bet · H201UU4 · 2015-02-13 00:00:00 — Fackutskotten i har i redan beslutade utlåtanden redovisat synpunkter på en rad frågor med anknytning till kommissionens arbetsprogram. I bilaga 2 till detta utlåtande finns en förteckning över utlåtanden som lämnats av utskott . Utskottet lämnar nedan kommentarer om de prioriterade områden som kommissionen tar upp i arbetsprogrammet . Utskottet har i vissa fall valt att behandla flera av prioriteringarna i samma avsnitt. I respektive avsnittsrubrik görs därför en hänvisning till arbetsprogrammets prioritering inom parantes. Den inre marknaden och satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar (prioriteringar 1, 2 och 4) stöder kommissionens inriktning i arbetsprogrammet för en ekonomisk återhämtning i . har både utbuds- och efterfrågeproblem som på olika sätt måste hanteras för att man ska få fart på den europeiska tillväxten. poängterar i sitt yttrande att det är viktigt för den europeiska återhämtningen att redan beslutade reformer för att främja sysselsättning och hållbar tillväxt på EU-nivå genomförs. instämmer i detta. framhåller även vad näringsutskottet skriver i sitt yttrande om att en väl fungerande inre marknad är av avgörande betydelse när det gäller att stärka EU:s konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning till nytta för företag, arbetstagare och konsumenter. Vidare instämmer utrikesutskottet i arbetsmarknadsutskottets beskrivning av hur läget i ekonomin och på arbetsmarknaderna i EU efter den finansiella krisens utbrott är mycket allvarligt. Arbetslösheten har slutat öka, men läget på arbetsmarknaden förbättras inte i önskvärd takt. Särskilt oroväckande är det att långtidsarbetslösheten fortfarande ökar och att situationen för ungdomar på arbetsmarknaden är fortsatt svår. Klyftor mellan länder och mellan grupper riskerar att permanentas. Mot den bakgrunden anser arbetsmarknadsutskottet att tillväxt och jobb måste sättas högst på den politiska dagordningen. betonar att medlemsstaterna har och ska fortsatt ha det främsta ansvaret och verktygen för arbetsmarknadspolitiken. Men alla tillgängliga EU-medel och instrument måste mobiliseras för att hantera de utmaningar som står inför, och arbetsmarknadsutskottet anser att EU har en viktig roll i att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar. är av samma mening. Utskottet vill, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, framhålla att som de omedelbara utmaningarna måste mötas, måste också öka ansträngningarna för att klara de långsiktiga utmaningar som vi står inför. De utmaningar som identifierades inom ramen för 2020-strategin är fortsatt relevanta. Liksom arbetsmarknadsutskottet vill utrikesutskottet även betona att ökad jämställdhet på arbetsmarknaden är en fortsatt förbisedd tillväxtfaktor – om kvinnor yrkesarbetade i samma utsträckning som män skulle bruttonationalprodukten kunna öka betydligt. Det är genom ökat deltagande och delaktighet, under goda villkor, som vi bygger framtidens arbetsmarknad. En politik för tillväxt och jobb får inte bygga på en press nedåt av arbetsvillkoren eller en försämring av arbetsförhållandena. välkomnar i sitt yttrande kommissionens övergripande ambitioner att minska regelbördan för företag genom fortsatt arbete med programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet). Enligt näringsutskottets uppfattning är detta ett nödvändigt och angeläget arbete. understryker näringsutskottet att regelförenklingsarbetet inte får leda till att grupper av företag ska kunna undantas från exempelvis arbetsmiljölagstiftning. instämmer i detta. Vad gäller prioriteringen om en sammankopplad digital inre marknad skriver civilutskottet i sitt yttrande att det är av stor vikt att nya initiativ för att förenkla reglerna för konsumenter som handlar på nätet eller digitalt och för att underlätta e-handeln säkerställer ett konsumentskydd som är lika högt eller högre än det konsumentskydd som gäller enligt svensk rätt. ser även positivt på att kommissionen ser över de befintliga reglerna för att minska krångel och administrativa bördor utan att för den skull inskränka konsumenternas valfrihet så att reglerna är till verklig nytta för medborgarna. delar denna uppfattning. I övrigt ansluter sig utrikesutskottet till finansutskottets ställningstaganden om kommissionens investeringsplan, halvårsöversynen av 2020-strategin, kapitalmarknadsunionen och översynen av systemet för finansiell tillsyn samt till arbetsmarknadsutskottets ställningstaganden under avsnitten om lika lön för lika arbete och regelförenkling. Energiunionen och klimatpolitik (prioritering 3) noterar att kommissionen avser att presentera ett förslag till strategiskt ramverk för energiunionen. Strategin väntas ange vilka nyckelinsatser som krävs för att säkra energiförsörjningen, minska beroendet av energiimport från tredjeländer, integrera nationella energimarknader och stärka konsumenters deltagande och energieffektivitet. Utskottet konstaterar att energiområdet är betydelsefullt för en global ekonomisk, social och hållbar utveckling. