bet · H201KU6 · 2015-01-29 00:00:00 — I den senare rapporten konstaterade utredningen att utskottens arbetsbelastning hade ökat, dels till följd av de nya arbetsuppgifter som ålagts dem (t.ex. EU-arbete, uppföljning och utvärdering, forsknings- och framtidsfrågor och revisionsfrågor), dels på grund av att den traditionella ärendeberedningen fortsatte att uppta stora resurser. För att ge utskotten möjlighet att ta sig an de nya arbetsuppgifterna föreslog utredningen bl.a. en utvidgning av den förenklade motionsberedningen. Mot bakgrund av de upplevda problemen med motionsinstitutet och för att stärka ledamöternas initiativrätt föreslog utredningen att den allmänna motionstiden skulle avskaffas och ersättas av en fri motionsrätt året om, med vissa begränsningar mot slutet av en valperiod. Utredningen konstaterade att det är svårt att avgöra om en fri motionsrätt kommer att leda till fler eller färre motioner. Bortfallet av ”motionshetsen” under den allmänna motionstiden talade enligt utredningen för en minskning av antalet motioner. Å andra sidan talade själva möjligheten att när som helst väcka motioner enligt utredningen för en ökning av antalet motioner. Utredningens förslag remitterades till bl.a. samtliga utskott i . Förslagen har inte lett till någon lagstiftning. Den parlamentariskt sammansatta kommitté som genomförde en samlad översyn av riksdagsordningen hade bl.a. i uppdrag att överväga om det är möjligt och lämpligt att närmare precisera innebörden av följdmotionsrätten, såväl allmänt sett som i fråga om olika typer av förslag. I uppdraget ingick vidare att följa upp tillämpningen av bestämmelserna om förlängd motionstid och att överväga om det finns skäl att utvidga möjligheten att förlänga motionstiden. Kommittén presenterade sina förslag i betänkandet Översyn av riksdagsordningen (2013/14:RS3, bet. 2013/14:KU46). Kommittén redovisade där även argument för och emot allmän motionstid året om, men konstaterade att det inte finns tillräckligt stöd för detta och lämnade därför inte några förslag i denna del. Kommittén föreslog inte heller i övrigt några ändrade regler för motionsrätten. har behandlat förslag om att ändra formerna för motionsrätten och motionshanteringen (t.ex. bet. 2009/10:KU11, 2010/11:KU19 och 2012/13:KU17). Utskottet har dock inte varit berett att ställa sig bakom en reformering av motionsinstitutet. Enligt utskottet lämnar den nuvarande ordningen stort utrymme för ledamöterna att genom motioner ta upp olika förslag, och varje utskott får självt avgöra hur och när en motion ska beredas (bet. 2008/09:KU15 s. 16). När det gäller frågan om en kontinuerlig motionsrätt har utskottet tidigare konstaterat att arbetsbelastningen för utskotten redan är stor och att utskotten även har ett ökat behov av utrymme för bl.a. behandlingen av EU-frågor, uppföljning och utvärdering samt fördjupade kontakter med forsknings- och framtidsfrågor. Till detta kom att antalet fristående motioner har ökat kraftigt . Det fanns enligt utskottet inte tillräckliga skäl som talade för att de diskuterade alternativa ordningarna, bl.a. med en kontinuerlig motionstid, skulle bidra till en förbättring i dessa avseenden. Det fick enligt utskottet förutsättas att ledamöterna använder motionsinstitutet med eftertanke och att utskotten själva kan bedöma på vilket sätt olika motioner bör beredas (se t.ex. bet. 2008/09:KU15 s. 16). Kvaliteten i de förslag som förs fram i motionerna borde vidare enligt utskottet ha fått ökade förutsättningar att förbättras som en följd av det utbyggda stödet till ledamöter och partigrupper. Utskottet har tidigare anfört att frånvaron av krav på egenhändigt undertecknade motioner, interpellationer och frågor gör att det saknas behov av att införa elektroniska signaturer (se bl.a. bet. 2008/09:KU14, 2010/11:KU19 och 2012/13:KU17). Utskottet konstaterar att frågan om att avskaffa den allmänna motionstiden på nytt varit föremål för utredning och överväganden, men att utredningen fann att det inte fanns tillräckligt stöd för att införa en allmän motionsrätt året om och därför inte lämnade några förslag på förändringar i denna del. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu göra en annan bedömning. Motionerna 2014/15:2411 (M) och 2014/15:2320 (KD) avstyrks. Utskottet vidhåller även sina tidigare överväganden om ett digitaliserat system för att underteckna motioner, varför motion 2014/15:1021 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om statistik i utskott och , ärendefördelningen mellan utskotten samt förändringar i utskottsorganisation. (SD) yrkar i motion 2014/15:2112 yrkande 1 att det förs offentlig statistik i utskott och i . Motionären konstaterar att det förs statistik över mycket som sker i : hur många motioner som väcks , hur många av dessa som vinner bifall, hur ledamöterna röstar och om ledamöternas närvaro. Detta är enligt motionären en viktig del i en öppen demokrati. Av den anledningen bör liknande statistik föras över arbetet i utskotten och , eftersom det är här ärendena bereds. och (båda C) yrkar i motion 2014/15:2625 yrkande 4 att frågor om radon i mark, vatten och bostäder ska behandlas i civilutskott. Motionärerna anför att frågor om radon är hänförliga till miljömålet God bebyggd miljö och att anslaget för detta ligger under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, som ett anslag huvudsakligen till . Det är därför enligt motionärerna mer naturligt att radonfrågor hanteras av civilutskottet än som av försvarsutskottet. I motion 2014/15:24 av (FP) yrkas att utskottsindelning ses över. Det förekommer enligt motionären att en och samma fråga hanteras av flera utskott. Eftersom tiderna förändras bör även sätt att inom sig fördela arbetet påverkas. Olika utskott har dessutom olika hög arbetsbelastning och ärendemängd som kravet på att ledamöter ska vara tillgängliga har ökat. arbete måste enligt motionären skötas så rationellt som möjligt så att riksdagsledamöterna ges gott om tid till det viktiga arbete som utförs i mötet med väljarna. väljer enligt 4 kap. 3 § regeringsformen inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. tillsätter förutom de nämnda utskotten ett erforderligt antal andra utskott. finns 15 utskott och en i . Den nuvarande utskottsorganisationen, med fackutskott som bereder både lagstiftnings- och budgetärenden inom respektive ansvarsområden, infördes och har i stort sett varit oförändrad . En förändring genomfördes dock val, när civilutskottet inrättades och övertog merparten av lag- och bostadsutskottens beredningsområden. Till grund för förändringen låg ett omfattande utredningsarbete av (förs. 2005/06:RS3 avsnitt 5.2). genomfördes vissa ändringar av flera andra utskotts beredningsområden genom överflyttningar av olika ärendegrupper. Utskotten lämnar en verksamhetsberättelse för varje . I verksamhetsberättelsen, som har karaktären av en faktasammanställning, lämnas uppgifter om utskottets behandling av propositioner, motioner, EU-frågor och andra ärenden. Verksamhetsberättelsen ingår i riksdagstrycket och finns även tillgänglig på webbplats. Utskottet behandlade vissa motioner om ändringar i utskottsorganisationen (bet. 2008/09:KU15 s. 10 f.). Utskottet avslog motionerna med hänvisning till att det hade gjorts en grundlig utvärdering av utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten, vilket bl.a. resulterat i inrättandet av civilutskottet, och att erfarenheterna av de genomförda förändringarna borde avvaktas innan frågor om en förändrad utskottsindelning på nytt togs upp till prövning. Utskottet vidhöll detta ställningstagande (bet. 2009/10:KU11 s. 14). Utskottet gör inte nu någon annan bedömning av behovet av ändringar av utskottsorganisationen eller i utskottens arbetsformer. Motionerna 