bet · H201SfU12 · 2015-03-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett flertal motionsyrkanden om anhöriginvandring från den allmänna motionstiden /15. I betänkandet behandlas frågor om sista-länken-bestämmelsen, försörjningskrav, den tvååriga prövotiden och ändrade krav för anhöriginvandring. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns sju reservationer (M, SD, C, V, KD) och ett särskilt yttrande (FP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) 2.Anhöriginvandring, punkt 1 (C) 3.Anhöriginvandring, punkt 1 (V) 4.Anhöriginvandring, punkt 1 (KD) 5.Försörjningskrav, punkt 2 (SD) 6.Försörjningskrav, punkt 2 (V) 7.Utredning om försörjningskrav, punkt 3 (M, SD) Utredning om försörjningskrav, punkt 3 (FP) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 14, 2014/15:608 av (M), 2014/15:1571 av och (C) yrkande 1, 2014/15:1916 av (M), 2014/15:2600 av (C) yrkande 9, 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, båda i denna del, och 2014/15:2988 av (KD). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkande 13, 2014/15:967 av (M) och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, båda i denna del. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) 2014/15:2640 av m.fl. (M). Reservation 7 (M, SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (MP), (SD), (FP), (KD), (S), (S), (M), (S), (S), (V) och (C). Utskottet behandlar i detta betänkande ett flertal motionsyrkanden om anhöriginvandring som väcktes under den allmänna motionstiden /15. En redovisning av motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om sista-länken-bestämmelsen, den tvååriga prövotiden, försörjningskrav och ändrade krav för anhöriginvandring. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C), 3 (V), 4 (KD), 5 (SD), 6 (V) och 7 (M, SD) samt särskilt yttrande (FP). Uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas en utlänning som är anhörig till en person som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Uppehållstillstånd ska ges till en utlänning som är gift eller sambo med anknytningspersonen (5 kap. 3 § utlänningslagen [2005:716], förkortad UtlL). Uppehållstillstånd får även ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inga särskilda skäl talar mot att tillstånd ges (5 kap. 3 a § UtlL). Ett uppehållstillstånd ska vid första beslutstillfället vara tidsbegränsat såvida inte utlänningen sammanbott utomlands med sin make eller sambo , eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat (5 kap. 8 § UtlL, i dess lydelse fr.o.m. ). Ett nytt tidsbegränsat eller permanent uppehållstillstånd får beviljas endast om förhållandet består. Om det finns särskilda skäl får permanent uppehållstillstånd ges före tvåårsperiodens slut. Om ett förhållande har upphört får uppehållstillstånd ändå ges (5 kap. 16 § tredje stycket UtlL) om utlänningen har särskild anknytning till , förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, eller andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. Vid prövningen enligt 5 kap. 3 a § ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, om uppehållstillstånd skulle beviljas (5 kap. 17 §). Vidare ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som är och ogift om anknytningspersonen är hans eller hennes förälder eller anknytningspersonen är gift eller sambo med föräldern. Uppehållstillstånd ska även ges till en utlänning som är förälder till ett ogift barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten. En utlänning som på något annat sätt än de som redovisats ovan är nära anhörig till anknytningspersonen får ges uppehållstillstånd om han eller hon har ingått i samma hushåll som anknytningspersonen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. Uppehållstillstånd kan medges även till en utlänning som ska utöva umgänge eller som har vistats i med uppehållstillstånd. Om det finns synnerliga skäl kan uppehållstillstånd också i andra fall ges till en utlänning. finns också en särskild tillståndsgrund, där en utlänning som är förälder till och vårdnadshavare för och som sammanbor med ett barn som är bosatt i får ges uppehållstillstånd. Från gäller ett försörjningskrav (5 kap. 3 b § UtlL). Anknytningspersonen ska kunna försörja sig själv och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Undantag gäller enligt 5 kap. 3 c, 3 d och 3 e §§ UtlL – om anknytningspersonen är ett barn, – om