bet · H301SkU1 · 2015-12-15 00:00:00 — Vår webb har 48 miljoner besök , så det är där de allra flesta kontakterna sker. Det är helt enkelt så att i synnerhet företag, men även medborgare, tycker att det är enklare och smidigare att gå in och använda vår webb i olika avseenden. Det gäller både för att skaffa information och för att göra inkomstdeklaration, momsdeklaration eller arbetsgivardeklaration. Det är en attityd och utveckling vi välkomnar, för det blir enklare och oftare rätt från början om man använder e-vägen. När vi får in pappersblanketter med bilagor blir det sex gånger mer fel än när vi får in motsvarande information via en elektronisk deklaration. Därför är det bra för företagen att använda e-vägen – då kommer man i mindre utsträckning att behöva få brev från oss om att man har summerat fel eller missat något belopp som ska föras över från en blankett till en annan. Vi är alltså mycket positiva till och jobbar mycket med att utveckla webben, och jag återkommer till det senare i min föredragning. Vi har även ett callcenter, Skatteupplysningen, som består av 600 heltidsanställda personer som bara har i uppgift att svara i telefon. Det är alltså en väldig satsning på att vara tillgängliga och kunna hjälpa både företag och medborgare att hamna rätt från början. Vi får 4,1 miljoner samtal till Skatteupplysningen, och därtill får vi 320 000 mejl. Som jag nämnde har vi 103 servicekontor. Där tar vi för del emot 2,4 miljoner besök i skatteverksärenden. Tillsammans med och ärenden är det sammanlagt 4,7 miljoner besök. Men det är alltså bara en tjugondel av besöken hos som sker på servicekontoren jämfört med det som sker på webben. Webben är det helt dominerande, och som jag nämnde är det väldigt bra. Icke desto mindre finns det en del av befolkningen som har svårt att använda webben. De klarar av olika anledningar inte av de kontaktvägarna, och därför är det viktigt att vi ger dem möjlighet att komma till servicekontor och få hjälp med sina ärenden där. Det är därför vi har servicekontor på 103 orter runt om i landet. bildades som en myndighet 2004, då en sammanslagning av de gamla länsskattemyndigheterna gjordes. De var i sin tur en sammanslagning av de gamla lokala skattemyndigheterna. Vi har alltså funnits som rikstäckande myndighet . Redan när bildades stod det i propositionen att skapandet av en myndighet för hela landet faktiskt ökar möjligheten att omfördela arbetsuppgifter inom landet, och det är det vi har gjort. Ända sedan bildades som en myndighet 2004 har vi haft en intern styrning om att storstadsområdena – i synnerhet – inte ska växa vad gäller antalet anställda. växer kraftigt befolkningsmässigt och får en allt större andel av befolkning och företag. I synnerhet finns i . Vi har dock inte velat hänga med där. Det är möjligt myndigheterna totalt sett har lett utvecklingen, men har aktivt arbetat i den andra riktningen och hållit nere andelen anställda som jobbar i . I stället har vi sett till att så många som möjligt jobbar utanför storstadsområdena. Vi har alltså fördelat om arbetsuppgifterna, och när vi har fått nya arbetsuppgifter eller koncentrerat arbetsuppgifter har vi medvetet strävat efter att förlägga dem utanför i synnerhet men även Malmö- och . Detta har vi gjort för att gå emot i stället för att på något sätt leda utvecklingen. har alltså vad gäller relationen mellan storstadsområdena och övriga gått i motsatt riktning jämfört med den Per Åsling refererade till för myndigheterna som helhet. Hur har vi då gjort detta? Hur har vi försökt motverka och bromsa koncentrationen till storstadsområdena? Ja, bland annat är det så att 1,3 miljoner privatpersoner, och även enskilda näringsidkare med låg omsättning, som bor i inte taxeras där. Tittar man på sin blankett för inkomstdeklarationen ser man i stället att det ofta är en ort i norra som står där. Hela granskningen av privatpersoner i och enskilda näringsidkare med mindre omsättning har lagts ut till i synnerhet den norra regionen, men även