2014/15:2112 (SD) yrkande 1, 2014/15:2625 (C) yrkande 4 och 2014/15:24 (FP) avstyrks. Register över lobbyister i Utskottets förslag i korthet avslår ett yrkande om att inrätta ett register i över s.k. lobbyister. m.fl. (MP) yrkar i motion 2014/15:616 att det inrättas ett register i över s.k. lobbyister som agerar för olika intressen gentemot ledamöter och anställda vid partikanslierna. Motionärerna anför att riksdagsledamöterna ibland väcker förslag i frågor när de har samtalat med företrädare för exempelvis intresseorganisationer. Dessa kontakter bör enligt motionärerna präglas av tydlighet och öppenhet så att det inte råder något tvivel om vilka intressen som påverkar politiken. Ett register över sådana lobbyister förekommer i och i vissa andra länders parlament. Utskottet har behandlat motioner om lobbying. gjorde utskottet med anledning av en motion en allmän genomgång av frågan om lobbying, både i och i länder där olika typer av registreringsförfaranden tillämpas samt i (bet. 1997/98:KU27 s. 53 f.). Utskottet anförde bl.a. att frågan om lobbying som riktar sig mot regeringen och verkade ha utvecklats i olika avseenden . konstaterade utskottet att det saknades en systematisk genomgång av lobbyismens former, omfattning och effekter på det demokratiska systemet i . Mot denna bakgrund föreföll det lämpligt att avvakta resultatet av det utredningsarbete som då pågick i (se även bet. 1998/99:KU20 s. 13, bet. 2000/01:KU4 s. 34 och bet. 2001/02:KU12 s. 27). fann i sitt betänkande En uthållig demokrati (SOU 2000:1 s. 95 f.) att en registrering av lobbyister skulle öka den politiska ojämlikheten och därför inte borde införas. Att registrera lobbyisterna skulle konservera en maktfördelning och göra det svårare för nya medborgargrupper att ta sig in. Det gäller framför allt resurssvaga grupper, t.ex. nyare sociala rörelser, som till skillnad från bl.a. näringslivet och fackföreningarna sällan har egna lobbyister. Dessutom visade erfarenheter från enligt på praktiska problem med att åstadkomma en användbar lagstiftning. behandlade utskottet åter en motion om ökad öppenhet vid lobbying (bet. 2004/05:KU29 s. 29 f.). Utskottet konstaterade att hade funnit att starka skäl talade mot en reglering. Utskottet var då inte berett att förorda en ny utredning i syfte att föreslå en lagstiftning på området och avstyrkte motionen. Utskottet har ett flertal gånger vidhållit detta ställningstagande, , och avstyrkt motioner om en ökad öppenhet vid lobbying (bet. 2005/06:KU21 s. 86 f, 2008/09:KU15 s. 33 och 2012/13:KU17 s. 33). Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden om ett register över s.k. lobbyister i och avstyrker därför motion 2014/15:616 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår ett yrkande om övningar för krigsdelegation med hänvisning till ett redan fattat beslut om att en sådan övning ska förberedas. (FP) yrkar i motion 2014/15:415 att krigsdelegation bör öva. Den nationella beredskapen har enligt motionären på nytt fått aktualitet, med bl.a. Försvarsmaktens krigsplanering på regional och nationell nivå. Övningar med krigsdelegationen skulle enligt motionären vara lärorika och värdefulla ur ett operativt perspektiv. Sedan senast prövade en likalydande motion 2013 har det enligt motionären varit med rysk invasion och ockupation av ukrainskt territorium samt allvarliga kränkningar och incidenter riktade mot . Frågan om övningar med krigsdelegationen bör därför bli föremål för nya överväganden. ska inom sig välja en krigsdelegation, som ska träda i ställe om riket är i krig eller krigsfara och förhållandena kräver det. Krigsdelegationen består av talmannen och 50 andra ledamöter (15 kap. 2 § regeringsformen och 13 kap. 11 § riksdagsordningen). Medan krigsdelegationen är i ställe utövar den befogenheter. Den får dock inte fatta vissa beslut om val till (15 kap. 3 § första stycket