sökanden är ett barn och den som barnet åberopar anknytning till är barnets förälder, – om barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet, – om anknytningspersonen är medborgare i , annan EES-stat eller , – om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande, – om anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning , eller – om det finns särskilda skäl. I kommittémotion 2014/15:2640 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om försörjningskravet borde omfatta fler anknytningspersoner än och om undantagen är för omfattande i sin nuvarande utformning. Enligt motionärerna är syftet med försörjningskravet att främja integration och stärka drivkrafterna för arbete och öka incitamenten att flytta dit där det finns arbeten. Det finns enligt motionärerna indikationer på att lagstiftningen inte haft avsedd effekt. I motion 2014/15:967 av (M) begärs ett tillkännagivande om skärpta regler för försörjningsansvar vid anhöriginvandring. I motion 2014/15:1916 av (M) begärs ett tillkännagivande om att begränsa möjligheten för en person som vid upprepade tillfällen lagförts för våldsbrott i nära relationer att på nytt anges som anknytningsperson. I motion 2014/15:608 av (M) finns ett likalydande yrkande. I partimotion 2014/15:2866 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 26 ett tillkännagivande om krav för att bevilja uppehållstillstånd för anhöriga. Enligt motionärerna ska båda parter vara . Vidare anser motionärerna att härboende person ska påta sig fullt försörjningsansvar för den anhöriga under initialt , ha en gällande sjukförsäkring och kunna erbjuda en bostad av rimlig storlek samt inte ha mottagit försörjningsstöd som föregår ansökningstidpunkten och inte vara dömd för våld eller hot mot en partner . Enligt motionärerna får parets samlade anknytning till inte vara större än till något annat land, med undantag för de fall då den härboende personen är svensk medborgare, /EES-medborgare eller har varit boende i landet . Slutligen anser motionärerna att det ska ställas krav på att båda parterna undertecknar en anpassningsförklaring. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd för anhöriginvandrare. Motionärerna anser att samtliga villkor som föreslås i yrkande 26 för att bevilja uppehållstillstånd ska vara uppfyllda fram till dess att den hitflyttade själv erhåller medborgarskap. I annat fall ska uppehållstillståndet återkallas. I motion 2014/15:1571 av och (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att slopa tvåårsregeln för invandring via anknytning. Motionärerna anger att regeln stänger in kvinnor som befinner sig i skadliga förhållanden, eftersom de inte vågar söka hjälp av rädsla för att bli hemskickade. I motion 2014/15:2600 av (C) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att nolltolerans mot våld i nära relationer – där kvinnor ofta är offer – ska gälla alla som bor i , även personer i anknytningsrelationer med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Motionären anser att den s.k. tvåårsregeln vid anknytningsförhållanden i utlänningslagen leder till att många utländska kvinnor pressas att stanna kvar i en relation där misshandel förekommer. Om de väljer att bryta relationen innan den tvååriga prövotiden gått ut kan de bli utvisade från . I partimotion 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag till skyddsregel utan inskränkningar för utländska kvinnor som har utsatts för våld. Enligt motionärerna bör det räcka att kvinnan gör sannolikt att våld eller allvarlig kränkning av henne eller barnet förekommit i förhållandet. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till en sådan ändring i utlänningslagen att försörjningskravet vid anhöriginvandring tas bort. Enligt motionärerna bör de ekonomiska förutsättningarna inte vara avgörande för om man ska få leva med sin familj. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag till ändring i utlänningslagen som innebär förbättrade regler för anhöriginvandring. Motionärerna menar att barn som fyller under handläggningen av ärendet inte bör nekas återförening med sina föräldrar om de lämnat in ansökan innan de fyllt . Möjligheterna för äldre föräldrar att återförenas med vuxna barn behöver förbättras. En bestämmelse om en s.k. sista länk bör därför återinföras. I motion 2014/15:2988 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att återinföra den s.k. sista-länken-bestämmelsen. Motionären anser att dagens krav på hushållsgemenskap m.m. för en äldre förälder bör slopas. Det bör också vara möjligt för ungdomar som är att få uppehållstillstånd som anhöriga om föräldrarna har uppehållstillstånd i . Utskottet kan konstatera att personer som ingår i en s.k. kärnfamilj har en principiell rätt att få uppehållstillstånd. För övriga anhöriga ställs emellertid högre krav för familjeåterförening. Antingen krävs att det fanns en hushållsgemenskap och ett beroendeförhållande mellan släktingarna redan i hemlandet eller att det finns synnerliga skäl för uppehållstillstånd. Även föräldrar som ska utöva umgänge med sitt barn i kan ges uppehållstillstånd. finns en särskild tillståndsgrund för utlänningar som är föräldrar till och vårdnadshavare för barn och som sammanbor med ett barn som är bosatt i . En förälder eller vårdnadshavare kan vidare i undantagsfall beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning till barn i med stöd av synnerliga skäl. Utskottet fortsätter att följa frågan, men finner inte skäl för att nu göra något tillkännagivande om ytterligare vidgade möjligheter för anhöriga att beviljas uppehållstillstånd. Utskottet motsätter sig även yrkandena om särskilda åtgärder för att försvåra för anhöriga att återförenas. När det gäller tillämpningen av 18-årsregeln för barn vid anhöriginvandring noterar utskottet i likhet med tidigare (senast i bet. 2013/14:SfU6) att handlägger dessa ärenden skyndsamt. Vidare noteras att genomförde ett utvecklingsprojekt med syfte att minska antalet äldre anknytningsärenden, analysera orsakerna till den ökade väntetiden och utveckla arbetsmetoder för att öka effektiviteten i handläggningen (årsredovisningen ). Det saknas därför, enligt utskottets mening, skäl för att göra ett tillkännagivande om ändring av 18-årsregeln för barn vid anhöriginvandring. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning ska uppehållstillståndet vid det första beslutstillfället vara tidsbegränsat, s.k. uppskjuten invandringsprövning, såvida inte utlänningen sammanbott utomlands med sin make, maka eller sambo , eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Vid prövningen av uppehållstillstånd där parterna har för avsikt att gifta sig eller flytta ihop ska särskilt beaktas om det finns risk för att utlänningen eller utlänningens barn skulle kunna bli utsatt för våld och kränkning i förhållandet och om det därför kan finnas skäl att avslå en ansökan. Av i migrationsärenden framgår att myndigheten utreder anknytningspersonens tidigare äktenskap eller samboförhållanden och om han eller hon har dömts för brott. För vissa typer av brottslighet, t.ex. våldsbrott mot närstående, kvinnofridskränkning, sexualbrott och barnpornografibrott, görs en slagning i polisens misstanke- och belastningsregister. I betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45), som lämnades till regeringen , framgår att ett skäl för tvåårsregeln var att den medger en generös tillståndsprövning vid det första beslutstillfället. Utredningen menade dock att det är bättre om tyngdpunkten i seriositetsprövningen i stället läggs just vid första tillfället. Utredningen ansåg dock att det måste utredas vidare hur en sådan lagstiftning skulle utformas. Vidare ansåg utredningen att kontrollen av anknytningspersonen borde skärpas. Utredningen ansåg även att det bör bli lättare för en drabbad utlänning att få permanent uppehållstillstånd. Därtill föreslogs informationsinsatser och samordning av de ansvariga myndigheterna för att hjälpa utsatta kvinnor och barn. Betänkandet har remitterats. I departementspromemorian Fortsatt uppehållstillstånd vid brusten anknytning på grund av våld eller allvarlig kränkning – En kartläggning av tillämpningen (Ds 2014:38) kartläggs tillämpningen av 5 kap. 16 § tredje stycket 2 UtlL som rör anhöriginvandring och undantag från ordningen med uppskjuten invandringsprövning. I promemorian framgår bl.a. att Migrationsöverdomstolen har uttalat sig om beviskraven och uttryckt att en förutsättningslös bedömning av den åberopade bevisningen ska göras för att avgöra om den sökande har gjort sannolikt att han eller hon utsatts för våld eller allvarlig kränkning (MIG 2011:25). Den som utsatts för övergrepp behöver således inte styrka detta utan det räcker med att han eller hon gör det sannolikt. Vidare