till Mittregionen och den östra regionen. Det motsvarar ungefär 100 arbetstillfällen som på det sättet har omlokaliserats från till andra ställen. Kommuner, landsting och statliga enheter granskar vi i , oavsett var de ligger. Utländska kontrolluppgifter har vi lagt i , och det är en verksamhet som har vuxit kraftigt – från 8 till 23 personer. Den kommer att växa ytterligare, för vi står inför ett mycket omfattande informationsutbytesavtal med väldigt många andra länder. Därmed kommer vi att få in mycket mer information från andra länder, och det kommer att innebära betydligt fler arbetsuppgifter att hantera. Vi har fått ett visst anslagstillskott för att kunna hantera det i högre grad. Vad gäller och engagerar det ungefär 140 personer, och det är lokaliserat i sin helhet till . Trängselskatt som tas ut i och hanteras i , och bouppteckningarna är koncentrerade till tre orter: , och . , som är en arbetsuppgift vi fick ganska , lokaliserade vi också till . delar vi ut på 38 olika orter runt om i landet. Fastighetstaxeringen är ett annat exempel – går man tillbaka långt i tiden, till de lokala skattemyndigheternas tid, gjordes fastighetstaxeringen av den lokala skattemyndigheten på ett mycket stort antal orter i landet. Vi har ett ständigt effektiviseringskrav på oss. Vi ska hushålla med och använda skattebetalarnas medel på ett bra sätt, så vi måste ständigt bli bättre. Som ett led i det förbättringsarbetet har vi koncentrerat fastighetstaxeringen till att utföras på fyra orter i landet. Det leds från – där sitter kontorschefen – och sedan har vi personer som jobbar även i , och . All fastighetstaxering, oavsett var fastigheten finns, sköts alltså från dessa fyra orter, och verksamheten leds och styrs från . Det är ytterligare ett exempel på hur vi för att effektivisera har koncentrerat verksamheten men valt orter utanför storstadsområdena, just för att motverka den tendens som finns till att alltmer hamnar i storstadsområdena. Vi har också omfördelat mindre arbetsuppgifter, så kallad rikskoncentration. Det innebär att arbetsuppgifter bara utförs på ett enda ställe. Där försöker vi i första hand hitta ställen utanför storstadsområdena. Detta är exempel på saker som Mittregionen hanterar, och Mittregionen kan man säga i princip är norr om och norr om men med övre gräns runt . I synnerhet har vi hållit igen i , alltså när det gäller de som jobbar med att hantera . av finns i , och av befolkningen bor här. Skulle vi bara vara proportionella skulle alltså av det totala antalet regionanställda finnas i region . I stället är det av alla regionanställda som jobbar i . Bara den enskilda faktorn motsvarar ungefär 700 anställda. Skulle vi ha haft av de regionanställda i skulle vi alltså ha haft ungefär 700 fler anställda i . Tittar man sedan på risk- och kontrollvärdet är det tyvärr så att felfrekvensen är större i än hos företagen i övrigt. Om något skulle vi därför i så fall ha ännu där. Detta är alltså ett resultat av att vi systematiskt har styrt ut från storstadsområdena och ut till övriga . har vi minskat antalet skattekontor. Under de lokala skattemyndigheternas tid hade vi väldigt många skattekontor runt om i landet, av den enkla anledningen att de var just separata myndigheter. Även när bildades fanns det skattekontor på väldigt många orter, och vi bedömde – mina företrädare har bedömt – att det inte var effektivt. För att bedriva en effektiv verksamhet och för att göra största möjliga nytta för företag och medborgare i det här landet är det i stället funktionellt att ha något större kontor än vad det genomsnittliga kontoret var när bildades . Vi har alltså reducerat antalet skattekontor och framför allt flyttat till mellanstora och lite större orter. Vi har inte flyttat till storstadsområden utan typiskt sett till regioncentrum. Det har pågått under dessa år. är det, vilket riksdag och regering har betonat vid många tillfällen, oerhört viktigt att upprätthålla en service i hela landet. Just därför har vi servicekontor på 103 