bet · H201TU6 · 2015-02-19 00:00:00 — Det finns således en befogad oro för att de resterande efter 2020 till övervägande del kommer att utgöras av landsbygdens invånare. Mo-tionärerna finner det därför angeläget att regeringen i enlighet med yrkande 1 fastställer mål som anger en skälig miniminivå på bredbandshastighet som alla ska ha rätt till dels 2015, dels 2020 och att dessa mål också skrivs in i bredbandsstrategin. Motionärerna belyser också problemen med teleoperatörernas täckningskartor som i många fall inte motsvarar förhållanden i verkligheten. I yrkande 2 föreslår de därför att den nya regeringen utarbetar en strategi för mobiltelefoni i likhet med den som redan finns för bredband. Denna strategi ska ange skälig täckningsgrad som alla ska kunna få tillgång respektive 2020. I motion 2014/15:1344 argumenterar (C) för att det i varje kommun ska finnas en utarbetad och tillgänglig bredbandsstrategi. En god it-infrastruktur är nödvändig för att befolkningen i ökande utsträckning ska kunna utnyttja t.ex. e-tjänster, och omfattande investeringar har gjorts i bredbandsutbyggnad i hela landet. Motionären påpekar att det är viktigt att de resurser som anslås används så effektivt som möjligt och går till rätt saker för att hålla nere kostnaderna. Bredbandsutbyggnad är invecklade och kostsamma projekt och av denna anledning behövs en tydlig bredbandsstrategi i varje kommun. Även m.fl. (S) uppmärksammar i motion 2014/15:1414 problemet med dålig mobiltäckning. Trots att i många avseenden är ett föregångsland vad gäller mobiltelefoni finns det problem i framför allt glesbygdsområden om man vill använda sig av mobilen. Operatörernas täcknings-kartor är enligt motionärerna ofta missvisande och ger tyvärr en alltför opti-mistisk uppskattning av varifrån det går att ringa. De yrkar därför på att PTS i samband med auktioner på nya frekvenser ställer täckningskrav på den operatör som får frekvensen. m.fl. (S) behandlar i motion 2014/15:1753 yrkande 2 behovet av bredband i hela landet. är tillgång till internet en viktig förutsättning för delaktighet i samhället hävdar motionärerna och det är därför viktigt att tillgången till bredband förbättras oavsett var i landet man bor. Det är också viktigt att nödvändiga infrastruktursatsningar styrs av behov och inte av enskilda kommuners ekonomi. Därför anser motionärerna att staten bör överväga olika möjligheter att säkerställa stöd till de delar av landet där marknadskrafterna inte når fram. m.fl. (M) understryker i motion 2014/15:1850 att tillgång till bredband är avgörande för att människor ska kunna driva företag och arbeta och studera på distans. Omfattande satsningar har redan gjorts på bredbandsutbyggnad i men motionärerna vill i yrkande 24 anslå ytterligare för utbyggnad av snabbt bredband på landsbygden . För att effektivisera den fortsatta utbyggnaden av bredband föreslås vidare i yrkande 28 att det införs bredbandskoordinatorer och nationella riktlinjer för informationshantering hos myndigheterna. Avslutningsvis anser mo-tionärerna att behöver ett mobilnät med bättre geografisk täckning med den kapacitet som krävs för den växande mängden datatrafik. En viktig åtgärd är bl.a. frigörandet av det s.k. 700 MHz-bandet som inte minst kommer att underlätta mobilanvändningen på landsbygden. Sålunda uppmanas regeringen i yrkande 25 att verka för förbättrade möjligheter till mobilkommunikation i hela landet. I motion 2014/15:2143 yrkar (S) på att PTS får i uppdrag att se till att alla invånare enkelt kan få bredband till fasta bostäder i hela landet. Som skäl anför motionären att möjligheten till uppkoppling mot nätet är en nödvändighet för den enskilde både i arbetet och . Framtidens samhälle kommer att vara än mer digitaliserat än dagens och därför måste höga krav ställas på it-infrastrukturen eftersom allt fler tjänster och servicefunk-tioner kommer att finnas på nätet, vilket förutsätter att alla kan få tillgång till bredband med hög kapacitet. För att klara av utbyggnaden på lokal