anges i promemorian att det inte är ovanligt att och migrationsdomstolarna i ärenden där uppgivna övergrepp inte ifrågasatts också beviljar uppehållstillstånd efter prövning enligt 5 kap. 16 § tredje stycket 3 UtlL när andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. Domstolen beaktar vid denna prövning även övergreppen. Utskottet konstaterar att efter tillkännagivande (bet. 2005/06:SfU8, rskr. 2005/06:190) om en översyn av tillämpningen av bestämmelsen i utlänningslagen om att fortsatt uppehållstillstånd får ges när ett förhållande har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning, har utskottet vid ett flertal tillfällen påtalat att det är angeläget att lagstiftningen är utformad så att den ger ett skydd för kvinnor och barn (senast i bet. 2013/14:SfU6). Enligt utskottet är det viktigt att ärenden om fortsatt uppehållstillstånd när ett förhållande har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning ges särskild uppmärksamhet. Utskottet anser dock att resultatet av utredningarnas arbete bör avvaktas. Enligt utskottets mening saknas det därför anledning att nu föreslå ett tillkännagivande om den s.k. tvåårsregeln. gäller ett försörjningskrav vid anhöriginvandring. Redan när försörjningskravet infördes framhöll utskottet att kravet inte får leda till orimliga konsekvenser för barnfamiljer. Utskottet konstaterar att i betänkandet Försörjningskrav vid anhöriginvandring (SOU:2008:114) hänvisas inte till några vetenskapliga studier eller rapporter som bekräftar hypotesen att ett försörjningskrav skulle kunna hjälpa den enskilde i sin integration in i det svenska samhället. statistik visar att av de senaste årens anknytningsärenden har prövats mot försörjningskraven, och bifölls ansökan i ett tjugotal ärenden. Utskottet, som utgår från att regeringen fortsätter att följa frågan, anser inte att det finns skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande om skärpta regler för försörjningskrav. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för ett tillkännagivande om att ta bort försörjningskravet. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2014/15:608 (M), 2014/15:967 (M), 2014/15:1916 (M), 2014/15:2640 (M), 2014/15:2866 (SD) yrkandena 26 och 27, 2014/15:1571 (C) yrkande 1, 2014/15:2600 (C) yrkande 9, 2014/15:82 (V) yrkandena 8, 13 och 14 samt 2014/15:2988 (KD). Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:608 av (M), 2014/15:1916 av (M) och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, båda i denna del, och 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 14, 2014/15:1571 av och (C) yrkande 1, 2014/15:2600 av (C) yrkande 9 och 2014/15:2988 av (KD). För att minska risken för segregation liksom förekomsten av arrangerade tvångsäktenskap bör förutsättningarna för anhöriginvandringen skärpas. För att äkta makar och registrerade partner ska få uppehållstillstånd som anhöriginvandrare ska det krävas att båda parter är och att den härboende personen dels inte har mottagit försörjningsstöd som föregår tidpunkten för ansökan, dels innehar en gällande sjukförsäkring som täcker alla de risker som svenska medborgare täcks av i egenskap av medborgare och som omfattar såväl anknytningspersonen som hans eller hennes familjemedlemmar och dels inte är dömd för våld eller hot mot en partner . Parets samlade anknytning till ska också vara större än till något annat land. Undantag kan göras för de fall då den härboende personen är svensk medborgare, /EES-medborgare eller har bott i . Slutligen ska båda parter underteckna en anpassningsförklaring där de förbinder sig att delta i det svenska samhällslivet efter bästa förmåga och att följa svenska lagar och regler. Samtliga angivna villkor ska vara uppfyllda till dess att den hitflyttade personen själv erhåller svenskt medborgarskap. I annat fall ska uppehållstillståndet omgående återkallas. Vidare bör möjligheterna att på nytt anges som anknytningsperson begränsas för en person som vid upprepade tillfällen lagförts för våldsbrott i nära relationer. Vad som anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Anhöriginvandring, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2600 av (C) yrkande 9 och 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 14, 2014/15:608 av (M), 2014/15:1571 av och (C) yrkande 1, 2014/15:1916 av (M), 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, båda