regeringsformen). Enligt tilläggsbestämmelse 13.11.1 i riksdagsordningen ska krigsdelegationens ordförande och vice ordförande förbereda delegationens verksamhet för den händelse att delegationen träder i ställe. Om riket är i krig meddelas beslut att krigsdelegationen ska träda i ställe av . Innan beslutet meddelas ska samråd ske med statsministern, om det är möjligt. Om krigsförhållandena hindrar nämnden att sammanträda fattas beslutet av regeringen. Om riket är i krigsfara meddelas beslutet av tillsammans med statsministern. Krigsdelegationen och regeringen kan i samråd eller var och en för sig besluta att ska återta sina befogenheter (15 kap. 2 § andra stycket regeringsformen). Utskottet behandlade en liknande motion (bet. 2013/14:KU15 s. 10). Utskottet konstaterade då att Krigsdelegationen förr genomförde vissa övningar men att fokus har lagts på att öva det allmännas krisberedskap i övrigt. Utskottet utgick från att frågan om vilka övningar som bör hållas blir föremål för regelbundna överväganden. Det saknades enligt utskottet anledning att då föreskriva att krigsdelegationen bör öva. krigsdelegation beslutade att ge sitt presidium i uppdrag att förbereda en övning av krigsdelegationen i mitten av valperioden. Utskottet konstaterar att krigsdelegationen avser att genomföra en övning. Motion 2014/15:415 (FP) får därmed anses tillgodosedd och avstyrks. Minnesstund och minnesutställning i Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en minnesstund och en minnesutställning för offren för det s.k. Seyfo. och (båda FP) yrkar i motion 2014/15:418 att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att dels hålla en minnesstund i kammare för Seyfos offer (yrkande 1), dels i ha en minnesutställning för Seyfos offer från och framåt (yrkande 2). Motionärerna anför bl.a. att under folkmordet i det , som av assyrier kallas Seyfo (svärd), mördades omkring 1 miljon armenier och hundratusentals assyrier (även kallade syrianer/kaldéer) och pontinska greker och att många svenskar är direkt berörda av vad som skedde under folkmordet Seyfo. De framhåller vidare att beslutade att ska se den aktuella händelsen som ett folkmord och att det är viktigt att demokratiska länder som står upp mot förnekelse av detta brott mot mänskligheten. är det folkmordet i Seyfo startade och är den dag som de drabbade folken har valt som minnesdag. behandlade utrikesutskottet ett antal motionsyrkanden om erkännande av folkmord (bet. 2009/10:UU9). Det rörde sig bl.a. om förföljelse av kristna i det 1915. I sitt ställningstagande underströk utskottet att det är viktigt att de massakrer som har drabbat armenier, assyrier och pontinska greker kan diskuteras öppet och för att detta ska bli möjligt krävs förutom öppenhet också förutsättningslös historisk forskning. Det råder dock enligt utrikesutskottet fortfarande oenighet om bl.a. de bakomliggande orsakerna till olika händelseförlopp i anslutning till det osmanska imperiets sönderfall och hur dessa händelser ska rubriceras. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Ledamöterna från S, MP och V reserverade sig och yrkade att borde tillkännage för regeringen som sin mening att ska erkänna förföljelse av kristna i det 1915 som folkmord. biföll reservationen (rskr. 2009/10:206). Av 4 kap. 2 § riksdagsordningen följer att talmannen eller, i hans eller hennes ställe, någon av de vice talmännen leder riksdagsarbetet. Varje partigrupp ska utse en särskild företrädare (gruppledare) som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren (4 kap. 3 § riksdagsordningen). Talmannen beslutar om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda (6 kap. 2 § riksdagsordningen). Det är också talmannen som leder kammarens sammanträden (6 kap. 3 § riksdagsordningen). Enligt 1 § lagen (2011:745) med instruktion för är huvuduppgifter bl.a. att biträda vid behandlingen av ärenden och tillhandahålla