bet · H301SfU1 · 2015-12-04 00:00:00 — I motion 2015/16:1422 av (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av ändringar i regelverket som gör det möjligt att frysa svenska medborgares sjukpenninggrundande inkomst vid utflyttning från och återuppta denna på samma nivå vid ett återvändande till . I kommittémotion 2015/16:2400 av m.fl. (C) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa e-inkomst enligt det förslag som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen lagt fram. Motionärerna anser att ett sådant system blir enkelt, förutsägbart och rättssäkert för den enskilde och företagen. Det innebär även ett bättre skydd för kombinatörer och för de som har oregelbunden arbetstid. (S) begär i motion 2015/16:561 ett tillkännagivande om en översyn av frågan om en retroaktiv höjning av den sjukpenninggrundande inkomsten för sjukskrivna. Höjningen bör gälla fr.o.m. den dag den nya lönen gäller i stället för dagen för undertecknande av löneavtalet. I kommittémotion 2015/16:2400 av m.fl. (C) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att se över möjligheten till utökade kontrollstationer inom sjukförsäkringen för att motverka de ökande sjuktalen. Motionärerna anser att snabbare och tidigare kontrollstationer är ett viktigt sätt att säkerställa att sjukskrivningar följs upp och att människor inte hamnar i passivitet. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att jämställdhetsaspekten av sjukskrivningarna bör bli belyst. Kvinnor står för en betydande del av sjuktalen – något som motionärerna anser har ett starkt samband med dagens familjebildningsmönster. I motion 2015/16:390 av (FP) begärs ett tillkännagivande om en utredning om att rätten till sjukpenning ska avse tillfällig arbetsoförmåga av sjukdomskaraktär efter medicinsk bedömning. Skönhetsoperationer bör t.ex. inte berättiga till ersättning. begär i kommittémotion 2015/16:2509 (KD) yrkande 4 ett tillkännagivande om att ersätta de fasta stegen i sjuk- och rehabiliteringspenningen samt sjuk- och aktivitetsersättningen med en individanpassad procentsats mellan . Motionärerna anser att det ger möjlighet till ett ökat arbetsutbud. (KD) begär i motion 2015/16:1995 yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över rutinerna för sjukskrivning i samband med besvär hänförda till sjukdomen endometrios. Ofta får den drabbade ta så starka mediciner att dessa tillsammans med smärtan gör det omöjligt att vare sig arbeta eller studera. Därför behöver kvinnor med endometrios ges möjlighet till sjukpenning, vilket enligt motionären i princip är omöjligt . I motion 2015/16:2425 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om sjukförsäkringen. När den bortre tidsgränsen tas bort bör bedömningskriterierna i sjukförsäkringen ses över. I kommittémotion 2015/16:2400 av m.fl. (C) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om att man bör följa upp och utvärdera effekterna av de nya och förstärkta rehabiliteringsinsatserna inom sjukförsäkringen. Motionärerna pekar på att regeringen föreslår att den bortre tidsgränsen ska tas bort utan att regeringen följer upp eller utvärderar eventuella effekter av nya och förstärkta insatser. Motionärerna framhåller att detta enligt Parlamentariska socialförsäkringsutredningen var en förutsättning för att ta bort den bortre tidsgränsen. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge mer stöd till arbetsgivarna så att de lättare ska kunna medverka till den anställdes återgång i arbete. Vidare begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att möjligheten till omställning från ett arbete till ett annat bör förbättras genom en mer flexibel arbetsmarknad med bättre system för omställning. Motionärerna anser bl.a. att det är viktigt att se över hur omställningen skulle kunna fungera bättre, t.ex. genom att utöka möjligheterna för sjukskrivna att studera med rehabiliteringspenning. Med gällande regler kan en sjukskriven studerande bara få rehabilitering tillbaka till arbetsmarknaden, trots att han eller hon i första hand troligen vill fullfölja sina studier. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2015/16:2509 yrkande 6 ett tillkännagivande om att en bör finnas som stöd för den enskilde i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Mentorns huvuduppgift ska vara att tjäna som stöd och underlätta samspelet mellan den sjukskrivne, arbetsplatsen och andra aktörer. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor. Motionärerna anför att genom stödet skulle arbetsgivarens kunskap om arbetsmiljölagens krav på arbetsanpassning och rehabilitering kunna öka. Arbetsgivaren skulle också kunna få ökade kunskaper om hur rehabilitering går till i praktiken. Slutligen begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om en webbportal för återgång till arbete som stöd för arbetsgivare. Denna bör innehålla information, utbildning och fakta och ge möjligheter till konsultativ rådgivning. I motion 2015/16:2419 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om samarbete mellan Arbetsförmedlingen och för att öka rehabiliteringsinsatserna. Motionärerna önskar en översyn av samordningen mellan Arbetsförmedlingens och regelverk för att underlätta för den enskilde att snabbt kunna återgå i arbete. infördes nya regler för sjuk- och föräldrapenning, karenstid och sjuklön för företagare. Syftet med förändringarna i trygghetssystemen var att underlätta övergången från anställning till företagande, stärka tryggheten och öka valfriheten för etablerade företagare samt göra det mindre riskfyllt att anställa. Förändringarna hade som syfte att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. För att ytterligare öka valfriheten för företagare infördes en möjlighet för egenföretagare att välja också en karensdag i sjukförsäkringen. Vidare gäller från att gravida egenföretagare, i likhet med vad som gäller för gravida arbetstagare, omfattas av rätten till graviditetspenning vid risker i arbetsmiljön. Skyddet mot höga sjuklönekostnader för småföretagare har också stärks. Från kan företagare få ersättning för höga sjuklönekostnader. Ersättningen är differentierad, och hänsyn tas till företagets storlek. Syftet med ersättningen är att minska den börda arbetsgivarnas sjuklönekostnader kan utgöra. Det är särskilt de små företagen med höga sjuklönekostnader som gynnas av reformen. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit att möjligheten för egenföretagare att under ett uppbyggnadsskede få en SGI som minst motsvarar skälig avlöning för liknande arbete bör förlängas från 24 . Vidare har utredningen föreslagit att för företagare som driver verksamhet i aktiebolagsform ska SGI beräknas till minst vad den skulle ha beräknats till med utgångspunkt i förhållandena närmast före tidpunkten då företaget startade. Genom de ändringar i trygghetssystemen för företagare som har genomförts har likabehandlingen av företagare och anställda och valfriheten i sjukförsäkringen för företagare ökat. Vidare har Parlamentariska socialförsäkringsutredningen lämnat förslag om beräkningen av företagares sjukpenninggrundande inkomst. Med hänsyn till det anförda och till att regeringens beredning av förslagen bör avvaktas avstyrks motionerna 2015/16:609 (S), 2015/16:892 (KD), 2015/16:1931 (M), 2015/16:2400 (C) yrkande 2, 2015/16:2431 (C) yrkande 9, 2015/16:2509 (KD) yrkande 9, 2015/16:3002 (C), 2015/16:3207 (KD) yrkande 16 och 2015/16:3225 (M) yrkande 11. Utskottet anser inte att sjuklöneansvaret ska avskaffas och avstyrker därmed motion 2015/16:1111 (FP). Enligt utskottets mening saknas skäl för att göra ett tillkännagivande om att ta bort åldersgränsen vid byte till kortare karenstid. har inom ramen för sitt serviceansvar skyldighet att lämna information om regelverket. På myndighetens webbplats finns information om egenföretagares karenstid. Motion 2015/16:1542 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks med det anförda. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har bl.a. lämnat förslag om att det ska vara möjligt, om det finns särskilda skäl, att vara sjukskriven på deltid med bibehållen heltidsersättning inom studiemedelssystemet. Vidare anser utredningen att utbildningsanordnarnas rehabiliteringsansvar bör förtydligas och att och Centrala särskilda ansvar för rehabiliteringen av studerande bör tas bort. Utredningen anger att hälso- och sjukvården, som är en nyckelaktör, har ansvar för medicinsk rehabilitering. Regeringens beredning av Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag bör avvaktas. Motionerna 2015/16:413 (M), 2015/16:877 (S), 2015/16:2343 (S) och 2015/16:2400 (C) yrkandena 15 och 16 avstyrks därmed. Övrigt om sjukpenninggrundande inkomst Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit bl.a. att ett gemensamt inkomstbegrepp och en förenklad SGI-beräkning baserad på e-inkomstuppgifter insamlade av ska införas. Enligt förslaget ska arbetsgivare rapportera e-inkomst för anställda enligt kontantprincipen, företrädesvis genom digital överföring från lönesystem. Ersättningarna i socialförsäkringarna ska efter hand i normala fall baseras på de genomsnittliga inkomsterna före försäkringsfallet, dock med en ventil vid sämre utfall. Regeringens beredning av utredningens förslag bör avvaktas. Motionerna 2015/16:561 (S), 2015/16:1422 (M) och 2015/16:2400 (C) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottet kan förstå motionärens betänkligheter om förhållandet att ersättning kan betalas ut vid icke medicinskt betingade skönhetsoperationer och liknande ingrepp. Utskottet förutsätter dock att denna fråga ryms i regeringens fortsatta övergripande överväganden när det gäller behov av åtgärder på sjukförsäkringsområdet. Motion 2015/16:390 (FP) avstyrks med det anförda. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen bedömer att det s.k. förstärkta samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen bör tidigareläggas för de försäkrade som är i behov av arbetslivsinriktad rehabilitering. ska, tillsammans med Arbetsförmedlingen, senast efter 15 månaders sjukskrivning initiera insatser om det inte finns särskilda skäl däremot, exempelvis om det skulle medföra risk för allvarlig försämring av den försäkrades sjukdom. Vidare ska den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ersättas av en regelbunden kontroll där med högst ett halvårs mellanrum utreder den sjukskrivnes arbetsförmåga, behov av arbetslivsinriktad rehabilitering eller om det är motiverat att bevilja en sjukersättning. Dessa kontroller bör senast inledas efter 18 månaders sjukskrivning. Utskottet noterar att utredningen bedömer att bl.a. regelbundna kontroller i sjukpenningen bör införas. Regeringens beredning av frågan bör avvaktas. Motion 2015/16:2400 (C) yrkande 9 avstyrks därmed. Forskning visar att det finns ett stort antal faktorer både i och utanför arbetet som ökar risken för kvinnor att bli sjukskrivna. Resultaten indikerar att kvinnors högre sjukfrånvaro i många fall har inslag av såväl medicinska som sociala och ekonomiska aspekter, och att både faktorer i arbetsmiljön och fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete bidrar till skillnaden i sjukfrånvaro mellan könen. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att kvinnors sjukfrånvaro är högre än mäns och föreslår ett jämställdhetspolitiskt verksamhetsmål med innebörd att skillnaderna i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män, mätt som sjukpenningtal, ska minska. Regeringen framhåller vidare att dess aktiva jämställdhetsarbete bedöms kunna få positiva effekter på sjukfrånvarons utveckling. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att belysa frågan om kvinnors ohälsa och vidtar åtgärder. Motion 2015/16:2400 (C) yrkande 11 får anses delvis tillgodosedd med det anförda och avstyrks därmed. Utskottet kan inte se annat än att endometrios, som är en kronisk gynekologisk sjukdom, och dess biverkningar ingår i sjukdomsbegreppet och ska berättiga till sjukpenning om sjukdomen eller dess biverkningar sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Det ankommer dock inte på att ge riktlinjer för bedömningar av frågan om rätt till sjukpenning vid olika sjukdomar. Motion 2015/16:1995 (KD) yrkande 2 avstyrks med det anförda. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit att en försäkrad i vissa fall ska kunna få sjukpenning med fler förmånsnivåer än 25, 50, , s.k. flexibel sjukpenning. Utredningen anser att flexibel sjukpenning endast ska utges så länge arbetsförmågan ska bedömas mot den försäkrades vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren. Regeringens beredning av förslaget bör avvaktas. Motion 2015/16:2509 (KD) yrkande 4 avstyrks därmed. Utskottet ser ingen anledning för att göra ett tillkännagivande om en översyn av bedömningskriterierna i sjukförsäkringen. Motion 2015/16:2425 (S) avstyrks därmed. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har lämnat flera förslag som rör rehabilitering. Utredningen bedömer att ett förstärkt samarbete mellan och Arbetsförmedlingen bör tidigareläggas för de försäkrade som är i behov av arbetslivsinriktad rehabilitering. Som angetts ovan föreslår utredningen att tillsammans med Arbetsförmedlingen senast efter 15 månaders sjukskrivning ska initiera insatser om det inte finns särskilda skäl däremot, exempelvis om det skulle medföra risk för allvarlig försämring av den försäkrades sjukdom. Vidare föreslår utredningen att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska ersättas av en regelbunden kontroll där med högst ett halvårs mellanrum utreder den sjukskrivnes arbetsförmåga, behov av arbetslivsinriktad rehabilitering eller om det är motiverat att bevilja en sjukersättning. Dessa kontroller bör senast inledas efter 18 månaders sjukskrivning. När det är nödvändigt för att en patient ska kunna återgå i förvärvsarbete bör , om patienten medger det, samverka med arbetsgivaren, och . När en patient är i behov av samordnade behandlings- och rehabiliteringsinsatser inom hälso- och sjukvården ska göra en rehabiliteringsplanering för att personen ska kunna återgå i arbete. Dessutom bör enligt utredningen regeringen i dialog med arbetsmarknadens parter utveckla nuvarande ersättningssystem så att de allra flesta arbetsgivare tillhandahåller företagshälsovård eller annat expertstöd för sjukskrivnas återgång i arbete. Särskilt viktigt är det att också mindre arbetsgivare får bättre möjligheter att ge stöd till sina anställda. Utredningen föreslår också att information, utbildning och rådgivning bör erbjudas arbetsgivare genom en nationell webbportal för att underlätta för arbetsgivare att stödja sjukskrivnas återgång i arbete. Staten bör även bjuda in parterna på arbetsmarknaden till samtal om hur omställningsverksamheten vid uppsägningar kan vidareutvecklas för att även kunna användas för personer som har svårt att återgå i arbete på grund av sjukdom. Staten bör mer direkt än den gör stödja utvecklingen av denna verksamhet, både ekonomiskt och kunskapsmässigt. Slutligen föreslår utredningen att löpande ska följa upp de åtgärder för återgång i arbete som vidtas i stället för att samordna och utöva tillsyn. I kassans försäkringstillämpning ingår att verka för att de aktörer som berörs vidtar de åtgärder som behövs så snart det är möjligt av medicinska och andra skäl. Utskottet kan konstatera att utredningen lämnat flera förslag som berör rehabilitering. Regeringens beredning av förslagen bör avvaktas. Motionerna 2015/16:2400 (C) yrkandena 8, 10 och 12, 2015/16:2419 (S), och 2015/16:2509 (KD) yrkandena 6–8 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. aktivitetsersättning vid förlängd skolgång och beräkning av sjukersättning. Jämför reservationerna 14 (M) och 15 (C, KD). Sjuk- eller aktivitetsersättning betalas ut till personer som har drabbats av långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Reglerna inne-bär att försäkrade som är kan få aktivitetsersättning, dock tidigast fr.o.m. det år de fyller . Ersättningen