bet · H301MJU5 · 2015-11-27 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:38 Anläggningsbesked för biodrivmedel och två följdmotioner med sammanlagt sex yrkanden samt ett yrkande i en motion från den allmänna motionstiden . Regeringen föreslår i propositionen ändringar i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen, lagen (1994:1776) om skatt på energi och lagen (2015:000) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Bakgrunden till förslaget är en anpassning till . Ändringarna innebär i huvudsak att avdrag för energi- och koldioxidskatt för biodrivmedel villkoras av att det finns ett s.k. anläggningsbesked. Anläggningsbeskedet ska visa att det finns ett kontrollsystem som säkerställer att de biodrivmedel som läggs till grund för avdrag inte är livsmedelsbaserade eller, om de är livsmedelsbaserade, har producerats i anläggningar som tagits i drift före och inte är fullständigt avskrivna. ska utfärda anläggningsbeskeden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska enligt förslaget till ändring i lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen få meddela föreskrifter om utformningen av kontrollsystemet och de krav som måste vara uppfyllda för att ett anläggningsbesked ska kunna ges. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att antar regeringens förslag och att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet finns två reservationer (M, SD, C, L, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Energiskattedirektivet och lagen om skatt på energi Kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi Bioetanol och andra biobränslen 1.Långsiktiga åtgärder m.m., punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Bioetanol och andra biobränslen, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen, 2. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 3. lag om ändring i lagen (2015:000) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Därmed bifaller proposition 2015/16:38 punkterna 1–3. 2015/16:3260 av m.fl. (C, FP, M, KD) yrkandena 1–4 och 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 7. Reservation 1 (M, C, L, KD) Bioetanol och andra biobränslen 2015/16:3259 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:38 Anläggningsbesked för biodrivmedel och två följdmotioner med sammanlagt sex yrkanden samt ett yrkande i en motion från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslås ändringar i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen, lagen (1994:1776) om skatt på energi och lagen (2015:000) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Regeringens förslag till riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1, och regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Motionerna tar upp frågor om bl.a. långsiktiga styrmedel för biodrivmedel, regeringens arbete inom EU rörande biodrivmedel och biobränslens effekter. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna beslutat att byta partinamn till Liberalerna, med förkortningen (L). I betänkandet finns två reservationer (M, SD, C, L, KD). Energiskattedirektivet och lagen om skatt på energi I lagen (1994:1776) om skatt på energi regleras skatter på bränslen och elektrisk kraft. Skattereglerna är anpassade till det s.k. energiskattedirektivet[1]. Grundregeln i såväl energiskattedirektivet som lagen om skatt på energi är att bränslen och elektrisk kraft ska beskattas. Artikel 16.1 i energiskattedirektivet ger medlemsstaterna rätt att helt eller delvis tillämpa skattebefrielse för bl.a. produkter som framställts av biomassa. Ett förbehåll för skattebefrielsen är att den inte får medföra någon överkompensation för merkostnaderna för framställning av de aktuella biobränslena i förhållande till de fossila bränslen som de ersätter (se artikel 16.3 i energiskattedirektivet). Av 7 kap. 3 a, 3 c, 3 d och 4 §§ lagen om skatt på energi framgår att en skattskyldig under vissa förutsättningar får göra avdrag för hela koldioxidskatten respektive delar av energiskatten för olika typer av biodrivmedel (dvs. beståndsdelar som framställts av biomassa). En förutsättning för sådan avdragsrätt är att bränslet omfattas av ett hållbarhetsbesked enligt 3 kap. 1 b § lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. För biogas gäller detta krav endast för motorbränsle för transportändamål. Kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi I artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs principen att statligt stöd är förbjudet för att förhindra snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden och för att förhindra påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. I vissa fall kan dock statligt stöd anses vara förenligt med den inre marknaden. I artikel 107.3 punkten c anges att statligt stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Europeiska kommissionen har i sitt meddelande om riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020[2] angett villkoren för när stöd till energi och miljö kan anses vara förenliga med artikel 107.3 c i fördraget. Riktlinjerna tillämpas av kommissionen vid beslut i statsstödsärenden . Driftstöd för livsmedelsbaserade biodrivmedel kan enligt riktlinjerna endast beviljas för anläggningar som tagits i drift före och till dess att anläggningen avskrivits fullständigt, men i inga händelser längre än till 2020, se punkterna 113 och 121. Kommissionen anser att de nuvarande svenska reglerna för beskattning av biodrivmedel är att anse som statligt stöd och har godkänt stöden t.o.m. utgången av 2015. Besluten har fattats med stöd av de äldre riktlinjer för stöd till miljöskydd, Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (2008/C 82/01), som gällde för beslut som togs av kommissionen före . Regeringen, som har ansökt om förlängning av statsstödsgodkännandena, bedömer att en förlängning kräver en anpassning till punkten 113 i kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020. Europeiska kommissionen har förlängt godkännandet av den svenska stödordningen för nedsättning av energi- och koldioxidskatt för biodrivmedel t.o.m. . Regeringen har ansökt hos kommissionen om förlängning av statsstödsgodkännandena. Bedömningen är att en förlängning av godkännandena kräver en anpassning till kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020. Enligt dessa riktlinjer får driftstöd för livsmedelsbaserade biodrivmedel endast beviljas för anläggningar som tagits i drift före och endast till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt. För att säkerställa att uppfyller riktlinjernas krav när en skattelättnad ges föreslås ett system där skattelättnaden villkoras med att det finns ett s.k. anläggningsbesked. Anläggningsbeskedet ska visa att det finns ett kontrollsystem som säkerställer att de biodrivmedel som läggs till grund för avdrag inte är livsmedelsbaserade eller, om de är livsmedelsbaserade, har producerats i anläggningar som tagits i drift före och inte är fullständigt avskrivna. ska utfärda anläggningsbeskeden. För att införa systemet med anläggningsbesked krävs ändringar i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen och i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen, lagen (1994:1776) om skatt på energi och lagen (2015:000) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Bakgrunden till förslaget är en anpassning till . Europeiska kommissionen har förlängt godkännandet av den svenska stödordningen för nedsättning av energi- och koldioxidskatt för biodrivmedel t.o.m. . Regeringen, som har ansökt hos kommissionen om förlängning av statsstödsgodkännandena, bedömer att en förlängning av godkännandena kräver en anpassning till kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020. Enligt dessa riktlinjer får driftstöd för livsmedelsbaserade biodrivmedel endast beviljas för anläggningar som tagits i drift före och endast till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt. För att säkerställa att uppfyller riktlinjernas krav när en skattelättnad ges föreslår regeringen ett system där skattelättnaden villkoras med att det finns ett anläggningsbesked. Anläggningsbeskedet ska visa att det finns ett kontrollsystem som säkerställer att de biodrivmedel som läggs till grund för avdrag inte är livsmedelsbaserade eller, om de är livsmedelsbaserade, har producerats i anläggningar som tagits i drift före och inte är fullständigt avskrivna. ska utfärda anläggningsbeskeden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska enligt förslaget till ändring i lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen få meddela föreskrifter om utformningen av kontrollsystemet och de krav som måste vara uppfyllda för att ett anläggningsbesked ska kunna ges. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om långsiktigt främjande av förnybara drivmedel, om styrmedel för biodrivmedel och om regeringens arbete inom EU rörande biodrivmedel. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 7 anförs att förnybara drivmedel bör främjas långsiktigt och att drivmedel med stor klimatnytta särskilt bör beaktas. I kommittémotion 2015/16:3260 av m.fl. (C, FP, M, KD) yrkande 1 framhåller motionärerna behovet av långsiktiga och teknikneutrala styrmedel som premierar biodrivmedel med hög klimatnytta och ökar omställningstakten från fossilt till förnybart i transportsektorn. Motionärerna anför bl.a. att uteblivna besked om styrmedel som gynnar en marknadstillväxt, t.ex. en kvotplikt, även hämmar omställningstakten. För att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta krävs tydliga styrmedel som ökar användningen av klimateffektiva biodrivmedel. I yrkande 2 anförs att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag på styrmedel för biodrivmedel som på ett kostnads- och klimateffektivt sätt minskar utsläppen från transportsektorn och inte hindrar eller exkluderar import från tredje länder. Motionärerna ifrågasätter möjligheten att begära ut besked om anläggningars avskrivningstider från exempelvis import av etanol från och menar att en trolig effekt därför kan bli att förslaget blir ett handelshinder och att andelen biodrivmedel på den svenska marknaden minskar, samt att utsläppen från transportsektorn därmed kommer att öka. I yrkande 3 anger motionärerna att regeringen bör verka för en revidering av EU:s riktlinjer för stöd till miljöskydd och energi. De framhåller bl.a. att i där transportsektorn är den stora klimatutmaningen i såväl som hela EU borde fler länder dra lärdom av svensk politik, och att den svenska modellen inte bör förhindras av kommissionen. I sammanhanget tar motionärerna även upp användningen av uttrycket livsmedelsbaserade biodrivmedel i förhållande till det s.k. ILUC-direktivet[3]. I yrkande 4 framhålls att styrmedel inte bör exkludera särskilda råvaror för produktion av biodrivmedel. Även i detta sammanhang berörs användningen av uttrycket livsmedelsbaserade biodrivmedel. Energiminister svarade på en interpellation (2014/15:310) om långsiktiga styrmedel för biodrivmedel. Han framhöll då bl.a. att regeringen har en tydlig och framtidsinriktad agenda för klimat- och energiområdet med en ambition om förnybar energi . Han angav vidare i huvudsak att en viktig utgångspunkt är att kommande styrmedel för biodrivmedel ska vara långsiktiga, att långsiktigheten är en grundförutsättning för att industrin ska investera i ny teknik och anläggningar för avancerade biodrivmedel och att regeringen arbetar med att ta fram och förankra nya styrmedel som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel och som även uppfyller . Både den EU-rättsliga och den nationella regleringen om hållbarhetskriterier innebär redan krav på att den rapporteringsskyldiga ska ha information om att de biodrivmedel som rapporteras är hållbara och kunna spåra biodrivmedel tillbaka genom hela produktionskedjan. Detta innebär att den rapporteringsskyldiga måste ha information från alla aktörer i produktionskedjan om bl.a. växthusgasutsläpp och på vilken typ av mark råvaran till bränslet är odlad. Enligt Miljö- och finns det därigenom möjlighet att ställa krav på leverantörer att få veta var ett biodrivmedel är producerat och på att få information om en produktionsanläggnings avskrivningstid. När det gäller regeringens arbete inom EU rörande biodrivmedel anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) bl.a. att dagens osäkerhet, som en följd av gällande statsstödsregler inom EU, om möjligheterna att bedriva en kostnadseffektivt utformad politik för hållbara biodrivmedel är djupt olycklig. Vidare anförs i huvudsak att intensiva diskussioner har pågått med och att regeringen intensifierar den dialogen för att tillsammans med kommissionen hitta en lösning som ger goda förutsättningar för en fortsatt utveckling av marknaden för hållbara biodrivmedel i inom ramen för på statsstödsområdet. Regeringen anger vidare att den i det långa perspektivet anser att det är angeläget att tillsammans på EU-nivå hitta gemensamma lösningar som möjliggör för alla medlemsstater att vidta nödvändiga åtgärder för att nå de gemensamma energi- och klimatmålen genom att göra det lönsamt att välja bort fossila bränslen. Klimat- och miljöminister samt vice statsminister , energiminister och finansminister skickade ett brev till i frågan om den svenska koldioxidbeskattningen (dnr M2015/03618/Kl). I brevet efterfrågar statsråden bl.a. en EU-gemensam politik som gör det möjligt för medlemsländerna att tillämpa kostnadseffektiva koldioxidskatter för att nå befintliga och nya klimatmål. I brevet framför statsråden även att de avser diskutera frågan med andra berörda medlemsstater. Enligt Miljö- och bedrivs dessutom påverkansarbete i form av bilaterala informella kontakter på olika nivåer. Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget antogs och kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 antogs . Det s.k. ILUC-direktivet antogs . Till skillnad från förordningen innehåller vare sig riktlinjerna eller ILUC-direktivet en direkt definition av uttrycket livsmedelsbaserade biodrivmedel. Enligt Miljö- och är departementets uppfattning att ambition är att relevanta definitioner i statsstödsreglerna, inklusive kommissionens riktlinjer om statligt stöd till miljöskydd och energi för tiden , ska stämma överens med de definitioner som finns i det s.k. förnybartdirektivet[4] i enlighet med hur det har ändrats genom ILUC-direktivet, eller genom framtida ändringar av förnybartdirektivet. Miljö- och menar vidare att den definition av livsmedelsbaserade biodrivmedel som föreslås i propositionen överensstämmer med de definitioner i ILUC-direktivet som regeringen anser är relevanta. I propositionen framhåller regeringen behovet av långsiktiga och stabila villkor för biodrivmedel och att förslagen i propositionen endast syftar till att säkerställa att skattenedsättning för biodrivmedel blir möjlig även genom att kommissionen ger fortsatt statsstödsgodkännande. Regeringen avser enligt propositionen att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för alla typer av biodrivmedel, vilket innebär att förslag ska läggas i budgetpropositionen och att nya regler ska träda i kraft senast . När det gäller användningen av uttrycket livsmedelsbaserade biodrivmedel i det svenska regelverket kan noteras att det i propositionen bl.a. anförs att det är det uttryck som används i statsstödsreglerna och att det därför bör återspeglas i den svenska lagstiftningen. Av redovisningen ovan framgår att regeringen fortsätter och intensifierar dialogen med om en utveckling av marknaden för hållbara biodrivmedel inom ramen för statsstödsreglerna och att regeringen vill hitta EU-gemensamma lösningar för att, i syfte att nå energi- och klimatmålen, göra det lönsamt att välja bort fossila bränslen. Utskottet ser med tillförsikt på regeringens strävanden och arbete på området och ser fram emot att ta del av de förslag som avses läggas fram. Med det anförda och vad som redovisats ovan föreslår utskottet att motionerna 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 7 och 2015/16:3260 (C, FP, M, KD) yrkandena 1–4 lämnas utan vidare åtgärd. Bioetanol och andra biobränslen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bioetanol och biobränslens effekter. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2015/16:3259 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att det inte ska vara möjligt att göra avdrag för energiskatt och koldioxidskatt vid försäljning av bioetanol. I yrkande 2 framhålls att det bör göras en utvärdering av biobränslen utifrån miljönytta och samhällsekonomi. Avdrag för koldioxid- och energiskatt för biodrivmedel förutsätter att det finns ett hållbarhetsbesked enligt lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Detta krav har sitt ursprung i förnybartdirektivet. Ett hållbarhetsbesked ges enbart om de s.k. hållbarhetskriterierna uppfylls. Detta innebär bl.a. att användningen av bränslet ska medföra en viss minskning av utsläppen av växthusgaser och att de råvaror som bränslet producerats från som huvudregel inte får härstamma från viss typ av mark (t.ex. skyddsområden för hotade ekosystem eller arter). I budgetpropositionen (utg.omr. 21) anför regeringen bl.a. att de största utsläppen av växthusgaser i kommer från transporter och industrier. Vidare framhålls att regeringen, genom satsningar på förnybar energi som ersätter fossila bränslen skapar förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem och att regeringens ambition är att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. har beslutat om energipolitiska mål som innebär att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen, att andelen