nivå är det enligt motionären nödvändigt att bredbandsstrategier formuleras i alla kommuner. Likaså m.fl. (S) uppmärksammar i motion 2014/15:2257 frågan om tillgång till bredband eftersom internet har en så avgörande betydelse i samhället. Allt fler funktioner och tjänster görs tillgängliga på nätet och det är därför viktigt att invånarna ges förutsättningar att utnyttja dessa för att inte hamna i ett digitalt utanförskap. Av denna anledning anser motionärerna att regeringen mer ingående bör studera förutsättningarna för bredbandsutbyggnad i landets mer glesbefolkade delar. m.fl. (M, C, FP, KD) anser i motion 2014/15:2317 att behöver ett mobilnät med bättre geografisk täckning med den kapacitet som krävs för den växande mängden datatrafik. En viktig åtgärd är bl.a. frigörandet av det s.k. 700 MHz-bandet som inte minst kommer att underlätta mobilanvändningen på landsbygden. Sålunda vill motionärerna i yrkande 19 att regeringen verkar för att förbättra möjligheterna till mobilkommunikation i hela landet. m.fl. (M) upprepar i likalydande ordalag också dessa krav i motion 2014/15:2318 yrkande 20. m.fl. (M, C, FP, KD) behandlar vidare i motion 2014/15:2317 bl.a. frågor om it och bredband och betonar i detta sammanhang den betydelse som tillgång till bredband har för invånarnas möjlighet att driva företag och arbeta och studera på distans. Eftersom ett väl fungerande bredband är en förutsättning för tillväxt och fler jobb föreslås i yrkande 17 att ytterligare resurser läggs på området och att det införs bredbandskoordinatorer och nationella riktlinjer för informationshantering hos myndigheterna för att effektivisera den fortsatta utbyggnaden, något som m.fl. (M) också upprepar i motion 2014/15:2318 yrkande 19. m.fl. (C) understryker i partimotion 2014/15:2587 yrkande 5 nödvändigheten att hela får tillgång till bra mobiltelefoni, vilket inte minst gynnar jobb och tillväxt på landsbygden och tillägger att operatörerna har ett stort ansvar för att bygga ut sina nät. Mot denna bakgrund är det viktigt att den nya regeringen fullföljer tilldelningen av 700 MHz-bandet för mobiltelefoni och att regeringen undersöker de möjligheter som s.k. samhällsmaster kan innebära för bättre täckningsgrad. Motionärerna ser det också som angeläget att en gemensam EU-märkning införs som anger mobiltelefonernas mottagningsförmåga. Det är i sammanhanget också av central betydelse att bredbandsutbyggnaden fullföljs för att ge landsbygden en modern digital infrastruktur. En väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni gör det enklare för invånarna i landet att leva rörliga liv, vilket även omfattar möjligheten att sköta jobbet utanför arbetsplatsen. Utgångspunkten för politiken på detta område är att utbyggnaden av den mobila infrastrukturen i första hand ska ske genom kommersiella aktörers försorg och att statens huvudsakliga ansvar är att på olika sätt skapa bästa möjliga förutsättningar för en väl fungerande marknad. I områden där det saknas kommersiella förutsättningar för utbyggnad kan incitament i form av t.ex. statliga täckningskrav spela en viktig roll anser utskottet liksom att utbyggnaden av mobila kommunikationsnät kan främjas genom dialog och samverkan mellan privata och offentliga aktörer på lokal och regional nivå. Utskottet följer med intresse PTS årliga rapportering av hur utbyggnaden av mobila kommunikationsnät i landet fortskrider, inklusive hur operatörerna uppfyller de statliga täckningskraven. Utskottet bedömer i sammanhanget att frigörandet av 700 MHz-bandet kommer att skapa gynnsamma förutsättningar för en fortsatt utbyggnad av den nödvändiga infrastrukturen och att åtgärden även kommer att medföra bättre tillgång till mobila kommunikationstjänster i hela landet. Eftersom radiofrekvenser är en begränsad resurs med stort samhällsekonomiskt värde har PTS fått ett särskilt regeringsuppdrag (N2014/2009/ITP) att se över användningen av bl.a. 700 MHz-bandet för att det ska kunna användas för mobiltelefoni efter i stället för tillståndspliktiga tv-sändningar. Utskottet ser fram emot att ta del av den delredovisning av uppdraget som ska överlämnas till . Utskottet vill också betona hur viktigt det är att konsumenterna har tillgång till korrekt information och känner till vilka villkor som gäller på marknaden. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att det finns ett utbrett missnöje bland konsumenterna med operatörernas täckningskartor, ett missnöje som PTS stickprovsmätningar har visat inte är obefogat. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet noterar utfallet av PTS och gemensamma ansträngningar i denna fråga och som utmynnat i en branschöverenskommelse enligt vilken teleoperatörerna har lovat att presentera mer rättvisande och jämförbara täckningskartor. Vad gäller tillgång till telefoni vill utskottet påminna om att lagen om elektronisk kommunikation (LEK) gör det möjligt för fasta hushåll och företag att kräva anslutning till telefonnätet under förutsättning att kraven är rimliga. Eftersom lagstiftningen är teknikneutral kan kraven tillgodoses genom olika tekniska lösningar baserade på antingen fasta eller trådlösa nätverk. I rapporten till telefoni redogör PTS för situationen och de insatser som myndigheten gör för att säkerställa en god tillgång till telefoni. Utskottet noterar att myndigheten generellt bedömer denna som mycket god på de platser där befolkningen bor och arbetar. I detta sammanhang finner utskottet det positivt att PTS fortsätter att bevaka behovet av upphandlad telefoni för de enstaka fasta hushåll eller företag som annars inte skulle ha tillgång till telefonitjänster. Detta gäller även myndighetens bevakning av det s.k. teknikskiftet som innebär att Sonera ersätter den traditionella koppartrådsanslutningen för ca 50 000 abonnenter med trådlös teknik. I dessa fall är det helt avgörande att konsumenterna får den information de behöver samt att det inte uppstår några negativa konsekvenser av teknikskiftet som t.ex. avbrott. Utskottet vill vidare påminna om att PTS har ett särskilt regeringsuppdrag att arrangera regionala dialogmöten där teleoperatörer och beslutsfattare på lokal och regional nivå medverkar. Syftet med mötena är att förbättra möjligheten till samverkan och underlätta etableringen av infrastruktur i kommersiellt mindre attraktiva områden. Utskottet noterar i sammanhanget att det inte enbart är operatörernas prioriteringar som försenar arbetet med att förbättra mobiltäckningen i vissa områden. Vid utskottets sammanträde förklarade PTS generaldirektör att även handläggningen av byggnadslov, elektrifiering av och bristande framkomlighet påverkar utbyggnaden. Generaldirektören beskrev också de utmaningar som finns när det gäller optimal yttäckning utanför tätortsområdena eftersom endast de lägre frekvensbanden kan utnyttjas i dessa sammanhang. Utskottet vill också framhålla att PTS inom ramen för sitt långsiktiga uppdrag att uppnå en förbättrad mobiltäckning i en promemoria (dnr 14-7016) föreslog ett antal åtgärder som kan vidtas för att uppnå förbättringar. Några av dessa är • tilldelning av 700 MHz-bandet för att få bättre mobiltäckning • ”samhällsmaster” för bättre mobiltäckning • förbättrad inomhustäckning inklusive wifi • uppföljning av mobiltäckning genom tillsyn och mätning • stöd till regionalt arbete med mobiltäcknings- och bredbandsfrågor • information för konsumenter på mobil- och bredbandsmarknaden. täcker 3G-näten (UMTS och CDMA) tillsammans i stort sett hela den bofasta befolkningen och detsamma gäller 2G-näten (GSM). Även i glest befolkade områden finns det således i princip alltid tillgång till telefoni på platser där människor bor och arbetar. Utskottet påminner om att täckningskravet inte omfattar fritidshus, fritidsområden, vägsträckor eller inomhustäckning. Trots att operatörerna i huvudsak har uppfyllt de utbyggnads- och täckningskrav som PTS har ställt upp, noterar dock utskottet att det fortsätter att komma in konsumentklagomål om problem med dålig mobiltäckning