orter, och som jag nämnde är det där vi tar emot både medborgare och företag när det behövs fysiska besök. har vi alltså sett till att aktivt styra från i synnerhet men även storstadsområdena i övrigt. Vi har reducerat antalet skattekontor därför att det ger en effektivare verksamhet, vilket ytterst är till nytta för företag och medborgare – och det är ju företag och medborgare som är våra uppdragsgivare. När det gäller servicen är lokal närvaro viktig. De som av olika anledningar inte kan använda de digitala kanalerna och kanske inte heller är bekväma med telefon ska ha möjlighet att träffa våra tjänstemän över disk och få hjälp att uträtta sina ärenden, och det har vi också upprätthållit på 103 orter. Det är den avvägning vi har gjort utifrån den styrning vi har från regering och riksdag. Man betonar service i hela landet, och man betonar effektivisering. Bland annat har vi ett årligt effektiviseringskrav på 1 ½ procent, och det finns ett extra effektiviseringskrav och . Det beslöt skatteutskottet och kan antas besluta om även , och det innebär alltså ett extra effektiviseringskrav. Då måste vi utveckla verksamheten. Vi kan inte stå still, utan vi måste se till att fungera bättre och bättre och göra ett allt bättre jobb med krympande resurser. Därför måste man ibland reducera antalet verksamhetsorter. Vi har dock haft en mycket medveten och systematisk politik för att undvika att växa i storstäderna, och vi har sett till att upprätthålla servicen. Det är det allra viktigaste när det gäller medborgarnas och företagens dagliga kontakter i den mån de behöver ske via fysiska besök. Tittar vi på hur svenska folket och de svenska företagen har tagit emot detta kan vi konstatera att man har högt förtroende för oss. Uppenbarligen har det varit förenligt med att förtroendet för är väldigt högt, och därtill stigande över de år jag redovisar – 2012, 2013 och 2014. När svenska folket får frågan om förtroendet för olika myndigheter ligger ofta i toppen i olika typer av enkäter. Vi ligger etta, tvåa eller möjligtvis trea bland svenska myndigheter. Det är vi väldigt stolta över, och det beror på att vi har satsat så mycket på bland annat bra bemötande, bra kultur och att göra det lätt från början. Hur ser då den framtida geografiska fördelningen ut? Utskottets inbjudan avser ju även hur det ska se ut . Tanken är att vi precis som ska se till att storstadsområdena inte växer vad gäller antalet anställda, trots att vi i befolkningsprognoser och annat ser en ökande andel boende och i synnerhet företag i storstadsområdena. På det sättet ska vi alltså fortsätta sträva efter att i allt större utsträckning allokera geografiskt obundna arbetsuppgifter utanför storstadsområdena. Avsikten är att fortsätta med det. Vi kommer också att fortsätta utveckla och se till att vi har en allt bättre verksamhet och allt större förtroende från medborgare och företag. Alltmer ska bli rätt från början. Vad gäller antal orter för skattekontoren hade vi, vilket är känt, planer på att reducera från nuvarande 47 orter till 38 orter. Jag har redogjort mer utförligt för detta i skatteutskottet, så jag tänker inte upprepa det i alltför stor utsträckning . Orsaken till att vi planerade att reducera från 47 till 38 var just att vi bedömer att vi om vi ska bedriva en effektiv verksamhet – om vi ska kunna hantera ett företag samlat på en ort, avseende alla skatteslag och alla utredningsformer – kanske behöver vara 80–120 som håller på med företagsverksamheten. Sedan vill även gärna lokalisera annan verksamhet, som granskning av privatpersoner eller folkbokföring, på samma orter. Då vill vi gärna att en ort ska ha 100–150 anställda. Med de anslag vi har och med den anslagsutveckling som finns har vi då svårt att vara kvar på alla dessa 47 orter. Det är orsaken till vårt förslag om att gå ned till 38 orter. som vi höll på att förhandla det förslaget med de fackliga organisationerna och beslöt regeringen att ge ett uppdrag till Statskontoret om att se över myndigheternas