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. Den säkerhetspolitiska miljön förändras av den teknologiska och demografiska utvecklingen, ökad efterfrågan på strategiska resurser, t.ex. energi, beroendet och utvecklingen av flöden, konsekvenserna av migration samt urbanisering och klimatförändringar. konstaterar, i likhet med näringsutskottet, att ambitionsnivån i den överenskommelse som slöts mellan EU:s stats- och regeringschefer om ett klimat- och energiramverk till 2030 är lägre än vad som hade varit önskvärt. I enlighet med vad näringsutskottet anför i sitt yttrande vill även utrikesutskottet betona att en långsiktigt hållbar och trygg energiförsörjning bäst uppnås genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större tillgång på förnybar energi. uppfattning är att EU bör vara en drivande kraft för att både inom och globalt skydda miljön och säkra en hållbar utveckling som genom en resurseffektiv ekonomi lägger grunden för grön tillväxt. Utskottet välkomnar att kommissionen tydligt lyfter fram klimatfrågan och klimatkonferens i (COP 21) . Utskottet anser att det är av stor betydelse att intensifiera EU:s och det internationella samfundets ansträngningar för att nå en överenskommelse i som håller ökningen av den globala medeltemperaturen . EU:s samlade tyngd bör utnyttjas, både EU:s medlemsländers externa kontakter och EU:s gemensamma utrikestjänst. Ekonomiska och monetära unionen (prioritering 5) När det gäller EU:s budget och finansieringen av olika verksamheter har finansutskottet förordat en restriktiv och ansvarsfull linje, och att olika förslag till initiativ ska rymmas inom den beslutade budgetramen. Det är viktigt att EU bedriver en återhållsam och ansvarsfull budgetpolitik. har tidigare (bet. 2012/13:FiU29) i samband med granskningen av kommissionens meddelande om en plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union pekat på risken för en betydande centralisering av den ekonomiska politiken i EU. anser att utgångspunkten vid en eventuell ytterligare förstärkning av den ekonomiska samordningen och fördjupningen bör vara att medlemsstaternas befogenheter vad gäller budget, skatter samt arbetsmarknads- och socialpolitik inte försvagas. Det är viktigt att medlemsstaternas nationella befogenheter värnas. framhåller även vikten av att redan aviserade och beslutade strukturreformer genomförs för att stärka konkurrenskraften i den europeiska ekonomin. I arbetet med att fördjupa den inre marknaden är det mycket viktigt att den nationella suveräniteten värnas, särskilt på skatteområdet. ansluter sig till finansutskottets ställningstaganden. Frihandelsavtal med (prioritering 6) Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av att nå ett så ambitiöst frihandelsavtal som möjligt med för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. Utskottet konstaterar att ett framtida transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och kommer att bidra till tillväxt och jobb i . Utskottet välkomnar kommissionens arbete för ett sådant avtal och betonar att förhandlingarna måste ta påtagliga steg framåt för att tidsplanerna ska kunna hållas. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att öka transparensen i denna typ av förhandlingar och det är positivt att kommissionen har ställt sig bakom det initiativ till större öppenhet i förhandlingarna som initierats av kommissionär . Utskottet instämmer i det kommissionen framhåller i arbetsprogrammet om att ett handels- och investeringsavtal mellan och inte får göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd, miljöskydd, socialt skydd, skydd av personuppgifter och kulturell mångfald. påminner i sitt yttrande om att mandatet för förhandlingarna om frihandelsavtalet med stipulerar att parterna ska arbeta för ekonomisk utveckling och full och produktiv sysselsättning samt främja efterlevnad och effektivt genomförande av internationella arbetsrättsliga standarder. Ett frihandelsavtal med ska alltså inte urholka de gällande sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU. påminner därutöver om vad det i andra sammanhang anfört på ett övergripande plan om vikten av öppenhet mot tredjeländer och att olika protektionistiska tendenser såväl inom som utanför EU motverkas. instämmer i detta och understryker att den globala frihandeln måste försvaras och att det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan ske på öppna och likvärdiga villkor. Rättvisa och