i olika områden. Utskottet förutsätter därför att regeringen skyndsamt överväger nödvändiga åtgärder för att förbättra mobiltäckningen på landsbygden. Utskottet vill här särskilt peka på ovannämnda åtgärdspaket som PTS föreslog och som på kort sikt skulle kunna förbättra mobiltäckningen i utsatta områden. Utskottet förutsätter att regeringen snabbt vidtar erforderliga åtgärder med anledning av PTS förslag, inte minst vad gäller tilldelningen av 700 MHz-bandet. Utskottet konstaterar att det finns två beskrivningar av mobiltäckningen i som båda är sanna. Den ena visar på en stark utveckling där nya nät byggs med förbättrad täckning och kapacitet. vittnar åtskilliga konsumentklagomål om att det på många ställen fungerar dåligt att ringa och surfa. Det finns flera orsaker till den uppkomna situationen och en förklaring är att mobiltelefonerna i allt större utsträckning används för datatrafik och inte som tidigare för samtal, vilket kan medföra kapacitetsproblem. I detta sammanhang vill utskottet infoga att datatrafiken i de mobila näten ökade enligt PTS kartläggning. En annan orsak till klagomål om mobiltäckning är att dagens smarta telefoner i de flesta fall har sämre radioegenskaper än tidigare generationers mobiltelefoner. Utskottet är införstått med att de svenska mobiloperatörerna kommer att fortsätta med omfattande investeringar i nästa generations nät, den s.k. fjärde generationens mobilnät 4G för trådlösa bredbandstjänster. I satsningen ingår även förstärkning av 2G- och 3G-näten. En viktig pusselbit är vidare 800 MHz-bandet som kan nyttjas för telefoni och som dessutom lämpar sig väl för att täcka stora ytor. Det finns ett täckningskrav i bandet som innebär att tillståndshavaren 4 Mobility ska använda för att täcka de fasta bostäder och stadigvarande verksamhetsställen som saknar möjlighet till bredband (/s). Utskottet vill framhålla att har drygt 300 adresser fått täckning härigenom. Vidare vill utskottet åter peka på att PTS undersöker hur 700 MHz-bandet kan användas till annat än marksänd tv för att förbättra mobiltäckningen samt minska sårbarheten i utsatta områden. Enligt vad utskottet har erfarit är täckningskrav en av de frågor som myndigheten utreder inför den kommande tilldelningsprocessen. Av PTS bredbandskartläggning framgår att antalet hushåll och företag i som saknar bredband fortsätter att minska och att de som för undersökningen inte hade tillgång till bredband var färre än 500 till antalet. Enligt PTS uppskattning har därmed så gott som alla hushåll och företag möjlighet att teckna bredbandsabonnemang om minst /s. Vidare framkommer det av myndighetens kartläggning att av alla hushåll och företag i hade tillgång till bredband om minst /s , vilket är en ökning jämfört med året innan. Utskottet konstaterar att denna ökning beror på en fortsatt utrullning av fiber i accessnätet och att andelen hushåll och företag som redan har en fiberansluten fastighet eller en fastighet som kan anslutas till fiber uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Enligt den bedömning som PTS gör är förutsättningarna således goda för att tillgången till bredband om minst /s ska öka ytterligare, vilket utskottet finner glädjande. Utskottet uppmärksammar i sammanhanget att tillgången till bredband även påverkar tillgången till telefoni eftersom allt fler hushåll och företag överger den traditionella fasta telefonin till förmån för ip-telefoni. Det är således med tillfredsställelse som utskottet noterar den överlag positiva utveckling på området även om det alltid finns utrymme för ytterligare förbättringar för att hävda tätposition i fråga om bredbandstillgång. Vidare kan utskottet konstatera att omfattande investeringar görs i bredbandsinfrastruktur, och enligt PTS rapport av bredbandsstrategin uppgick marknadens investeringar till . Eftersom utbyggnaden huvudsakligen sker i tätorter finns det också kompletterande stödåtgärder för hushåll och företag i mer glesbefolkade områden för att de inte ska missgynnas. Utskottet