bet · H201JuU17 · 2015-03-19 00:00:00 — I betänkandet finns 22 motionsyrkanden om bland annat villkorlig frigivning, permissioner, utslussning, vård och rehabilitering. Betänkandet innefattar även ett tillkännagivande till regeringen att återkomma till med ett förslag om skärpta regler för villkorlig frigivning för dem som återfaller i likartad brottslighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Vi står naturligtvis bakom Alliansens alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 1. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Kriminalvården är en av största myndigheter, med ett mycket svårt uppdrag. Antalet motioner visar att det här är frågor som engagerar. Det bästa vore naturligtvis att kunna förhindra en person från att begå det första brottet. Men när det inte lyckas är det viktigt att stoppa personen från att begå sitt andra, tredje och fjärde brott - detta för att undvika att personen fastnar i kriminalitet. Här kommer Kriminalvården in. Den har ett mycket stort ansvar för att stoppa återfall i brott. Från sida vill vi ha en modern kriminalvård som jobbar hårt med att förbereda den intagne för livet efter straffet utan kriminalitet och droger. Jag anser att det är Kriminalvårdens viktigaste uppgift att stoppa återfallen. Tyvärr är det är lättare sagt än gjort. Alltför många återfaller i brott. av dem som dömts till fängelse återfaller i brott . Troligtvis är siffran ännu högre, för alla åker ju inte fast. Detta är förfärligt dåliga siffror, som måste förbättras. Kriminalvården ska prioritera det återfallsförebyggande arbetet med särskilt fokus på unga och gruppen våldsamma män. Olika behandlingsprogram erbjuds inom kriminalvården. Bland annat pågår utveckling av ett individuellt baserat relationsvåldsprogram. Det tycker vi moderater är mycket bra. Våld i hemmen är ett stort problem och är orsak till mycket elände i samhället. När jag jobbade som kriminalinspektör i utredde jag både grova kvinnofridskränkningar och misshandel av barn. Särskilt ömmar jag för de barn som växer upp i våldsamma hem. Detta har jag tagit upp också i andra debatter, men det är så viktigt att det förtjänar att tas upp igen. Barn som växer upp i våldsamma hem drabbas betydligt oftare än andra barn av misslyckad skolgång, drogmissbruk och kriminalitet senare i livet. Många av dessa för också vidare det sociala arvet och blir själva våldsverkare. Därför är det oerhört viktigt att män som döms för våld i hemmet får hjälp med att bryta sitt våldsamma beteende. Tyvärr är det av dessa män som deltar i behandlingsprogram på fängelset. Deltagandet måste öka, och det ligger på Kriminalvården att motivera till detta. Förutom behandlingsprogram ska intagna erbjudas sysselsättning för att förberedas på ett liv utanför murarna. Det är viktigt att den intagne när denne friges ska kunna försörja sig själv. Alliansregeringen har tillfört betydande resurser till hela rättsväsendet . Alliansregeringens satsningar har gett förbättrade förutsättningar för hela rättskedjan. Samtliga myndigheter inom rättsväsendet har ökat sitt förtroende hos allmänheten, och ytterst glädjande i sammanhanget är att Kriminalvården är bland de myndigheter som har ökat sitt förtroende mest av alla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor S- och MP-regeringen föreslog i sin budget - den som röstades ned av kammaren - en minskning av anslaget till Kriminalvården med 100 miljoner . Alliansens budget röstades igenom, och det innebar att denna minskning inte genomfördes. Utöver regeringens förslag satsar Alliansen ytterligare 60 miljoner på särskilda utslussningsåtgärder. Tillsammans med övriga allianspartier har vi moderater väckt ett antal motioner gällande Kriminalvården. Gemensamt för dem alla är att de syftar till att stärka Kriminalvårdens förmågor och möjligheter på olika sätt. Vi moderater vill öka fokus på behandling och eftervård. Det är särskilt viktigt när det gäller våld i nära relationer, så som jag har nämnt. Vi vill