bet · H201KrU2 · 2015-02-06 00:00:00 — I betänkandet behandlas tolv motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör bl.a. scenkonstområdet, bild- och formområdet och kultur-skaparnas villkor. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns sex reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Den nationella kulturpolitiken – bakgrund En nationell strategi för bild- och formkonst Anställningsform för bild- och formkonstnärer 1.Nyckelharpans bevarande, punkt 1 (SD) 2.En nationell strategi för bild- och formkonst, punkt 3 (V) 3.Anställningsform för bild- och formkonstnärer, punkt 4 (V) 4.MU-avtalet, punkt 5 (V) 5.Enprocentsregeln, punkt 6 (V) 6.Graffiti, punkt 7 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:497 av (S). Reservation 1 (SD) 2014/15:180 av (C). En nationell strategi för bild- och formkonst 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 2 (V) Anställningsform för bild- och formkonstnärer 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 3 (V) 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 4 (V) 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkandena 6–8. Reservation 5 (V) 2014/15:1597 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. Reservation 6 (V) 2014/15:2477 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C)*, (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (S) och (KD). * Avstår från ställningstagande under punkt 1. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet tolv motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör bl.a. scenkonstområdet, bild- och formområdet och kulturskaparnas villkor. Den nationella kulturpolitiken – bakgrund Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska målen som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen ska styra den statliga kulturpolitiken men ska även kunna vägleda kulturpolitiken i kommuner och landsting. Målen lyder: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveck-ling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en bredare finansiering för nyckelharpans bevarande. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:497 begär (S) ett tillkännagivande till reger-ingen om att se över möjligheterna för en bredare finansiering för nyckelharpans bevarande och nyckelharpsbyggarutbildningen vid (). Motionären anför att är ett betydande kulturcentrum i med ambitionen att bidra till att alla ska få möta folkmusik, folksång och folkdans samt vara ett nav för kunskap och utbildning och ett centrum för nyckelharpan i världen. Enligt motionären kan många nyttoeffekter uppnås genom att öka kontaktytorna mellan utövande nyckelharpsmusikanter från och hela världen, byggare av instrumentet, forskare, publik och intresserade. Vidare framhålls folkmusiktraditionen och nyckelharpan som en del av varumärket . Mot denna bakgrund anser motionären att det är utomordentligt angeläget med en bredare finansiering för denna viktiga verksamhet. bildades och driver utbildningar i folkmusik, dans och nyckelharpsbygge samt ett antal projekt och nätverk för att stärka, utveckla och sprida kunskap om genren. Bakom institutet står , Svenska Folkdansringen, , , och . Utskottet vill understryka att traditionella hantverkstraditioner som att bygga en nyckelharpa och musicerandet i sig är delar av kulturarvet som bör bevaras för framtiden. Detta är också anledningen till att under en följd av år har fått statligt stöd inom ramen för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (utg.omr. beviljade institutet , vilket var en ökning med jämfört med . Ökningen syftade till att stärka marknadsföringsinsatser av verksamheten för att nå ut till en bredare publik såväl nationellt som internationellt. Även 2014 fick institutet . Utskottet har inhämtat att ansökan kommer att behandlas av tillsammans med övriga ansökningar om anslagsmedel från anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Motion 2014/15:497 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utveckla . I motion 2014/15:180 begär (C) ett tillkännagivande till reger-ingen om att utveckla till ett internationellt dragplåster som arena för sommaropera för att därmed stimulera spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. Motionären anför att med sin unika akustiska och dramatiskt spännande miljö har en stark image som en av världens vackraste utomhusarenor Inledningsvis vill utskottet framhålla att det är angeläget att det finns tillgång till ett rikt och mångsidigt kulturutbud i hela landet. Kultursamverkansmodellen, som den tidigare regeringen tog initiativ till, innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ett ökat regionalt ansvar för kulturpolitiken. Syftet med modellen är att i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen få ett ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer. Föreningen har under fått stöd från anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (utg.omr. Även i regleringsbrevet för för är Föreningen utpekade. beviljade 2013 Föreningen ett stöd med för den sceniska produktionen av Rhenguldet. beviljade Dalasinfoniettan samma belopp för deras medverkan i operaproduktionen. Kulturförvaltningarna i , , och kommuner samarbetade med föreningen och bidrog tillsammans med . bedrev föreningen inte någon operaverksamhet på . Föreningen beviljades dock ett bidrag på av för planeringsarbete 2014 inför operaverksamheten på 2015 som bl.a. kommer att omfatta Turandot. I beslutet gjorde bedömningen att det planeringsarbete som Föreningen presenterade inför operaverksamheten 2015 hade en konstnärligt hög ambitionsnivå. För att en operaverksamhet av hög konstnärlig kvalitet och av nationellt intresse fortsättningsvis ska kunna bedrivas på , med Föreningen som part, såg dock ett behov av ett fortsatt långsiktigt kulturpolitiskt engagemang och ekonomiska åtaganden på lokal och re-gional nivå. Utskottet har erfarit att Föreningen ansökan till kommer att behandlas tillsammans med övriga ansökningar om anslagsmedel från 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Motion 2014/15:180 (C) avstyrks därmed. En nationell strategi för bild- och formkonst Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utforma en nationell strategi för bild- och formkonst med hänvisning till det aviserade arbetet med att ta fram en handlingsplan. Jämför reservation 2 (V). I partimotion 2014/15:193 av m.fl. föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör utforma en nationell strategi för bild- och formkonst (yrkande 10). Motionärerna föreslår en sådan strategi för att samla de viktigaste förslagen för att fler konstnärer ska kunna leva på sitt arbete och för att fler personer ska få tillgång till bildkonst i samhället. Regeringens politik på konstnärsområdet syftar till att professionella kulturskapare ska kunna leva på sin konstnärliga och kulturella yrkesverksamhet, en inriktning som kulturutskottet delar. Utskottet konstaterar att det kontinuerligt har gjorts och görs en rad insatser för att understödja kulturskaparnas villkor att verka. Anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer inom utgiftsområde 17 uppgår till , vilket är en ökning med i förhållande till budget. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och ersättningar till konstnärer och upphovsmän inom bl.a. bild- och formkonstområdet samt för utgifter för administra-tion och genomförande av verksamheten. Förutom sådana bidrag och stipendier som fördelas av kan nämnas exempelvis att Statens kulturråds bidrag till bild- och formområdet uppgick till ca 2013, inklusive stödet till bild- och formområdet inom kultursamverkansmodellen. Också enprocentsregeln är värdefull för konstnärerna. Utskottet kommer nedan att särskilt behandla enprocentsregeln, men vill här ändå peka på att en majoritet av landstingen och regionerna antagit denna som en regel, rekommendation eller målsättning när det gäller den offentliga byggnadsanknutna konsten. Utskottet kommer nedan även att redovisa betydelsen av det reviderade avtalet om medverkans- och utställningsersättning () och att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att redovisa i vilken grad institutioner som omfattas av kultursamverkansmodellen tillämpar . Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen . Trots dessa insatser och konstnärers överlag höga utbildning har kultur-skaparna lägre inkomster än övriga yrkesgrupper och verkar på en förhållandevis osäker arbetsmarknad. Det är mot denna bakgrund tillfredsställande att konstatera att kultur- och demokratiminister vid frågestunden anförde att bild- och formkonstområdet är särskilt eftersatt och att det nu är dags att ta itu med bild- och formkonstnärers förutsättningar. I förbereds därför en handlingsplan för att stärka bild- och formkonstens förutsättningar att verka (prot. 2014/15:50). Utskottet delar motionärernas och kultur- och demokratiministerns uppfattning om att det behövs en samlad handlingsplan för att öka förutsättningarna för att fler bild- och formkonstnärer ska kunna leva på sitt konstnärskap. Mo-tion 2014/15:193 (V) yrkande 10 får anses tillgodosedd genom det arbete som pågår för att