kan beviljas för längst i taget. Aktivitetsersättning kan beviljas antingen en försäkrad som på grund av funktionsnedsättning behöver längre tids utbildning på grund- och gymnasienivå, eller en försäkrad som har en nedsättning av arbetsförmågan. är skyldig att erbjuda den som har beviljats aktivitetsersättning möjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättning kan betalas ut till personer i åldern 30–. Både sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning till den som haft inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den vars arbetsförmåga är helt eller i det närmaste helt nedsatt betalas hel förmån ut. Hel inkomstrelaterad sjukersättning utgör av antagandein-komsten, dvs. genomsnittet av de tre högsta prisindexerade bruttoårsinkomster som den försäkrade har haft under en viss ramtid. Den inkomstrelaterade ersättningen räknas om med förändringen i prisbasbeloppet. Garantinivån i sjukersättningen är 2,40 prisbasbelopp (2016). För personer som för hade icke tidsbegränsad sjukersättning gäller att de kan arbeta och behålla rätten till sjukersättning. Den utbetalda sjukersättningen minskas dock till viss del med hänsyn till arbetsinkomstens storlek (s.k. steglös avräkning). Syftet med dessa regler är att underlätta återgången till arbete. En försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut kan ha rätt till sjukpenning i särskilda fall. Detta gäller även för en försäkrad vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller . m.fl. (M) begär i kommittémotion 2015/16:2276 yrkande 6 ett tillkännagivande om att minska risken för förtidspension bland unga. Motionärerna anser att unga människor inte bör få aktivitetsersättning enbart på den grunden att de går i särskola. I motionen anges att Inspektionen för socialförsäkringen har pekat på att aktivitetsersättning vid förlängd skolgång ökar risken för långvarig ersättning från sjukförsäkringen. I motion 2015/16:1736 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten för fler att börja arbeta med bibehållen sjukersättning . Motionären anför att rätten att arbeta med bibehållen förmån bör gälla även de som har fått förtidspension 2003 eller tidigare. Finn (M) begär i motion 2015/16:1701 ett tillkännagivande om att en förändrad beräkning av sjukersättningen bör övervägas så att denna bättre än stöder arbetslinjen. Motionären anser att den som har partiell sjukersättning och som har arbetat på deltid bör vid övergången till utökad sjukersättning kunna välja en beräkningsgrund som tar hänsyn till den aktuella lönesituationen. Den som skulle gynnas av nuvarande beräkningssätt bör få välja detta. På så sätt hamnar ingen mellan stolarna. I kommittémotion 2015/16:2400 av m.fl. (C) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att man bör se över möjligheten för personer med funktionsnedsättning som har sjukersättning att pröva att ta ett erbjudet jobb utan att förlora sin ersättning. Motionärerna anser att alla som har sjukersättning bör ha denna rätt. I kommittémotion 2015/16:2509 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att den som har haft sjuk- och aktivitetsersättning länge också ska få möjlighet till stöd om han eller hon vill eller kan arbeta. Rätten att arbeta med bibehållen förmån bör gälla även de som har fått förtidspension . m.fl. (S) begär i motion 2015/16:1527 ett tillkännagivande om att man bör se över möjligheterna att förstärka skyddet i sjukförsäkringen. Motionärerna anser att bl.a. sjukersättningen bör räknas upp så att en rimlig levnadsstandard uppnås. I kommittémotion 2015/16:376 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning där nivåerna och villkoren för sjuk- och aktivitetsersättning ses över. Motionärerna anför att orimligt hårda regler leder till att personer förlorar sin SGI och blir beroende av försörjningsstöd. Aktivitetsersättning kan beviljas i två olika former, dels på grund av nedsatt arbetsförmåga, dels på grund av förlängd skolgång. Någon prövning av arbetsförmågan