också att det ska finnas ökade möjligheter att tvinga intagna till att delta i behandlingar, inte minst med tanke på vad jag sa om att av alla deltar i behandlingar. Vi tycker att det är viktigt att antalet ökar. Vi vill se nya former av samverkan mellan Kriminalvården och andra aktörer, till exempel arbetsförmedling och kommuner. Syftet är då att förbättra möjligheten till bland annat arbete och bostad efter verkställigheten. Många har varken bostad eller arbete när de lämnar fängelset, och då är det lätt att förstå vilka svårigheter det innebär och hur lätt det är att återfalla i brottslighet. Vi vill ge Kriminalvården i uppdrag att utöka och utveckla arbetet med särskilda utslussningsåtgärder i syfte att förbereda den intagne för ett liv utanför fängelsemurarna. Därför vill vi att Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och ska ha en gemensam planering för varje person som släpps ut ur fängelse. Det finns olika utslussningsåtgärder, till exempel de nämnde - frigång, halvvägshus med mera. Åtgärderna är viktiga för att den intagne ska få hjälp och stöd att klara sig utanför fängelsemurarna. frigavs direkt från anstalt utan utslussningsåtgärder. Det är på tok för många. Vi moderater anser att det måste bli en betydande förändring. Vi vill även stärka möjligheterna till yrkesutbildning. Sammantaget är målet med insatserna att den intagne ska få bättre förutsättningar att hålla sig på rätt sida om lagen. Alliansregeringen tillsatte en utredning som bland annat skulle analysera kostnadseffektiviteten och föreslå nya former för samverkan mellan Kriminalvården och andra myndigheter. Utredningen skulle också lägga fram förslag om hur återfallen ska minskas. Utredningen skulle presentera sitt arbete och sina förslag /16. Trots att det var mindre än kvar valde den nuvarande regeringen att avsluta utredningen mitt i arbetet. För oss moderater är detta helt obegripligt. Vill inte regeringen veta vad pengarna används till, och vill inte den nuvarande regeringen veta hur återfallen ska minska? Jag vill avsluta med några ord om tillkännagivandet. Vi moderater och övriga allianspartier vill ha skärpta regler när det gäller villkorlig frigivning för dem som återfaller i likartad brottslighet. Det är inte rimligt att den som på nytt döms till fängelse per automatik friges villkorligt efter två tredjedelar av straffet. S, MP och V har reserverat sig mot detta. De anser att det är bra som det är. Jag kan ge ett exempel. Om en man misshandlar sin fru illa och döms till fängelse får han alltså per automatik lämna fängelset efter två tredjedelar av straffet. Sedan friges han, sköter sig ett tag, och sedan misshandlar han sin fru igen. Han får fängelse, och han får återigen per automatik lämna fängelset efter att han avtjänat två tredjedelar av straffet. Sedan friges han, och han sköter sig ett tag. Sedan misshandlar han sin fru en tredje gång. Per automatik får han återigen lämna fängelset efter två tredjedelar av avtjänat straff. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Detta tycker inte vi är rimligt. Vi vill att den som återfaller i likartad brottslighet och döms till ett nytt fängelsestraff ska avtjäna tre fjärdedelar av det nya straffet. I betänkandet finns, som nämnts, ett tillkännagivande. Det är återigen Alliansen och som gör gemensam sak. Utöver det finns ett antal reservationer från bland annat . Tillkännagivandet handlar, precis som ni hörde från talare, om villkorlig frigivning. Det är lite lustigt eftersom frågan om villkorlig frigivning har varit uppe i kammaren tidigare. vill ta bort den villkorliga frigivningen. I tidigare debatter har den moderate företrädaren i utskottet sagt att det är ett dåligt förslag och att tvåtredjedelsfrigivningen ska behållas. Sedan har sagt att man vill ha halvtidsfrigivning i stället, och det tyckte den moderate företrädaren också var dåligt. Den moderata företrädaren som talade alldeles tog upp ett exempel där hon visade hur orimligt det är att vid upprepad