påminner om att stöd till bredbandsutbyggnad bl.a. har kanaliserats genom landsbygdsprogrammet, regionala strukturfondsprogram och det s.k. kanalisationsstödet. Utskottets uppfattning är att i ett internationellt perspektiv har god tillgång till bredband och att tillgången stadigt har förbättrats . För att mål inom bredbandsområdet ska nås måste dock utbyggnadstakten även fortsättningsvis vara ambitiös. Detta gäller för såväl tätorter som för mer glesbefolkade områden. Det är enligt utskottet också viktigt att påpeka att statliga stödåtgärder till bredband med hög överföringshastighet ska riktas till de områden där marknaden inte anser det vara lönsamt att bygga ut, vilket i praktiken betyder på landsbygden och i landets glesbygdsområden. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen har aviserat omfattande satsningar inom ramen för landsbygdsprogrammet . Utskottet välkomnar detta. Utskottet delar också regeringens uppfattning om att arbetet som görs på länsnivå för att uppmuntra utbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen i större utsträckning behöver samordnas och stödjas för att därigenom underlätta it-användningen i samhället och ta till vara de möjligheter som utvecklingen innebär för ökad konkurrens- och innovationskraft. För att främja utbyggnaden av bredband i hela landet, anser utskottet att dialog och samverkan mellan de aktörer som verkar på den svenska bredbandsmarknaden är avgörande. I detta sammanhang vill utskottet uppmärksamma den tidigare regeringens initiativ om att tillsätta en utredning (dir. 2014:118) med uppdraget att se över möjligheterna att effektivisera användningen av den statliga bredbandsinfrastrukturen genom att förbättra samordningen mellan statliga aktörer som , , m.fl. som äger rikstäckande nätverk. Utan att föregripa utredningens slutsatser som ska redovisas , bedömer utskottet att ett större mått av samordning skulle gynna tillgången till bredband i landet. Utskottet vill även påminna om PTS roll som expertmyndighet som innebär att myndigheten ska verka för ett samordnat agerande för frågor som rör statligt stöd till bredbandsutbyggnad inom de områden som faller inom sektorsansvaret. Detta innebär att PTS i denna roll ska bistå statliga myndigheter och andra offentliga aktörer, något som också poängterades av statsrådet i samband med utskottssammanträdet . Det kan i sammanhanget t.ex. handla om att ta fram regelverk, riktlinjer och rutiner samt uppföljning. Likaså är det utskottets uppfattning att Bredbandsforum har en viktig funk-tion att fylla i sammanhanget. Här vill också utskottet uppmärksamma det växande engagemanget hos kommunerna i bredbandsfrågan, vilket framgår bl.a. av den undersökning som PTS gjorde 2013 i samarbete med Bredbandsforum och SKL, en utveckling som utskottet finner glädjande. Det gäller inte minst arbetet med att upprätta eller uppdatera lokala bredbandsstrategier. Utskottet finner det också uppmuntrande att PTS i sin rapport av regeringens bredbandsstrategi, bedömer förutsättningarna för att nå bredbandsmålen till 2020 som gynnsamma. Avgörande för att nå målen är dock fortsatt fiberutbyggnad i accessnätet och möjlighet till bredband via mobilnäten. I denna anslutning är det därför med viss oro som utskottet har tagit del av uppgifterna om Soneras nuvarande planer på att stänga ned xDSL-stationer i delar av landet, något som riskerar att försämra tillgången till bredband och telefoni i berörda områden. Det har också kommit till utskottets kännedom att PTS har kontaktat operatören med anledning av de åtgärder som vidtagits. Utskottet ser det som ytterst angeläget att regeringen aktivt bevakar frågan för att säkerställa att målen i bredbandsstrategin inte äventyras eller att den lagstadgade rätten till telefoni åsidosätts. Vad gäller utvecklingen av 4G konstaterar utskottet att är ett föregångsland, vilket är glädjande i synnerhet som 4G har bättre förutsättningar att klara av mobil datatrafik som ökat kraftigt . Enligt operatörerna