framtida lokalisering. Vi tolkade det som en signal om att regeringen kanske överväger att ändra styrningen vad gäller myndigheternas lokalisering. Förslaget att gå från 47 till 38 var resultatet av den styrning som rådde tidigare. Regering och riksdag styr nämligen både vad gäller regionalpolitiska hänsyn och vad gäller effektivisering och service i hela landet. Det jag har redogjort för, det vill säga hur vi har agerat , var alltså ett resultat av den styrning regering och riksdag hade uttalat då. gav regeringen i uppdrag till Statskontoret att se över de statliga myndigheternas lokalisering, och det indikerade att regeringen övervägde att ändra den styrningen. Då var vi musikaliska nog att ta det som ett tecken på att regeringen kanske kommer att ändra styrningen och avvaktar därför med dessa nio orter. Just nu har vi alltså beslutat att avvakta med de nio orterna, och verksamheten fortsätter som den har gjort tidigare. Vi avvaktar Statskontorets rapport och sedan ställningstagande till den. Därefter får vi – om det blir en ny styrning – göra en ny avvägning utifrån de då gällande förhållandena. Det gällde alltså vår framtida geografiska fördelning. En lika viktig sak är dock vår framtida utveckling av verksamheten. Den präglas i väldigt hög grad av digitalisering. Grunden för det är att en ökad användning av digitala vägar gör det enklare för både medborgare och företag. Som jag nämnde blir det betydligt färre fel, och vi ser att allt fler företag och medborgare vill använda den digitala vägen. Det är väldigt bekvämt att ha tillgång till och andra myndigheter genom telefonen i fickan, läsplattan eller datorn. Det är den vägen medborgare och företag använder i allt större utsträckning, och det vill vi svara upp mot. Vi vill även gärna leda utvecklingen när det gäller digitaliseringen inom myndighetsvärlden. Ett exempel på något vi redan har gjort är att vår rättsliga vägledning, där vi alltså beskriver hur vi tolkar och tillämpar lagar inom i synnerhet skatteområdet, numera finns tillgänglig på webben. Den finns tillgänglig inte bara för våra medarbetare utan även, vilket är ännu viktigare, för alla skattebetalare och deras ombud. Där har vi alltså en väldigt lättillgänglig och utförlig beskrivning av hur vi tolkar och tillämpar skattereglerna. Det är mycket bra, för den som vill göra rätt – den som inte vill bli underkänd i en granskning av oss – kan då läsa hur vi tolkar lagar och tillämpa samma sätt. Det är dock inte bindande, utan den skattebetalare som tolkar lagen på ett annat sätt kan agera och taxera annorlunda. Då blir det fråga om att det kan komma att underkännas av oss i granskning, och ytterst avgörs det såklart av domstol hur reglerna ska tolkas. Det är ett sätt att göra det lätt att göra rätt och möjliggöra för alla skattebetalare att undvika att få underkännande och frågor från oss. Det är också väldigt bra för oss. Ju färre fel det kommer in i våra deklarationer, desto mindre tid och resurser behöver vi ägna åt att ändra triviala ofta oavsiktliga fel på pappersblanketter. I stället kan vi koncentrera våra resurser mot det mer grövre, systematiska och avsiktliga fusket. Vi skulle väldigt gärna vilja ha ännu mer muskler och ännu mer kraft mot det avsiktliga fusket och i synnerhet den grova ekonomiska brottsligheten. Det kan vi få genom att frigöra tid från att rätta oavsiktliga fel. Det i sin tur kan vi undvika genom att fler använder e-vägen och även använder vår rättsliga vägledning. Vi har anpassat webb- och e-tjänster så att de ska fungera bra på mobiltelefoner och läsplattor eftersom allt fler av både medborgare och företag vill kommunicera den vägen. Vi ska utveckla Skatteupplysningen och även där använda mer digitala hjälpmedel i form av skärmspegling, chatt och även i vår skatteupplysning göra enklare skattehantering. Ringer man till oss via Skatteupplysningen och det är en enkel fråga, till exempel att man vill ha anstånd med att lämna in deklarationen, kan man få det anståndet direkt via