de resurser och den service m.m. som i övrigt behövs för talmannens, kammarens, utskottens och de övriga riksdagsorganens verksamhet. leds av en styrelse som ansvarar för verksamheten (8 och 9 §§). Bestämmelser om val av ledamöter och om ordförande i riksdagsstyrelsen finns i riksdagsordningen. Det framgår av riksdagsordningen att riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande och tio andra ledamöter (tilläggsbestämmelse 4.4.1). Enligt 18 § lagen med instruktion för är riksdagsdirektören chef för , och hon eller han ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv. Riksdagsstyrelsen utser inom sig ett råd (ledamotsrådet) som tillsammans med riksdagsdirektören ska bereda ledamotsnära frågor (14 § lagen med instruktion för ). I ledamotsrådet ska det ingå en representant för varje partigrupp. har tidigare behandlat motionsyrkanden om bl.a. min-nesmärken, minnesdagar och minnesutställningar (t.ex. bet. 2002/03:KU19 s. 42 f., 2008/09:KU15 s. 34 f. och 2010/11:KU19 s. 22 f.). Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till att beslutanderätten i dessa frågor i första hand ligger hos ledning. Utskottet har i det sammanhanget påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. När det gäller frågan om en minnesutställning i konstaterar att denna avser verksamhet. Be-slutanderätten i frågor av detta slag ligger i första hand hos ledning. Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, påminna om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. När det gäller frågan om en minnesstund i kammaren konstaterar utskottet att det är talmannen som leder riksdagsarbetet och att gruppledarna ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att ledamöterna via sina partigrupper har möjlighet att framföra synpunkter till gruppledarna. Sammantaget avstyrker utskottet motion 2014/15:418 (FP) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en rulltrappefri dag, dagpassning för riksdagsledamöters hundar, rökfri arbetsdag i och en minskad pappersförbrukning i kammare. (M) yrkar i motion 2014/15:1842 att rulltrappor stängs av . Motionären anför att stillasittande är en stor orsak till fetma och andra negativa hälsoeffekter. En rulltrappefri dag i skulle kunna leda till en diskussion om problemet med bristande vardagsmotion. och (båda SD) yrkar i motion 2014/15:2609 att möjligheten att införa dagpassning av riksdagsledamöters hundar bör utredas. Motionärerna anför att många riksdagsledamöter är borta från familj och vänner under många nätter och att uppdraget innebär ett stressat arbetstempo. Det vore därför värdefullt att kunna ta med sin hund till och under kontorstid erbjudas hjälp med tillsyn, rastning och omsorg. (MP) yrkar i motion 2014/15:1363 yrkande 3 att det bör beslutas om rökfri arbetstid inom och utanför entréer. Motionären anför att , i likhet med många kommuner och landsting, skulle kunna införa en rökfri arbetsplats, med förbättrad hälsa och minskade kostnader som följd. skulle också därmed, som landets högsta beslutande organ, visa att den menar allvar med att minska problemen med rökning i samhället. I motion 2014/15:794 yrkar (FP) att det genomförs en översyn av pappersförbrukningen i kammare. I kammaren förekommer enligt motionären mängder med pappershandlingar i form av föredragningslistor, talarlistor och övriga handlingar. Handlingarna används bara under voteringen och slängs sedan. Det borde enligt motionären finnas ett effektivare sätt att tillhandahålla informationen för ledamöterna. har i tidigare betänkanden behandlat motionsyrkanden med förslag på bl.a. minskad pappersförbrukning i , som rökfri arbetsplats och en rulltrappefri dag i (t.ex. bet. 2010/11:KU19 s. 22 f. och 2012/13:KU17 s. 34). Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till att beslutanderätten i dessa frågor i första hand ligger hos ledning. Utskottet har i det sammanhanget påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Motionerna tar upp frågor som på olika sätt avser verksamhet. Beslutanderätten i dessa frågor ligger i första hand hos ledning. Utskottets vill, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, erinra om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till , exempelvis ledamotsrådet. Motionerna 2014/15:1842 (M), 2014/15:2609 (SD), 2014/15:1363 (MP) yrkande 3 och 2014/15:794 (FP) avstyrks. Riksdagsledamöternas arvode, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1686 av och (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:96 av (M) yrkande 2, 2014/15:1305 av (SD) och 2014/15:2111 av (SD) yrkandena 1 och 2. Riksdagsledamöterna har höga arvoden och arvodet höjs dessutom ofta. Ledamöternas arvode överstiger därmed vad de flesta inom väljarkåren tjänar, och detta riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de förtroendevalda och det folk de representerar. Ett sätt att begränsa arvodets utveckling mot ännu högre belopp vore att knyta arvodet till prisbasbeloppet. Detta skulle dessutom innebära att arvodet inte skulle vara föremål för ständiga diskussioner och nya årliga beslut. En lämplig nivå på arvodet vore av prisbasbeloppet. Utöver de redan höga arvodena betalas extra arvoden ut för vissa uppdrag inom . Det rimliga vore att inom partierna fördela arbetet så att de ledamöter som innehar sådana uppdrag i motsvarande mån avlastas när det gäller andra delar av riksdagsuppdraget så att arbetsbördan blir likvärdig för alla och extraarvodena kan avskaffas. Med bifall till motionen bör tillkännage detta för riksdagsstyrelsen. Riksdagsledamöternas placering i kammaren, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1029 av och (SD) och 2014/15:1478 av och (M). Under kammarsammanträdena råder numera fri sittning men vid voteringarna tar ledamöterna alltjämt plats i kammaren valkretsvis. En placering i kammaren efter partitillhörighet skulle underlätta kommunikationen inom partigruppen och även vara en fördel vid voteringar. Om plötsliga ställningstaganden behöver göras skulle det underlätta om partigruppen sitter samlad. Ledamöterna bör därför placeras i kammaren efter partitillhörighet. Detta bör med bifall till motionerna ges riksdagsstyrelsen till känna. Minnesstund och minnesutställning i , punkt 8 (FP) (FP) anför: För närmare 150 000 svensk-assyrier, svensk-armenier och svensk-pontinska greker är folkmorden i det (Seyfo) symbolen för det förtryck och den förföljelse som man genom historien utsatts för i sina ursprungsområden. Seyfo är en stor anledning till att svensk-assyrier är en av största minoritetsgrupper. Det är en angelägenhet för hela att uppmärksamma varför så många människor med denna bakgrund nu bor i . I är det förbjudet att hävda att dessa folkmord har ägt rum, och minnesceremonier kan därför inte hållas på turkisk mark. beslutade att ska se händelsen som ett folkmord. Jag anser att det därför är av yttersta vikt att ett demokratiskt land som står upp mot förnekelse av folkmordet genom att hålla en ceremoni i och ge plats för en minnesutställning. Däremot anser jag i likhet med utskottet att beslut i dessa frågor bör fattas i annan ordning, varför motionsyrkandena bör avstyrkas. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:24 av (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att utskottsindelning bör ses över. 2014/15:96 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersättningssystemen för riksdagsledamöter bör ändras. 2014/15:415 av (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om övning av krigsdelegation. 2014/15:418 av och (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla en minnesstund för Seyfos offer i kammare . tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att i ha en minnesutställning för Seyfos offer från och framåt. 2014/15:616 av m.fl. (MP):