i denna del, och 2014/15:2988 av (KD). Nolltolerans mot våld i nära relationer – där kvinnor ofta är offer – bör gälla för alla som bor i , även personer i anknytningsrelationer med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Den s.k. tvåårsregeln i utlänningslagen leder till att många utländska kvinnor pressas att stanna kvar i en relation där misshandel förekommer. Väljer de att bryta relationen innan den tvååriga prövotiden gått ut kan de bli utvisade från . Regeringen bör återkomma med förslag till ändrade regler i enlighet med det anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Anhöriginvandring, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 14 samt 2014/15:608 av (M), 2014/15:1571 av och (C) yrkande 1, 2014/15:1916 av (M), 2014/15:2600 av (C) yrkande 9, 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, båda i denna del, och 2014/15:2988 av (KD). fanns det en bestämmelse om en s.k. sista länk i utlänningslagen som innebar att om en enda familjemedlem var kvar i hemlandet kunde han eller hon beviljas uppehållstillstånd för att komma till för att leva med övriga familjen. Bestämmelsen bör återinföras och möjligheterna för äldre föräldrar att återförenas med vuxna barn bör förbättras. Det förekommer fortfarande att barn nekas återförening med sina föräldrar på grund av att de hunnit fylla vid tiden för beslutet, trots att de lämnat in en ansökan om uppehållstillstånd innan de fyller . Dessa regler behöver ändras. Om ett förhållande har upphört ska det räcka att kvinnan gör sannolikt att våld eller allvarliga kränkningar av henne eller barnet förekommit i förhållandet för att uppehållstillstånd ska kunna medges. Regeringen bör återkomma till med förslag till ändringar i enlighet med det anförda. Anhöriginvandring, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2988 av (KD) och 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 14, 2014/15:608 av (M), 2014/15:1571 av och (C) yrkande 1, 2014/15:1916 av (M), 2014/15:2600 av (C) yrkande 9 och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, båda i denna del Bestämmelsen om en s.k. sista länk i utlänningslagen bör återinföras. Det bör vara möjligt för äldre föräldrar med barn i att återförenas med sin familj. Därför bör dagens krav på hushållsgemenskap m.m. för en äldre förälder slopas. Det bör också vara möjligt för ungdomar som är att få uppehållstillstånd som anhörig om föräldrarna har uppehållstillstånd i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Försörjningskrav, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:967 av (M) och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, båda i denna del, och 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkande 13. För att minska risken för segregation liksom förekomsten av arrangerade tvångsäktenskap bör försörjningsansvaret vid anhöriginvandring skärpas. För att äkta makar och registrerade partner ska få uppehållstillstånd som anhöriginvandrare ska det krävas att den härboende personen påtar sig fullt försörjningsansvar för den anhöriga . Vidare ska den härboende personen kunna erbjuda en bostad av rimlig storlek. Dessa villkor ska vara uppfyllda till dess att den hitflyttade personen själv erhåller svenskt medborgarskap. I annat fall ska uppehållstillståndet omgående återkallas. Vad som anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Försörjningskrav, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2014/15:967 av (M) och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, båda i denna del De ekonomiska förutsättningarna bör inte vara avgörande för om man ska få leva med sin familj. Försörjningskravet vid anhöriginvandring bör därför tas bort. Regeringen bör återkomma till med förslag till ändring i enlighet med det anförda. Utredning om försörjningskrav, punkt 3 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2640 av m.fl. (M). Genom anhöriginvandringen kan familjer återförenas, och nyetablerade relationer över nationsgränserna får en chans att blomma. Saknas det goda förutsättningar till integration redan vid ankomsten riskerar dock anhöriginvandrare att hamna i utanförskap och bidragsberoende. Försörjningskravet infördes för att stärka drivkrafterna för arbete och integration och för att öka incitamenten att flytta dit där det finns arbeten. Syftet med anhöriginvandring är familjeåterförening, inte skydd.