görs inte i det sistnämnda fallet. I betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52 ) har föreslagits att gruppen unga som får aktivitetsersättning för förlängd skolgång ska inkluderas i studiestödssystemet. En successiv avveckling av denna aktivitetsersättning föreslås därför. Ärendet bereds i . Regeringens fortsatta beredning av frågan bör avvaktas. Motion 2015/16:2276 (M) yrkande 6 avstyrks därmed. Den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen beräknas på grundval av en fastställd antagandeinkomst. Antagandeinkomsten utgörs av de inkomster som den försäkrade hade under en viss ramtid i anslutning till försäkringsfallet. Nuvarande regler innebär att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten tillämpas även när den försäkrade som har fått partiell sjuk- eller aktivitetsersättning beviljas sådan ersättning i högre omfattning, exempelvis hel ersättning i stället för halv. Antagandeinkomsten knyts till prisbasbeloppet då ersättningen ska börja lämnas och räknas om vid förändringar av detta belopp. De inkomster som den försäkrade har med partiell sjuk- eller aktivitetsersättning påverkar således inte ersättningsnivån om den försäkrade beviljas ersättning i höjd omfattning. Utskottet kan således konstatera att för försäkrade som haft goda inkomster med partiell ersättning skulle det i många fall vara mer fördelaktigt att få en ny antagandeinkomst fastställd. Försäkrade som haft låga inkomster utöver den partiella ersättningen skulle däremot i regel förlora på att en ny antagandeinkomst fastställdes. har haft i uppdrag att följa upp dessa regler. Av rapporten av sjukförsäkringens regelverk: Sjukersättning framgår bl.a. att av den undersökta gruppen skulle ha fått en högre ersättningsnivå om en ny antagandeinkomst hade beräknats, skulle ha fått en lägre ersättningsnivå och för skulle ersättningsnivån inte ha påverkats av en ny beräkning. gör bedömningen att det är rimligt med en ny beräkning av antagandeinkomsten när omfattningen ändras. Att ta hänsyn till den aktuella inkomsten skulle enligt kassan ligga mer i linje med inkomstbortfallsprincipen och vara lättare att förklara för den försäkrade. Det skulle ge bättre förutsättningar att skapa ett förtroende för försäkringen. underlag bereds inom . Utskottet är inte berett att nu föreslå ett tillkännagivande om ändrade regler. Motion 2015/16:1701 (M) avstyrks med det anförda. Personer som när sjukersättningssystemet trädde i kraft hade förtidspension fick denna omvandlad till sjukersättning genom en engångsinsats. Utskottets uppfattning är att personer som fått sin förtidspensionsförmån omvandlad till sjukersättning och för hade rätt till icke tidsbegränsad sjukersättning har rätt att arbeta och behålla rätten till sjukersättning enligt reglerna för steglös avräkning. Utskottet är inte berett att föreslå att utökar denna rättighet till de som har beviljats sjukersättning för tid efter . Motion 2015/16:2400 (C) yrkande 14 avstyrks med det anförda. Motionerna 2015/16:1736 (M) och 2015/16:2509 (KD) yrkande 10 är tillgodosedda och avstyrks. Hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning lämnas fr.o.m. av den försäkrades antagandeinkomst. Den tidigare ersättningsnivån var . Utskottet är inte berett att föreslå ett tillkännagivande om en ytterligare höjning av ersättningsnivån. Motion 2015/16:1527 (S) avstyrks därmed. Den som hade fått tidsbegränsad sjukersättning i maximal tid och som inte hade någon sjukpenninggrundande inkomst eller en låg sådan kunde ha rätt att få sjukpenning i särskilda fall. Den som har aktivitetsersättning som upphör efter det att den försäkrade fyllt kan också omfattas av denna sjukpenningförmån. Förmånen betalas ut för och med högst per dag. En person som har haft tidsbegränsad sjukersättning i maximal tid eller aktivitetsersättning har även i vissa fall rätt till boendetillägg. Boendetillägget kan uppgå till för en ensamstående och hälften av detta belopp för den som är gift eller sammanboende.