förnybar energi i transportsektorn 2020 ska vara och att energianvändningen ska ha blivit effektivare till 2020. är som medlem i EU även bundet av de klimat- och energipolitiska beslut som fattas på EU-nivå. kom överens om en ram för EU:s klimatmål . Ramen inbegriper de bindande målen att utsläppen av växthusgaserna ska minska jämfört med nivå och att andelen förnybar energi ska vara , samt det vägledande målet att energieffektiviteten ska öka med . EU har tidigare satt upp som mål att bl.a. ha höjt andelen förnybar energi till av all energikonsumtion och andelen biobränsle för transporter till . behandlade i betänkande 2014/15:SkU18 ett motionsyrkande om att subventionerna för etanol bör fasas ut. anförde då bl.a. att arbetet med att minska utsläppen från transporterna fortsätter och att utvecklingen av nya och hållbara drivmedel prioriteras samt att strävar efter att på ett kostnadseffektivt sätt nå de nationella och internationella klimat- och energipolitiska målen. När det gäller E85 angav att det finns en god tillgång och infrastruktur för drivmedlet och att utskottet anser att det är satsningar som måste tas till vara och ges förutsättningar för att de ska bli långsiktigt lönsamma. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade i betänkande 2014/15:MJU13 ett motionsyrkande om att regeringen bör ompröva sin politik för etanol och biodiesel och göra en bredare analys av nyttan med biodrivmedlen. Utskottet refererade då bl.a. till ett svar från energiminister på en riksdagsfråga om utvecklingen av biodrivmedlens konkurrenskraft, i vilket ministern anförde att biodrivmedel kommer att vara ett viktigt verktyg i arbetet med att ställa om våra transporter. Vidare anförde utskottet bl.a. att det välkomnar att regeringens höga ambitioner för klimat- och energipolitiken även omfattar transportsektorn och att nya styrmedel planeras. Utskottet pekade även på regeringens avsikt att återkomma med förslag på hur biodrivmedel kan främjas efter 2015 och att regeringens ambition är att utforma de ekonomiska styrmedlen för biodrivmedel på ett sätt som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel och som överensstämmer med . Som redovisats ovan kan avdrag för energi- och koldioxidskatt för biodrivmedel enbart göras om de EU-rättsliga och nationella kraven på hållbarhet är uppnådda. Utskottet anser att biodrivmedel spelar en viktig roll för att nå ett hållbart transportsystem och instämmer i skatteutskottets, samt vidhåller sin egen, ovan redovisade tidigare inställning på området. Mot denna bakgrund och vad som i övrigt redovisats ovan avstyrker utskottet motion 2015/16:3259 (SD) yrkandena 1 och 2. Långsiktiga åtgärder m.m., punkt 2 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3260 av m.fl. (C, FP, M, KD) yrkandena 1–4 och 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 7. Förnybara drivmedel bör främjas långsiktigt och drivmedel med stor klimatnytta bör särskilt beaktas. Att fortsatt främja teknikutveckling och långsiktiga och goda förutsättningar för förnybara drivmedel och att särskilt främja sådana drivmedel med stor klimatnytta är avgörande för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. ska minska utsläppen från transporterna och bryta beroendet av fossila drivmedel. Vi behöver långsiktiga och teknikneutrala styrmedel som premierar biodrivmedel med hög klimatnytta och ökar omställningstakten från fossilt till förnybart i transportsektorn. Regeringen bör återkomma till med konkreta förslag på styrmedel för biodrivmedel som på ett kostnads- och klimateffektivt sätt minskar utsläppen från transportsektorn och inte hindrar eller exkluderar import från tredje länder. Det är vidare viktigt att styrmedel inte exkluderar särskilda råvaror för produktion av biodrivmedel. I där transportsektorn är den stora klimatutmaningen i såväl som hela EU borde fler länder dra lärdom av svensk politik. Den svenska modellen bör inte förhindras av . Det är viktigt att tillsammans med länder med liknande erfarenheter och förutsättningar agerar gentemot kommissionen för att omgående förändra regelverket för miljö- och energistöd. Regeringen bör således verka för en revidering av EU:s riktlinjer för stöd till miljöskydd och energi. Detta bör tillkännage för regeringen. Bioetanol och andra biobränslen, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3259 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2.