grundläggande rättigheter (prioritering 7) Liksom justitieutskottet välkomnar utrikesutskottet kommissionens restriktivare hållning till ny lagstiftning på EU-nivå och att ett ökat fokus läggs på att genomföra, tillämpa och utvärdera den lagstiftning som redan finns. Detta ligger i linje med vad justitieutskottet tidigare framfört, bl.a. vid granskningen av kommissionens meddelande om EU:s agenda för rättsliga frågor (utl. 2013/14:JuU41). betonade då bl.a. att i synnerhet straffrättslig lagstiftning på EU-nivå endast ska tas fram om det står klart att den bidrar med ett betydande mervärde, och att det är viktigt att den lagstiftning som man har kommit överens om på EU-nivå genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt. Endast när det finns reella behov och ett tydligt mervärde, och när det inte finns andra mindre ingripande alternativ att tillgå, ska kompletterande åtgärder i form av nya lagstiftningsinitiativ övervägas. understryker även i sitt yttrande vikten av att bevara respekten för medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner. Utskottet välkomnar att kommissionen i arbetsprogrammet har angett att man kommer att verka för att EU ansluter sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () i enlighet med kommande vägledning. Utskottet kan konstatera att förhandlingarna mellan EU och har pågått och resulterade i en överenskommelse om ett avtalsutkast. begärde Europeiska kommissionen att skulle yttra sig över om det framförhandlade avtalet är förenligt med . Utskottet noterar att , efter att kommissionen presenterade sitt arbetsprogram, tog ställning till avtalsutkastet. slår i sitt yttrande fast att utkastet till avtal om EU:s anslutning till inte är förenligt med unionsrättens bestämmelser. Mot bakgrund av yttrande vill utskottet, liksom i flera tidigare betänkanden, understryka vikten av att anslutningen till kommer till stånd för att bidra till att stärka både den enskildes ställning i EU och ställning. Utskottet förutsätter därmed att kommissionen återkommer med förslag på möjliga vägar för en anslutning. I övrigt ansluter sig utrikesutskottet till justitieutskottets ställningstaganden i fråga om en europeisk säkerhetsagenda, organiserad brottslighet, arbetet mot terrorism samt en europeisk åklagarmyndighet. En starkare global aktör m.m. (prioriteringar 8 och 9) Utskottet anser att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred samt att har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till fred, säkerhet och utveckling i vårt eget närområde och globalt. Att bidra till demokratisk utveckling och ekonomisk integration i närområdet är en av EU:s mest centrala utrikespolitiska uppgifter. En viktig utmaning för EU är att bidra till ett fortsatt öppet med ett särskilt intresse och ansvar för utvecklingen i EU:s grannländer. Detta innefattar en vidareutveckling av den europeiska grannskapspolitiken, det östliga partnerskapet och Unionen för . Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och inspirerar till en demokratisk utveckling. Mot denna bakgrund ser utskottet fram emot det gemensamma meddelandet från utrikesrepresentanten och kommissionen som ska innehålla resultaten av översynen av EU:s grannskapspolitik och ska utmynna i nya politiska riktlinjer. Utskottet kan bara instämma i det som kommissionen framhåller i arbetsprogrammet om hur den senaste tidens händelseutveckling har lyft fram de geopolitiska frågorna, inte minst längs EU:s öst- och sydgräns. Utvecklingen i vårt östra grannskap kommer att bli en av våra största utmaningar. Kommissionen betonar att EU behöver en effektivare utrikespolitik med bättre redskap för att föregripa händelseutvecklingen och snabbt ta fram gemensamma reaktioner på gemensamma utmaningar. Utskottet håller med om detta. Som utskottet framhöll i sitt utlåtande över arbetsprogrammet 2014 (utl. 2013/14:UU4) vinner EU i inflytande och trovärdighet globalt på att stå enat och agera gemensamt, och utskottet välkomnar arbetet mot stärkt samstämmighet och effektivitet i EU:s externa relationer. Genom den europeiska utrikestjänsten finns det enligt utskottet bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s globala agerande än tidigare och ökade möjligheter att tydligare samordna de instrument som finns till förfogande. EU:s krishantering måste utvecklas såväl globalt som i . Utskottet vill betona att EU:s engagemang för utvidgningsprocessen gagnar såväl unionen som de länder som eftersträvar medlemskap. EU:s utvidgningsprocess bidrar till stabilitet i och till säkerhet och välstånd för befolkningen i . En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden och principer. Utskottet välkomnar att kommissionen i sina utvidgningsrapporter tydligt framhåller behovet av grundläggande