Skatteupplysningen. Det tänker vi utveckla så att vi ska kunna avsluta förhållandevis enkla ärenden redan vid telefonsamtalet. Motivet bakom det är att vi vill göra det enkelt för företag och medborgare. De ska inte behöva ringa upp och sedan skicka in en ansökan eller på annat sätt krångla till det. Allmänt sett vill vi ha fler och bättre e-tjänster för både medborgare och företag. Vi har satsat mycket på det, och vi satsar också väldigt mycket framöver. Ett av de absolut viktigaste projekten, och ett av mina favoritprojekt, är att vi vill automatisera deklarationen även för små och stora företag. Vi har automatiserat deklarationen för privatpersoner i stor utsträckning. En stor andel av löntagare och pensionärer får ett förslag till deklaration förifyllt av oss. Väldigt många kan godkänna det med hjälp av sms, pinkod eller knapptelefon. Vi vill automatisera processen på samma sätt för små och medelstora företag. Grundtanken är att företagens affärssystem ska hämta in information från ingående och utgående fakturor. Sedan ska affärssystemen göra alla kalkylerna och leverera in till våra datorer all den information som krävs för att lämna en inkomstdeklaration, skattedeklaration eller momsdeklaration. Sedan ska våra datorer svara: Den här informationen innebär att du får den här skatten. Då ska skattebetalaren kunna godkänna med ett klick och ge order till sin bank att betala in pengarna. Är det åt andra hållet ska våra system ge order om att betala ut pengarna. Vi ska alltså kunna automatisera även små och medelstora företags deklarationer. Det är en mycket lovande utveckling som jag tror kan förändra och förenkla företagens vardag i väldigt stor utsträckning. Vi är inte ensamma om detta, utan även i och tänker man i princip på samma sätt och även privata affärsutvecklare. Detta bygger på att de privata affärsutvecklarna som utvecklar affärssystem skapar all denna funktionalitet. De är med på tåget och har i hög grad redan tjänster som på olika sätt automatiserar deras förfarande. Den verkligt stora saken framöver är att automatisera inkomstdeklarationer, momsdeklarationer och arbetsgivardeklaration även för små och medelstora företag. Sammanfattningsvis är en oerhört spännande myndighet att leda. Vi har utvecklats bra och har ett högt förtroende. Vi har väldigt höga ambitioner för en fortsatt utveckling syftande till att nå ett ännu högre förtroende och att göra det lätt att göra rätt och vara till största möjliga nytta för företag och medborgare i landet och bidra till en väl fungerande samhällsekonomi, som det står i vårt regleringsbrev. Ordföranden: , . Ordet går till och generaltulldirektör , varsågod. , : är en uppbördsmyndighet som ska ta in tullar och andra avgifter. Vi har också ett uppdrag att kontrollera att inga farliga, olämpliga eller illegala varor kommer in i landet. Det är alltså varuflödet som styr vårt arbete. Det gäller den gränsöverskridande handeln och det legala flödet, det vill säga de normala möjligheterna för näringslivet att exportera och importera varor, men också det illegala flödet av alkohol, narkotika och andra olämpliga varor till . Här finns vi . Vi finns på 23 ställen. Vi har 2 072 medarbetare anställda i . Norgegränsen som ni ser här är en yttre gräns för EU. är med i EU . Vid inträdet i EU gjorde stora nedskärningar i lokaler och var vi fanns. Som jag ser det är våra lokaliseringar stabila, och vi ser inga stora behov av förändringar. Vi finns där vi ska vara. Vi finns i varuflödet och i det gränsöverskridande flödet. Vi finns längs gränser och där trafiken går både i passagerarflödet och i varuflödet. Jag kan nämna att vi i har hela vår it-avdelning. Det är över 150 medarbetare. I har vi vår administrativa avdelning där vi tillika hanterar vår uppbörd. Vi har också stora planer och ett stort projekt att bygga en ny tullstation i Hån i kommun i . Det är ett projekt som har pågått . Vi känner att vi är stabila och finns på de orter där vi behöver vara. Detta är våra större kontor. I i