brottslighet släppas ut efter att ha avtjänat två tredjedelar av straffet. Sedan kommer Alliansen med ett förslag om frigivning efter att ha avtjänat tre fjärdedelar av straffet. Det är inte en imponerande skillnad, även om förslaget är ett fall framåt. Det är därför vi stöder det. En av reservationer handlar om att avveckla den villkorliga frigivningen. Man sitter alltså av den tid man har blivit utdömd. Om det anses vara ett problem med strafftiderna får de väl korrigeras, men vi tycker inte att det per automatik ska finnas en villkorlig frigivning över huvud taget. Men vi får inte stöd för den reservationen i det här betänkandet, och därför stöder vi Alliansens förslag, som blir tillkännagivandet. Tre fjärdedelar är bättre än två tredjedelar. Det är ändå lustigt att det inte är så länge sedan som Alliansen och tyckte att två tredjedelar var världens bästa idé. Sedan finns ett antal reservationer. Det finns bland annat en reservation från om att kriminalisera rymningar från fängelse. Det förslaget har vi också fört fram tidigare. Vi tycker att det är helt orimligt att det inte är straffbart, att det inte blir någon påföljd, för att rymma från våra anstalter i . när satt i utskottet gick i ut och sa att de också vill kriminalisera rymningar. Det verkar i stort inte ha anammat, vilket vi misstänkte. Men fick en fin rubrik i tidningen, och kanske finns det någon där ute som fortfarande tror att vill kriminalisera rymningar. Men så är det inte. Det finns bara ett parti i som tycker att det är orimligt att det inte är olagligt att rymma från fängelse. De andra tycker att dagens situation är tillfredsställande, vilket i sig är anmärkningsvärt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Vi föreslår även att det ska finnas kameraövervakning i cellerna på våra anstalter, det vill säga där de intagna bor. Jag har varit i kontakt med folk inom som har relativt höga befattningar och även med dem som är verksamma praktiskt. De berättar att mycket av det som pågår på anstalterna - droghandel, kriminalitet, misshandelsfall - sker inne i cellerna, just för att de intagna vet att där inte finns kameror. Kameror finns i hallen, i uppehållsrum och så vidare men inte i cellerna. Varför finns inte kameror i cellerna? Då skulle brott kunna beivras som de facto förläggs i cellerna just för att det inte finns någon övervakning. Därför vill vi att även cellerna ska övervakas. Då kommer argumentet: Hej och hå - integritet för brottslingarna. Men när man sitter i fängelse har man förlorat rätten till sin integritet. Då har man underkastat sig rättssystemet. Man har begått ett brott, och ska man vara medveten om konsekvenserna. Jag ser inga som helst problem med att övervaka intagna även i cellerna - just för att beivra brott i form av narkotikaverksamhet eller vad det nu kan vara. De olika personer inom som jag har varit i kontakt med berättar att mycket pågår inne i cellerna. Med hjälp av kameraövervakning kan man komma till rätta med åtminstone en del av brotten. Vi har även problemet med besök på anstalterna. Det här sa de från Kriminalvården som vi träffade och som alltså jobbar med säkerhet på anstalterna: Vanligast är att föremålen smugglas in när en person kommer på besök. En fånge kan ha många namn uppskrivna på besökslistan, omfattande såväl släkt som vänner. Besöken kan ske upp till . En besökare går igenom en metallbåge men kroppsvisiteras mycket sällan. I besöksrummet finns ingen övervakning, vilket innebär att föremål kan byta händer helt utan att någon iakttar detta. Vi menar därför att de obevakade besök som de facto förekommer på många ställen ska upphöra för dem som sitter på klass 1- eller klass 2-anstalter, till exempel genom att man sätter in en plexiglasruta så att de inte kan ha fysisk kontakt. Det tycker vi är ganska naturligt. Man har ingen rätt att ha fysisk kontakt när man sitter inburad. Man har ingen rätt att ha den här väldigt slappa hanteringen av besök som finns på vissa anstalter. En annan av våra