ta fram en handlingsplan. Motionsyrkandet avstyrks därmed, men utskottet kommer att noga följa arbetet med strategin. Anställningsform för bild- och formkonstnärer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda möjligheterna att skapa en tredje anställningsform för bild- och formkonstnärerna med hänvisning till det aviserade arbetet med att ta fram en handlingsplan. Jämför reservation 3 (V). I partimotion 2014/15:193 yrkande 5 föreslår m.fl. (V) ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda möjligheterna att skapa en tredje anställningsform för bild- och formkonstnärerna. Motionärerna konstaterar att teater-, musik- och dansallianserna erbjuder konstnärliga profes-sionella utövare anställning och ersättning då de saknar uppdrag inom scenkonstområdet. Därigenom får konstnärerna en relativ trygghet som de kan utvecklas konstnärligt och bidra till ett rikt kulturliv för alla. Bildkonstnärerna är den grupp kulturskapare som har de sämsta ekonomiska villkoren av alla. Det behövs ett stöd även för denna grupp. För att förbättra situationen för scenkonstnärerna har i olika omgångar med början 1999 beslutat att anslå medel till scenkonstallianser där frilansande professionella skådespelare, dansare och musiker kan få anställning och ersättning då de saknar engagemang. , Dansalliansen och Musikalliansen erbjuder sina anställda olika former av kompetensutveckling, som till stor del också är öppna för andra professionella utövare inom respektive scenkonstområde som inte är anställda vid den aktuella alliansen. Allianserna arbetar även med arbetsförmedlande verksamhet som i huvudsak är inriktad på att stärka de anställdas kontaktnät med presumtiva arbets- och uppdragsgivare för att på så sätt förbättra matchningen. har det statliga bidraget till allianserna ökat med . Totalt uppgår det statliga bidraget till allianserna till . En arbetsgrupp inom kulturutskottet gjorde 2011–2012 en uppföljning och utvärdering av scenkonstalliansernas verksamhet. Resultatet av arbetet överlämnades till kulturutskottet i form av en rapport, Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering (2011/12:RFR10). Gruppen konstaterade bl.a. att scenkonstallianserna på ett avgörande sätt har ökat den sociala och ekonomiska tryggheten för dem som anställts, som många kvalificerade frilansare står utanför allianserna. Som utskottet redovisat ovan betalas statens stöd till bild- och formkonstnärerna i form av stipendier och bidrag som beslutar om, stöd via och samverkansmodellen, och enprocentsregeln. visar undersökningar att många konstnärer och kulturarbetare har hög utbildning men låg inkomst. Det är därför mycket tillfredsställande att kultur- och demokratiminister nu aviserat att det i pågår ett arbete med att bereda en handlingsplan för att stärka bild- och formkonstens förutsättningar att verka. Utskottet anser att det aviserade arbetet bör avvaktas och förutsätter att det även kommer att behandla de frågeställningar som motionärerna tar upp. Mo-tion 2014/15:193 (V) yrkande 5 är därmed i huvudsak tillgodosedd. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utställningsarrangörer som får statliga bidrag ska tvingas tillämpa . Jämför reservation 4 (V). I partimotion 2014/15:193 av m.fl. föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att utställningsarrangörer som får statliga bidrag ska tvingas tillämpa (yrkande 9). fick i uppdrag av regeringen att i dialog med berörda konstnärsorganisationer ta fram ett nytt avtal om medverkans- och utställningsersättning (). Syftet med omförhandlingen var att förenkla och förtydliga avtalet och därmed ge förutsättningar för att fler statliga institutioner ska använda det samt för att öka andelen övriga utställningsarrangörer som tillämpar avtalets principer. överlämnade rapporten – nulägesanalys och förslag till revidering till (skriftserie 2013:3). Rapporten innehöll ett förslag till ett omförhandlat avtal som tagits fram tillsammans med , Föreningen och Industriformgivare, och Föreningen . beslutade regeringen att anta det reviderade enligt förslaget från . Det omförhandlade statliga avtalet trädde i kraft . Det reviderade som trädde i kraft innebär en rad viktiga förändringar. Det är nu tydligare att professionella utövare som fotografer, konsthantverkare och illustratörer också omfattas av avtalet. Liksom tidigare reglerar det reviderade avtalet vilka villkor och ersättningsnivåer som ska gälla när statliga institutioner ställer ut verk som ägs av konstnären. Utskottet har tidigare uttalat att det är angeläget att tillämpas