ekonomiska, rättsliga och administrativa reformer som ger förutsättningar för att skapa stabilitet och välstånd i de sex länderna på västra och i som är i EU-integrationsprocessen. Utskottet kan konstatera att flera utvecklings- och biståndspolitiska frågor står högt på den globala agendan . Millenniemålen ska ersättas av en ny hållbar utvecklingsagenda. i och mötet om utvecklingsfinansiering i är andra viktiga hållpunkter . EU har därför utnämnt till det europeiska året för utvecklingssamarbete. Syftet med året är att skapa en gemensam utgångspunkt för EU, medlemsstaterna, civilsamhällesorganisationer och allmänheten att diskutera globala frågor och EU:s roll i världen. Utskottet välkomnar detta tydliga fokus på utvecklings- och biståndspolitiska frågor. Arbetet med att ta fram en ny hållbar utvecklingsagenda är centralt . har FN:s millenniemål gett vägledning för globala och nationella ansträngningar att utplåna fattigdomen. vill i sammanhanget påminna om sitt utlåtande /13:UU18 Granskning av kommissionens meddelande om ett ramverk för global utveckling . Där behandlades kommissionens meddelande KOM(2013) 92 som innehåller förslag till EU:s ingångsvärden inför förhandlingarna i FN om den globala utvecklingen . Utskottet valde i utlåtandet att fokusera på frågor om klimat och miljö, demokrati och mänskliga rättigheter samt främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Dessa områden är enligt utskottet grundläggande förutsättningar för att stimulera utvecklingens drivkrafter. Utskottet välkomnar därmed att de rådsslutsatser som antogs vid rådet för utrikesfrågor och som utgör EU:s gemensamma politiska prioriteringar i de kommande mellanstatliga förhandlingarna tar stark ställning för vikten av mänskliga rättigheter och demokrati samt för rättsstatens principer. Ett tydligt hållbarhets- och jämställdhetsperspektiv finns även inkluderat liksom den viktiga frågan om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Utskottet understryker vikten av att EU är en engagerad och ambitiös partner i arbetet med de nya globala hållbarhetsmålen för att nå ett bra resultat. Som utskottet framhåller i betänkande 2014/15:UU2 bör den nya dagordningen innebära att de tre dimensionerna av hållbar utveckling integreras och uttrycks i en uppsättning universella mål som är giltiga för alla, såväl på nationell nivå som på regional och global nivå. Utskottet noterar även att en stor del av framgången med millennieutvecklingsmålen är att de är överblickbara och konkreta och att måluppfyllelsen kontinuerligt kunnat följas upp. Tack vare detta har insatserna kunnat riktas dit de gör mest nytta. Millenniemålens tydlighet, både vad gäller mål och resultat, har också ökat intresset för internationella utvecklingsfrågor. Utskottet anser därmed att det finns goda skäl att verka för att post-2015 agendan, i likhet med millenniemålen, blir så kortfattad, konkret och resultatorienterad som möjligt. Utskottet har i olika sammanhang betonat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att EU och dess medlemsstater måste förverkliga sina åtaganden om utvecklingsfinansiering. Utskottet vidhåller detta. Utskottet anser att det är vår moraliska skyldighet att hjälpa flyktingar oavsett var i världen de befinner sig. EU:s övergripande mål måste vara att öka EU:s sammantagna kapacitet att ta emot asylsökande. Utskottet välkomnar regeringens uttalade ambition att skapa fler lagliga vägar för att söka asyl inom unionen samt för att öka mottagandet av kvotflyktingar i andra länder. Fler av EU:s medlemsstater ska ta ansvar för flyktingmottagandet. Utskottet kan konstatera att kopplingarna mellan migration och utveckling har kommit att stå högt på EU:s dagordning . Utskottet välkomnar en bredare diskussion om migration och externa relationer och konstaterar att samstämmighet mellan politikområden är central för att frigöra migrationens potential. Utskottet önskar även i sammanhanget framhålla det långvariga svenska engagemanget i frågan inte minst genom ordförandeskapet i Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) . En union i demokratisk förändring (prioritering 10) Utskottet välkomnar att kommissionen i arbetsprogrammet anger att man avser att vara så öppna som möjligt med sitt arbete och att man kommer att samarbeta med övriga EU-institutioner för att stärka ansvarsutkrävande och insyn i EU:s verksamhet. I likhet med vad utskottet har framhållit under avsnittet Övergripande frågor ska öppenhet vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden, och det är positivt att kommissionen på detta sätt lyfter frågan även när det gäller EU-institutionernas eget arbete. instämmer även i det som finansutskottet framhåller i sitt yttrande om att i detta sammanhang lyfta fram