reservationer handlar om permissioner. Vi har sett fall som - han som mördade . Han kom ut på förvisso bevakad permission men ändå permission efter att han åkte in. I ett annat fall mördade en kille en annan ung kille med kniv på gatan. efter att han dömdes för mord var han ute på permission - obevakad permission, till och med, vilket är helt orimligt. Det här måste ses över och göras mycket strängare för de allvarliga brott som leder till klass 1- eller klass 2-anstalt. I princip bör obevakade permissioner utgå. De ska antingen vara övervakade, eller också ska man använda elektronisk fotboja eller liknande. Vi menar att man ska använda övervakning med elektronisk fotboja i de här riktigt grova fallen för att beivra återfall i brottslighet. Som vi har hört här tidigare är det en väldigt hög andel som återfaller i brottslighet. Om man efter avtjänat straff, framför allt när det gäller grova våldsbrott, narkotikabrott och dylikt, har elektronisk övervakning kan man beivra de brotten i hög utsträckning. Jag har haft samtal med poliser om just det här, och detta är faktiskt ett förslag från dem som har jobbat med det här. Det var de som påpekade att återfallen är så många. De menade att mer omfattande och längre användning av fotboja skulle resultera i en avhållande effekt på de här personerna. Begås ett brott har man koll på var de var . Då kan man också ta fast dem ifall de gjorde någonting och förhoppningsvis se till att de inte gör någonting i första taget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Vi har några andra motioner om kriminalvårdsanstalter för dem som inte är svenska medborgare utan ska utvisas efter avtjänat straff. Tyvärr är det så i att de som kan bli föremål för utvisning blir utvisade i relativt få fall. Jag lät göra en RUT-utredning; om jag minns rätt handlar det om som blir utvisade. Resten behåller vi i det här landet av någon anledning. Lagstiftningen om utvisningen har vi försökt skärpa, men tyvärr har ingen lyssnat på oss. Därför har vi kvar väldigt många personer i landet som vi annars skulle ha utvisat. Jag yrkar bifall endast till reservationerna 5 och 6. I övrigt ställer vi oss givetvis bakom tillkännagivandet som vi än en gång är med och orsakar. Vi har tidigare i denna kammare debatterat påföljdsfrågor, och en hel del på det temat återkommer när vi debatterar detta betänkande. De samhällsekonomiska effekterna av att kunna bryta en människas brottsliga bana är betydande. Det betyder framför allt att färre utsätts för brott och det lidande som det innebär. För brottslingen kan rätt typ av kriminalvård innebära att ett liv i utanförskap och misär med ökad risk att själv drabbas av brott byts till ett - i brist på bättre ord - normalt liv med hög livskvalitet där man kan söka sina drömmar och vara delaktig i samhällslivet. Att hitta lämpliga påföljder är en utmaning som har många aspekter att beakta. Rättssäkerhet och likhet inför lagen är en sådan, brottsoffrets och samhällets upprättelse en annan. Men det är också viktigt för den som begår ett brott att det finns en chans att göra bot, att sona sitt brott. Tydlighet och förutsebarhet är önskvärd, som olika straff kan vara mer eller mindre lämpliga för olika individer. Jag tror att man ska se påföljden på två sätt. Dels är det ett straff. En brottslig handling ska bestraffas på ett sätt som ger samhället och framför allt brottsoffret upprättelse. Men det är också en möjlighet för samhället att stödja en person som vill lämna kriminaliteten bakom sig. Från Alliansens sida hade vi föreslagit flera åtgärder syftande till bland annat detta. Genom att Kriminalvården får i uppgift att utöka och utveckla arbetet med särskilda utslussningsåtgärder får den som är intagen på kriminalvårdsanstalt det lättare att hitta rätt i livet efter det att straffet är avtjänat. Jag yrkar därför bifall till reservation 4, som handlar om just detta. Bostad är naturligtvis en oerhört viktig fråga, liksom att hitta ett hederligt arbete. I Alliansen vill vi därför att tillgången till yrkesutbildning på anstalt bör stärkas. I kriminalvårdsdebatter hör man ibland kraftigt förenklade eller till och med populistiska argument. De är konstruerade för att slå an de strängar hos oss som upprörs över vedervärdiga brott. Jag tror dock att vi måste hålla huvudet kallt och inte falla till föga för våra förvisso ofta väl så motiverade känslor inför allvarliga och hemska brott. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Arbetet med att få till en effektiv, rättvis och samhällsnyttig kriminalvård är ett stort och ständigt pågående arbete. och när vi voterar kommer vi en liten bit på väg. Men om detta måste vi fortsätta att pröva våra idéer i debatten, för det finns mycket att vinna. debatterade vi i den här kammaren straffrättsliga frågor. Den som begår ett brott ska dömas till ett straff som står i proportion till det brott som begåtts. Det är en viktig del i att ge brottsoffret upprättelse att rättvisa skipas. När rättvisa har skipats ska den som dömts och sonat sitt brott återanpassas till ett fungerande liv i samhället. Tiden inom kriminalvården ska användas på ett meningsfullt sätt och bestå av insatser som möjliggör ett liv utan brottslighet. Kriminalvården har tillförts betydande tillskott , men fortfarande återfaller alltför många i brott. Effektiv brottsbekämpning kräver framgångsrik återanpassning efter avtjänat straff. För att uppnå detta krävs utvecklad och förbättrad samverkan mellan olika myndigheter och kommunerna. Jobb är en nyckel för att kunna anpassa sig till ett liv utanför fängelset och inte återgå till kriminalitet. Satsningar på jobbskapande åtgärder inne på fängelserna är därför av stor betydelse och bör även fortsättningsvis prioriteras. Exempelvis behöver tillgången till yrkesutbildning på anstalt stärkas. Det behövs fler åtgärder för att förbereda intagna på liv i frihet. Det handlar bland annat om kontakten med närstående men också om andra verksamheter för arbete och goda sociala nätverk som kan bidra till att avhålla de intagna från fortsatt kriminalitet. Det återfallsförebyggande arbetet behöver förstärkas, bland annat genom att utslussningsarbetet förbättras. Vi i Alliansen anser att regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att utöka och utveckla arbetet med särskilda utslussningsåtgärder i syfte att förbereda de intagna för livet efter tiden på anstalt. Att hitta former för att bedriva ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete är en av Kriminalvårdens stora utmaningar framöver. Alliansregeringen tillsatte en utredning som bland annat skulle föreslå nya former för samverkan mellan Kriminalvården och andra aktörer såsom Arbetsförmedlingen och andra myndigheter, kommunernas socialtjänster och ideella organisationer i syfte att förbättra möjligheterna till återanpassning till ett liv fritt från kriminalitet. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att regeringen har lagt ned den utredningen genom ett beslut . Jag står bakom tillkännagivandet som mina allianskolleger redogjort för och även alliansreservationerna, men för att spara tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservation 4. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Jag ska inte dra ut så länge på debatten. Jag är bara nyfiken på om har inställningen att man inte vill kriminalisera rymningar. tillhör kanske inte Stockholmskristdemokraterna. De gick ut och sa att de ville kriminalisera rymningar. Jag vill bara undersöka om det har fått fäste hos deras representant i justitieutskottet eller inte. Jag misstänker att så inte är fallet, men jag skulle ändå vilja ha det svart på vitt. Det är inte enbart kristdemokrater som har lyft den här frågan. Den har diskuterats i vår partistyrelse och även i riksting. Som talesperson för i rättspolitiska frågor företräder jag inte enbart mitt distrikt. Annars kunde jag uttala mig för , som jag råkar vara distriktsordförande för. Vi tycker att det är provocerande att det inte är