inte bara av statliga institutioner utan även av icke-statliga institutioner som får statligt stöd (senast i bet. 2013/14:KrU7). Även regeringen har framhållit betydelsen av att avtalet fungerar som en förebild för andra offentliga och privata utställare. beslutade regeringen om de regleringsbrev och anslagsvillkor som ska gälla för myndigheter och institutioner inom ansvarsområde . innehåller nya krav på tillämpning för vissa museer som inte är myndigheter och som får statligt bidrag. De icke-statliga museer för vilka regeringen infört ett sådant krav är , , , Arbetets museum, och samt och . Därtill noterar utskottet att i regleringsbrevet fått i uppdrag att rapportera om i vilken grad institutioner som omfattas av kultursamverkansmodellen tillämpar avtalet. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen . Utskottet välkomnar dessa insatser från regeringen och anser att motion 2014/15:193 (V) yrkande 9 i huvudsak är tillgodosedd med det anförda. Mo-tionsyrkandet avstyrks därmed, men utskottet kommer att noga följa frågan. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om enprocentsregeln. Jämför reservation 5 (V). I partimotion 2014/15:193 av m.fl. föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör utreda hur enprocentsregeln kan spela en större roll i framtida byggnationer och investeringar och vilka eventuella sanktioner som kan vara aktuella mot byggherrar som inte tillämpar den (yrkande 6). Motionärerna föreslår också ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör se till att tydliga riktlinjer och information om enprocentsregeln tas fram och på ett lämpligt sätt sprids till framför allt statliga myndigheter, kommuner och landsting (yrkande 7). Därtill föreslår motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att enprocentsregeln blir en bindande miniminivå i budgeten för offentliga byggprojekt, dvs. i stället för det riktmärke som regeln utgör (yrkande 8). Enprocentsregeln är en princip som anger att av den samlade kostnaden vid offentligt finansierad ny-, om- och tillbyggnad ska avsättas för konstnärlig gestaltning. lämnade rapporten regel utan undantag – Enprocentregeln för konstnärlig gestaltning av offentlig miljö till regeringen. Rapporten innehåller en översyn av enprocentsregeln och dess innebörd, hur den omsätts i praktiken och en diskussion kring hinder och möjligheter i implementeringen av den. Sammanfattningsvis konstaterar att många kommuner, landsting och regioner har fattat egna beslut för att befästa och stärka enprocentsregeln. I rapporten framgår bl.a. att enprocentsregeln tillämpas i av nybyggnationer och till vid om- och tillbyggnad. Majoriteten av landstingen och regionerna har antagit enprocentsregeln som en regel, rekommendation eller målsättning när det gäller den offentliga byggnadsanknutna konsten. I fråga om tillämpning av regeln i sin helhet, alltså inte bara vad gäller den offentliga byggnadsanknutna konsten, tillämpas den enligt rapporten i av kommunerna och i av regionerna/landstingen. Av rapporten framgår att huruvida enprocentsregeln tillämpas som regel, rekommendation eller målsättning spelar mindre roll vad gäller omsättningen och anslagens storlek. Därtill framgår av rapporten att det i flera kommuner pågår ett arbete med att formulera ett beslut om regelmässig tillämpning av enprocentsregeln. Enprocentsregelns tillämpning skiljer sig åt från en kommun till en annan eftersom förutsättningarna ser olika ut i t.ex. tillväxtkommuner och avfolkningskommuner. Sådana skilda förutsättningar som finns runt om i landet är en orsak till varför enprocentsregeln inte är formulerad som en regel utan snarare som en ekonomisk princip för att få byggsektorn och kultursektorn att mötas. Utskottet anser att enprocentsregeln är en viktig utgångspunkt i konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer. Enligt utskottet torde motionsyrkandena i hög grad vara tillgodosedda. Motion 2014/15:193 (V) yrkandena 6–8 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om graffiti. Jämför reservation 6 (V). I kommittémotion 2014/15:1597 föreslår m.fl. (V) ett tillkännagivande till regeringen om att införa en nationell toleranspolicy som bl.a. uppmuntrar uppförandet av fler lagliga graffitiväggar (yrkande 1). Motionärerna yrkar på att nolltoleranspolicyer ska avskaffas. Konstformer som graffiti ska i stället få ett större utrymme bl.a. genom att det inrättas toleranspolicyer och erbjuds lagliga möjligheter att utöva graffiti på offentligt ägda väggar. Motionärerna föreslår också ett tillkännagivande till regeringen