga måste påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, och fler vuxna måste ges möjlighet till omskolning och livslångt lärande. nad av högskolan som regeringen ser framför sig välkomnas av utskottet. Utskottet anser att det är ohållbart att så många unga människor börjar sitt vuxna liv i långtidsarbetslöshet. Därför är det viktigt att regeringen har ett högt ställt mål om att ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i mer än 90 da- För att ungdomar ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden är det centralt