har av befolkningen numera tillgång till bredband med hög överföringshastighet via LTE (Long Term Evolution). Motsvarande siffra för hushåll och företag utanför tätorter och i mindre samhällen var , vilket är en ökning . Den snabba utbyggnaden har främjats av att nödvändiga radiofrekvenser tidigt gjorts tillgängliga och att nya tillstånd har lanserats på marknaden, inte minst det s.k. 800 MHz-bandet. Det innebär att utbyggnaden på landsbygden har förbättrats, och täckningsgraden är högre för 4G än för den äldre 3G-tekniken. Utskottet vill framhålla att även användningen av mobilt bredband tog fart och att nu ligger näst högst bland EU:s medlemsländer. Utskottet vill påminna om att beslutat om att i budgeten anslå (ramanslaget 2:5, utg.omr. 22 Kommunikationer) för att finansiera införandet av regionala bredbandskoordinatorer och nationella riktlinjer för informationshantering hos myndigheter. Syftet med dessa satsningar är att effektivisera den fortsatta utbyggnaden av bredband och därmed underlätta att nå målen i bredbandsstrategin. Det är angeläget att noga förbereder de åtgärder som krävs för att satsningen på bredbandskoordinatorer ska bli framgångsrik. Statsrådet informerade utskottet om att ärendet bereds inom med målsättningen att möjligt införa bredbandskoordinatorer i enlighet med budgetbeslut . Utskottet konstaterar vidare att nödvändiga ändringar i PTS regleringsbrev har gjorts med anledning av beslut. har täckningen för såväl mobiltelefoni som bredband ytterligare förbättrats och utökats som en följd av de satsningar som gjorts på infrastruktur av både privata och offentliga intressenter. Vid sidan av den fortsatta snabba utrullningen av 4G-tekniken som behandlas i ovanstående avsnitt, redovisas även flera pågående eller planerade insatser av regeringen och ansvariga myndigheter för den vidare utbyggnaden av nödvändig infrastruktur. Dessa satsningar görs för att tillgodose konsumenternas efterfrågan av alltmer avancerade elektroniska kommunikationstjänster och för att möjliggöra en ännu högre grad av delaktighet i det moderna it-samhället. Utskottet anser mot bakgrund av vad som redovisas ovan att tillgången till elektroniska kommunikationer säkras på ett betryggande sätt. Utskottet bedömer därför att syftet med motionsförslagen om att säkerställa en väl utbyggd infrastruktur för elektroniska kommunikationer i landet som helhet är väl tillgodosett och avstyrker följaktligen motionerna 2014/15:31 (FP) yrkande 4, 2014/15:392 (M) yrkande 1, 2014/15:431 (S), 2014/15:467 (S), 2014/15:504 (S) yrkande 3, 2014/15:732 (S), 2014/15:864 (KD), 2014/15:966 (M) yrkandena 1, 2, 6 och 7, 2014/15:1094 (SD) yrkande 4, 2014/15:1144 (S), 2014/15:1199 (S), 2014/15:1326 (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1344 (C), 2014/15:1414 (S), 2014/15:1753 (S) yrkande 2, 2014/15:1850 (M) yrkandena 24, 25 och 28, 2014/15:2143 (S), 2014/15:2257 (S), 2014/15:2317 (M, C, FP och KD) yrkandena 17 och 19, 2014/15:2318 (M) yrkandena 19 och 20 samt 2014/15:2587 (C) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa regleringsaspekter på bredbandsområdet. Utskottet anser att de konkurrensfrämjande bestämmelserna i lagen om elektronisk kommunikation är tillräckliga för att PTS ska värna konkurrensen på marknaden för bredbandsinfrastruktur. Utskottet konstaterar också att frågan om lokaliseringsprincipen och ett eventuellt behov av undantag för fiberinfrastruktur behandlas inom varför utskottet inte vill föregripa ett besked från regeringen i denna fråga. m.fl. (M) framhåller i motion 2014/15:966 att vissa kommuner har sålt sina stadsnät till kommersiella aktörer, vilket har fått till följd att invånarna kan välja operatör men även att de nya ägarna därefter av lönsamhetsskäl har avstått från att utveckla näten i de mer glesbefolkade områdena. Detta har i vissa fall tvingat kommuner att i aktuella områden bygga parallella nät för att nå alla invånare, något som motionärerna anser inte är ekonomiskt försvarbart för kommunerna.