förbjudet att rymma man sitter intagen. Vi vill att det ska kriminaliseras, men vi har inte så precist som i sin reservation angett straffvärdet för den typen av brott. Därför har vi inte stöttat er motion. Detta lovar gott för framtiden, känns det som. vill alltså kriminalisera rymningar, men jag ser ingen motion från om detta, vilket då kan te sig lite förbryllande. Om nu vill kriminalisera rymningar och det till och med är er åsikt på partistyrelsenivå, alltså så att partiet som helhet står bakom det, hur kommer det sig då att ni inte lägger fram något sådant förslag? Hur kommer det sig att man inte försöker enas om en reservation - som inte behöver vara identisk med motionen - som man bifaller? I reservationen skriver vi inte exakta straffvärden. Vi skriver att det bör, liksom i våra grannländer, leda till fängelse - två - och så vidare. Det är ganska löst skrivet i reservationen och motionen. Man binder sig inte fast vid något annat än att man tar hänsyn till vad våra grannländer gjort när det gäller kriminalisering av rymningar. Det handlar om att lägga sig på vad som är en rimlig nivå i länder som liknar oss själva. Om nu står bakom att kriminalisera rymningar, varför har man inte lagt förslag om det, och hur kan man anse att förslaget om likhet med våra grannländer är för dåligt för att utgöra en utgångspunkt för att regeringen ska återkomma med förslag? Det är ju inget formellt lagförslag, utan vi vill be regeringen att återkomma med något som vi kan ta ställning till och som man för den delen också kan följdmotionera på. Varför är det så svårt för att göra något här? Jag kan ärligt talat inte svara på varför vi inte har motionerat om den här frågan under allmänna motionstiden. Det vi diskuterar är ju motioner från den allmänna motionstiden. Vi är i i ett politikutvecklingsarbete där frågorna på rättsområdet är föremål för förnyelse av vår politik. Vi kommer att se över också tidigare ställningstaganden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Till dem som händelsevis tittar på den här debatten kan jag säga att de inte behöver vara oroliga för att skulle ha ändrat uppfattning i frågan. Vi har inte varit beredda att stödja motionen i det här betänkandet med tanke på att vi i vårt ställningstagande inte har slagit fast just straffvärdet, och det är anledningen till att vi i det här betänkandet inte har någon reservation. Vår ståndpunkt i frågan är att det är provocerande att det inte är kriminellt att rymma från ett straff som man har dömts till. anser att målet för kriminalvården måste vara att minska brottsligheten genom att se till att det återfallsförebyggande arbetet sätts i fokus. För dem som dömts till anstaltsvård bör målet efter avtjänat straff vara ett liv utan återfall i brott eller drogmissbruk - ett liv med bostad, egen försörjning och ett fungerande socialt liv. Ju fler tidigare dömda som får egen försörjning, desto färre riskerar att återfalla i brott. Ju färre som återfaller i brott, desto mer av Kriminalvårdens resurser kan läggas på att förbättra rättsväsendets arbete på andra viktiga områden, inte minst vad gäller det brottsförebyggande arbetet och arbetet mot den grova organiserade brottsligheten. Tack vare att det är färre personer som sitter på anstalt innehöll såväl regeringens proposition som förslag till budget ett lägre anslag till kriminalvården än föregående år. Vi behövde faktiskt inte lägga lika mycket på fängelser. hävdade tidigare att det skulle föreligga någon skillnad mellan budgetförslagen. Då vill jag påpeka att regeringens budgetförslag endast omfattade 2015, och där var vi helt överens. Kriminalvårdspolitiken måste alltid bygga på det vi vet fungerar. Det har talats mycket här om forskning och beprövad erfarenhet. Jag vill ansluta mig till dem som tycker att det är precis detta förhållningssätt vi ska ha när det kommer till kriminalpolitiken i stort och särskilt det arbete som vi har med dem som är dömda för brott, för att se till att de inte återfaller.