vikten av offentlig revision och insyn i EU:s förvaltning. Öppenhet, insyn och möjliggörande till ansvarsutkrävande är grunden för en stabil och effektiv förvaltning, och inom EU-samarbetet är dessa frågor av största vikt. Förslag som kommissionen föreslår ska dras tillbaka eller ändras anför i sitt yttrande att man inte har något att invända mot att kommissionen ser över förslaget till en förordning om en gemensam europeisk köplag men avvaktar med ett närmare ställningstagande tills kommissionen har presenterat ett ändrat förslag. har inte heller något att invända mot att förslaget till förordning om stadga för europeiska stiftelser dras tillbaka. Miljö- och jordbruksutskottet framhåller i ett protokollsutdrag att man stöder den tidigare kommissionens förslag om ändring av direktiven /98/EG om avfall m.fl. och luftkvalitetsdirektivet. Det finns ett stort behov av den tidigare föreslagna lagstiftningen, och det är angeläget att förslagen kan genomföras med en hög ambitionsnivå. Miljö- och jordbruksutskottet anser därför inte att förslagen ska dras tillbaka och ersättas med ett nytt eller revideras. har inom sitt beredningsområde inga invändningar mot kommissionens förslag om initiativ som ska dras tillbaka eller ändras. Vad gäller lagstiftning som ska utvärderas inom ramen för program om lagstiftningens ändamålsenlighet (Refit-programmet) välkomnar utskottet en utvärdering av EU:s gemensamma byrå för gränskontroll (Frontex) och en utvärdering av rambeslutet om kampen mot den organiserade brottsligheten. noterar även att kommissionären med ansvar för migration och inrikes frågor i ett tal till utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor () meddelade att kommissionen avser att presentera ett nytt förslag om smart gränsförvaltning och dra tillbaka det lagstiftningspaket som presenterades 2013 (KOM(2013) 95, KOM(2013) 96 och KOM(2013) 97). Detta framgår inte av kommissionens arbetsprogram. instämmer i de synpunkter som respektive utskott framför ovan. Med det som utskottet anför i detta utlåtande föreslår utskottet att lägger kommissionens arbetsprogram KOM(2014) 910 till handlingarna. Kommissionens arbetsprogram 2015 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Vi anser inte att det är rätt eller rimligt att EU:s lagar står över de lagar som stiftas av , folkets företrädare. Vi anser att svenskarna bestämmer bäst själva över sin egen framtid och vill därmed att ska lämna den överstatliga unionen för att i stället ha ett mellanstatligt avtal som garanterar frihandelsområdet och andra aspekter där alla länder har ett gemensamt intresse av att samarbeta, exempelvis omkring brottsbekämpning, miljö och gränskontroll. Vi välkomnar dock kommissionens strävan efter större öppenhet och lyhördhet gentemot medborgarna i sitt kommande arbete. Vi anser att det är av stor vikt att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras. Vi delar också kommissionens bedömning att medborgarna vill att EU inte ska ägna sig åt frågor som medlemsstaterna kan sköta bättre och hantera på lokal och regional nivå. Vi hade dock önskat en större grad av konkretisering i arbetsprogrammet. Enligt vår mening bör arbetet inom EU i högre grad inriktas på att minska överstatligheten och öka medlemsstaternas självbestämmande. Vi anser att nya lagstiftningsinitiativ ska bygga på minimiharmonisering och ge medlemsstaterna utrymme att själva bestämma nivån på de nationella reglerna. Den inre marknaden och satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar Vi välkomnar kommissionens fokus på investeringar i arbetsprogrammet. Vi instämmer i att det finns ett behov att inom underlätta för privata investeringar. ser vi att många av EU:s medlemsstater fortsatt befinner sig i ett svårt statsfinansiellt läge. Vi vill därför, som kommissionen också tar upp, betona att satsningar på investeringar måste åtföljas av strukturreformer och av en ansvarsfull budgetpolitik. Satsningar på investeringar får emellertid inte ske på bekostnad av en försvagad budgetdisciplin i medlemsstaterna eller till priset av en ytterligare förhöjd nettobidragsavgift för . statsfinanser är grunden för tillväxt och jobb. Vi anser också att kommissionens övergripande ambitioner att minska regelbördan för företag genom fortsatt arbete med program om lagstiftningens ändamålsenlighet (Refit-programmet) är välkomna. Enligt vår uppfattning är detta ett nödvändigt och angeläget arbete. vill vi understryka att regelförenklingsarbetet inte får leda till att grupper av företag ska kunna undantas från exempelvis arbetsmiljölagstiftning. Vi ser positivt på Refitprogrammet i dess helhet, men anser inte att generella förenklingar på flertalet områden och i flertalet branscher skulle leda till större resurseffektivitet.