finns 400 personer både för handelssidan och för brottsbekämpning vid gränskontrollen. Vid finns 110 personer både för klarering för handelssidan och även för brottsbekämpningen. I finns vårt största enskilda kontor på en ort. Där har vi mycket brottsbekämpning och gränskontroll med anledning av att där finns mycket trafik. Bron finns där och många färjelägen. Vi har också ett stort kontor i beroende på att har sin största hamn i . Det är viktigt att vi finns där varuflödet är. Jag nämnde att vi har vår it-avdelning i . På huvudkontoret här i finns ca 155 personer. Våra principer för var vi ska vara och ha våra lokaler är att vi ska vara på rätt plats, i rätt tid och med rätt kompetens. Rätt plats är där varuflödet finns. Det är gränsnära. Vi ska förstås ha en flexibel och rörlig verksamhet. Framför allt när det gäller gränskontroll och brottsbekämpning är det inte så många som vill uppsöka oss. Det är snarare tvärtom. Det är vi som vill uppsöka dem. Det kräver att vi har en rörlig resurs som verkligen kan resa dit där det finns trafik. Det innebär att vi har kontrollplatser i de flesta hamnar och på de flesta flygplatser så att vi kan resa dit när det finns trafik att kontrollera. Vi har valt att ha så få kontor som möjligt för att nå stordriftsfördelar. Vi är på rätt plats i varuflödet. Vi försöker nu att titta på att minska lokalytorna. De har inte minskat ytmässigt i samma takt som personalen har minskat . tittar vi på hur vi kan sitta på ett bättre sätt och även spara pengar åt statskassan när det gäller våra lokalhyror. Vi går vidare och tittar på förtroendet för . Finns vi på rätt ställen? Har näringslivet möjligheter att komma i kontakt med oss? Vi har mätt förtroendet med hjälp av två frågor. Det är gjort gentemot företag som haft kontakt med myndigheten. Där frågar vi om vår personal har förmåga att handlägga ärendet på ett korrekt och rättvist sätt – vi ska också verka för konkurrensneutral handel – och om de har förtroende för på det hela taget. Vi ser att näringslivet vid den senaste mätningen hade ett 80-procentigt förtroende för . Det finns förstås alltid önskemål att vi ska kunna vara på fler ställen. Men med den personalstyrka vi har och det varuflöde vi har i bedömer jag att vi är på rätt ställen. Vi ska titta på kostnadsfördelningen för lokalerna. Det är en ganska stabil lokalkostnad. Den är lite drygt . Jag ser inte att det kommer att bli någon förändring på det. Lokalhyror ökar successivt och likaså gör lönerna och andra omkostnader. Jag ser att vi har en ganska stabil fördelning av lokalkostnader gentemot lönekostnader. När det gäller vår service har vi i likhet med oerhört mycket digital elektronisk kontakt med våra kunder som i första hand är företagen. Vår webbplats är vår främsta kontakt- och informationspunkt för både näringsliv och privatpersoner. Vi har ungefär 2 miljoner besökare på vår webbplats . Vi har också en kundtjänst för telefonsamtal där människor har möjlighet att ringa in och fråga om olika frågeställningar både som privatperson och som företagare. Vi har förstås också e-brev. Vi ser att det ökar mer och mer att människor vill ha elektronisk kontakt med oss. De vill ha den dygnet runt oberoende av vilka tider vi har för telefonsvar. Vi har utökat vår tjänst när det gäller att kunna ge information på webben. Vi bedriver också ett stort förbättringsarbete. Vi ska anpassa vår webbplats till mobiltelefoner och läsplattor i takt med den nya tekniken. Vi utvecklar nya digitala tjänster som appar i mobiler och surfplattor för att även allmänheten ska kunna anmäla in- och utförsel av både vapen eller djur över gränserna. Vi har också instruktionsfilmer för både näringsliv och privatpersoner med skärmspegling och ljud samt digitala utbildningar för näringslivet. Vi har ett digitalt nyhetsbrev som heter Tullnytt. Vi har ett ständigt pågående arbete att förbättra vår webbplats . Vi har nyhetsförmedling via Twitter, Media. Vi kommer att se över och utveckla vår närvaro i de sociala medierna.