om att bör få i uppdrag att initiera positiva graffitiprojekt (yrkande 2). Mo-tionärerna vill att ges i uppdrag att i samverkan med ett antal kommuner och regioner initiera positiva graffitiprojekt utifrån erfarenheterna från exempelvis där försöksverksamhet bedrivits i syfte att minska klottret på stadens fasader och väggar. Vidare föreslår motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör utreda hur alla kulturskapare i realiteten ska behandlas likvärdigt i kontakt med myndigheter och myndighetsutövare (yrkande 3). Olaglig graffiti, också kallat klotter eller skadegörelsegraffiti, är en kriminell handling som beivras enligt polislagen (2003:858) och (prop. 2002/03:138, bet. 2003/04:JuU3, rskr. 2003/04:15). Upplåtande av offentliga ytor såsom väggar, plank, elskåp eller liknande som det är tillåtet att rita och måla på är en fråga. Sådana s.k. lagliga graffitiväggar har inrättats på flera platser runt om i landet, bl.a. i , , , , , och och kommer att öppnas även i . Utskottet vill understryka att upplåtande av offentliga ytor som det är tillåtet att rita och måla på är en kompetens. Inrättandet av lagliga graffitiväggar skapar nya möjligheter för främjande av graffiti som fritidsintresse och konstform. De kommuner som upplåtit lagliga graffitiväggar har haft olika erfarenheter vad gäller den brottsförebyggande effekt sådana initiativ har haft. Det är därmed en uppgift för kommunerna själva att avgöra om lagliga graffitiväggar ska inrättas eller inte. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:1597 (V) yrkande 1. I fråga om Statens kulturråds arbete finns inga riktade insatser när det gäller graffiti, men i ansökningar kan graffiti ingå som del i projekt eller i verksamheters innehåll. har gett stöd till ett antal graffitiprojekt , dels inom samverkansmodellen, dels till fristående projekt. Bland annat kan nämnas projektet i regi av som 2013 beviljades utvecklingsbidrag. gav också i samarbetsstöd till det internationella graffitiprojektet . Därtill ger distributionsstöd till litteratur i ämnet. Utskottet anser att motion 2014/15:1597 (V) yrkandena 2 och 3 i huvudsak är tillgodosedda med det anförda, och yrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om digitalisering av svensk dagspress. I motion 2014/15:2477 föreslår (M) ett tillkännagivande till regeringen om digitalisering och spridning av svensk dagspress. Motionären pekar på att svensk dagspress mikrofilmas. En spridning på nätet förutsätter att statsanslaget omfördelas från mikrofilm till digitalisering samt att budgetmedel allokeras för betalning av licenser. Eftersom de digitala tidningar som sprids på nätet kommer att pliktlevereras endast till Kungl. enligt ny lag måste medel avsättas för avtalslicenser. (KB) har i uppdrag att bevara och tillgängliggöra pliktlevererad dagspress. Enligt uppgift från KB har man upphört med mikrofilmning av dagspressen och digitaliserar i stället allt. Det digitaliserade materialet är tillgängligt på KB men ännu inte på pliktbiblioteken då man saknar avtalslicenser. biföll regeringens proposition Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt (prop. 2012/13:141, bet. 2012/13:NU21, rskr. 2012/13:282). Härigenom skapades större möjligheter för användare av upphovsrättsligt skyddade verk, t.ex. musik, litteratur och bilder, att ingå avtal med en organisation som företräder upphovsmän och få rätt att även använda verk av upphovsmän som inte ingår i organisationen (avtalslicens). Myndigheter och företag gavs därmed möjlighet att ingå sådana avtal för digital kopiering och tillgängliggörande av verk för att tillgodose behovet av information inom verksamheten. Bibliotek och arkiv gavs motsvarande möjlighet för att kunna digitalisera och tillgängliggöra sina egna samlingar. KB för enligt uppgift samtal med branschen om möjligheten att teckna avtalslicenser för att göra digitaliserade tidningar tillgängliga i första hand vid pliktbiblioteken i , , och . Omfattningen av tillgängliggörandet är emellertid en resursfråga. Att öka tillgängligheten till kulturarvet är en prioriterad uppgift inom kulturområdet. Utskottet konstaterar att den pågående digitaliseringen av kulturarvet liksom riksdagsbeslutet om avtalslicenser skapar helt nya möjligheter för medborgarna att ta del av det gemensamma kulturarvet. Utskottet anser dock att det är regeringens uppgift att i budgetprocessen överväga vilka resurser som bör avsättas till KB. Motion 2014/15:2477 (M) avstyrks därmed. Nyckelharpans bevarande, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:497 av (S).