bet · H301NU1 · 2015-12-03 00:00:00 — Företag ska finansieras med privat kapital, men statligt riskkapital kan behövas för att komplettera det privata kapitalet. Dagens system med statligt riskkapital fungerar inte tillfredsställande eftersom det bl.a. tränger undan det privata riskkapitalet i stället för att vara marknadskompletterande. Det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Även om jag avstår från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområdet står jag fast vid uppfattningen om att anslagen borde ha utformats i enlighet med förslagen i kommittémotion 2015/16:3204 (FP). Som framgår av nyssnämnda motion borde anslaget 1:1 Verket för innovationssystem minskas med i förhållande till regeringens förslag, och anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Det sistnämnda anslagets minskning motiveras med dels att jag avvisar regeringens satsningar på det immaterialrättsliga området och på miljö- och klimatteknik, dels att under rådande omständigheter behöver andra mer prioriterade satsningar genomföras. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel respektive anslaget 1:4 borde minskas med 2 miljoner respektive i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag då jag avvisar regeringens satsningar på innovationsråd, nyindustrialiseringsstrategi och regeringens s.k. aktiva näringspolitik. Som jag påpekat tidigare är det tveksamt vilken verkan dessa insatser kan ha för företagandet i , och det är min uppfattning att det svenska näringslivet snarare behöver mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Dock bör staten bl.a. arbeta för goda villkor, och det är avgörande att det offentliga fortsätter att förenkla för företag och företagare i deras myndighetskontakter. För att bygga ut webbportalen i syfte att tillgängliggöra mer information, öka möjligheterna att lämna information och få fler myndigheter att ansluta sig till webbportalen förordar jag att särskilt avsätts för detta ändamål inom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling. Vad gäller anslaget 1:7 Turistfrämjande borde det minskas med i förhållande till regeringens förslag, och anslaget 1:8 geologiska undersökning borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Även anslaget 1:15 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde ökas med i förhållande till regeringens förslag. I likhet med vad som sägs i kommittémotion 2015/16:2260 (FP) anser jag att innovations- och tillväxtfinansiering borde förstärkas och att därför borde ha fått ökade resurser för att kunna bistå fler företag i tidiga skeden. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet borde minskas med 130 miljoner då jag avvisar regeringens s.k. exportoffensiv. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer, känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Jag och vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik går det också att satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken går det att förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrån lösningar – de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att den kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta, en inriktning som innebär sänkta trösklar in på arbetsmarknaden och förbättrade förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. budgetalternativ bör ses som en helhet, och eftersom har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. Jag redovisar i stället i detta särskilda yttrande principiella syn på näringspolitiken och mitt förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 24 Näringsliv, som med en mindre korrigering överensstämmer med vad som framförs i kommittémotion 2015/16:3207 (KD). En god välfärd förutsätter ett konkurrenskraftigt och differentierat näringsliv. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. De skapas främst när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Jag och slår vakt om ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärd och sysselsättning genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar till enskildas initiativ och företagande. behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Därför lägger jag och en rad förslag om enklare regler, ökad tillgång på riskvilligt kapital och konkurrenskraftiga skatter. Med den rödgröna regeringens skattehöjarpolitik riskerar dock människors företagsambitioner att gå om intet. De små och medelstora företagen måste stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. har större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen kan fortsätta utvecklas är en förutsättning för att även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sådant sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen måste även vara långsiktiga. Likvärdiga villkor ska gälla för alla företagsformer och oavsett företagens storlek. är ett av världens bästa länder på innovation men bland de sämsta länderna på att kommersialisera dessa idéer. Jag och vill stärka samverkan mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv och se nya gemensamma forskningsprogram som återspeglar näringslivets behov och där staten deltar som en betydande finansiär. välstånd bygger i grunden på en framgångsrik industri som kan konkurrera på världsmarknaden. För att industrins konkurrenskraft ska kunna upprätthållas krävs investeringar i infrastruktur och en större förståelse för den regionala tillväxtlogiken. Handel binder samman länder och marknader världen över, och handel med rättvisa villkor är en förutsättning för att de stora globala klyftorna ska kunna minska. Det är främst genom handel som de minst utvecklade länderna med egen kraft kan resa sig ur fattigdomen. Därför måste en fri och rättvis handel utvecklas där geografiska gränser har minskad betydelse. Handelshinder som tullar och exportsubventioner bör alltså motverkas. Vidare har handeln mellan och stor betydelse för tillväxt och framväxten av nya jobb i . De pågående förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och (TTIP) syftar till att lyfta handeln ytterligare och kommer ge EU:s medlemsländer en puff framåt i ekonomin. När det gäller anslagen för utgiftsområde 24 Näringsliv har jag och som framgår av bilaga 2 en annan anslagsfördelning än regeringen. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde enligt min uppfattning minskas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens satsningar på det immaterialrättsliga området samt miljö- och klimatteknik borde avslås för att finansiera mer prioriterade satsningar. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag för att bl.a. regeringens satsningar på en nyindustrialiseringsstrategi och ett innovationsråd borde avvisas. Det är min uppfattning att nya jobb inte skapas av denna typ av politik utan av regelförenklingar, konkurrenskraftiga skatter och god kapitalförsörjning. Av denna anledning har jag förordat att det inom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling särskilt avsätts på att genomföra En dörr in för att förenkla för företagen vid uppgiftslämning till myndigheter. Anslaget 1:7 Turistfrämjande ökas med i förhållande till regeringens förslag. I likhet med vad som anförs i kommittémotion 2015/16:3207 (KD) anser jag att Visit uppdrag ska utökas till att dels bearbeta utländska marknader, dels bistå mötesindustrins aktörer med syfte att få fler internationella möten och evenemang att arrangeras i . Anslaget 1:17 Upprustning och drift av borde minskas med . Även anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde minskas med i förhållande till regeringens förslag för att finansiera andra prioriterade satsningar. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet borde minskas med i förhållande till regeringens förslag, och borde avvisa regeringens s.k. exportoffensiv för att finansiera mer prioriterade satsningar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 24: 1.Riksdagen återkallar bemyndigandet för regeringen att förändra statens ägarandel i Aktiebolaget (avsnitt 3.7). 2.Riksdagen godkänner att aktierna i inte ska medföra rätt till utdelning, att bolagets vinst i den mån den inte reserveras ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen och att bolagets behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska tillfalla staten (avsnitt 3.7). 3.Riksdagen godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med avyttring av aktier i (publ) får avräknas mot de likvider som erhålls vid försäljning (avsnitt 3.7). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2021 (avsnitt 3.9.2). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.9.5). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.9.9). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för exportkreditgarantier som inklusive utestående garantier uppgår till högst 450 (avsnitt 4.6.7). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för investeringsgarantier som inklusive utestående garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 4.6.7). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 125 för systemet med statsstödda exportkrediter (avsnitt 4.6.8). 10.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning. [Här avses anslagstabellen på s. 10 i prop. 2015/16:1 utg.omr.24.] Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:1117 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tas fram en långsiktig planering för hur ska underhållas och rustas upp och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1550 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omprioritera resurser till ökade satsningar på Drivhuset och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Drivhusets verksamhet även ska omfatta studenterna på och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Drivhuset ska verka för att etableras på fler orter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2260 av m.fl. (FP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna till och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2277 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2355 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:2443 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att UF ska erbjudas på alla gymnasieprogram i hela och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett kvalitetslyft bör genomföras inom gymnasiets yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av UF och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Drivhuset bör få ett utökat uppdrag att etablera sin verksamhet på yrkeshögskolor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2847 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Visit i uppdrag att öppna ett kontor i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2850 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka resurserna till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3151 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:3204 av m.fl. (FP): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till Visit och utöka dess uppdrag till att bearbeta utländska marknader i syfte att få fler internationella möten, evenemang och kongresser till och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:3241 av m.fl. (M): 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer * Företrädaren för KD har under utskottsberedningen ändrat i anslagsfördelning i förhållande till kommittémotion 2015/16:3207 (KD). Ändringarna innebär en ökning av anslaget 1:7 (+20 000) och en minskning av anslaget 2:3 (–20 000). Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Reservation 1, punkt 1 (SD) Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Det första jobbet är det viktigaste jobbet. Det är det första som kan ge ett andra och ett tredje jobb. Det handlar om att få en chans att kunna kliva in på arbetsmarknaden och visa vad vi går för. Det är en extra utmaning om vi som unga kommer dit utan erfarenheter. Men det är otroligt viktigt. Det är chansen att komma in. Vi kan nu se ett nytt framväxande utanförskap i . Det tidigare breda utanförskapet har förbytts i ett nytt och spetsigare som framför allt slår mot unga och utrikes födda. De utmaningarna kommer också att öka som en följd av att många människor har sökt sig till och fortsätter att söka sig till . Det är väldigt lätt för politiker att tala om att alla ska kunna arbeta och ha en chans. Men menar vi allvar med den typen av tal krävs aktiva politiska beslut. Det är i ljuset av detta man ska se de förslag som har lagt fram i sin budgetmotion. Vi har ett särskilt paket för att trycka tillbaka det nya utanförskapet med en särskild anställningsform, första-jobbet-anställningen, en riktad skattesänkning för det första jobbet men också en sådan sak som en utökning av ROT-avdraget till att inkludera även sådant som flyttjänster. Vi kan, herr talman, notera att regeringen möter det nya utanförskapet med att göra det dyrare att anställa och mindre lönsamt att arbeta och med att på olika sätt försämra och minska ned och . Eller för att uttrycka det annorlunda: Utmaningarna i i tiden framåt växer. Regeringen möter det med att försämra för både människor och företag. Det duger helt enkelt inte. Det nya utanförskapet är en av större utmaningar på lite sikt tillsammans med en tilltagande internationell konkurrens och behov av att få fler företag som växer till. Vi kan om vi lyfter blicken se trender i världen som ger både problem och möjligheter för om vi talar om globalisering, storstadsmiljöer och digitalisering som omdanar bransch efter bransch. I den miljön är min slutsats att vi i måste göra fler reformer som underlättar för företag och för företagsamma människor. Det är helt enkelt så vi ska kunna klara en sådan här tilltagande internationell konkurrens. Det är därför vi i vårt budgetförslag gör stora satsningar på forskning och på infrastruktur. Vi satsar på skolan, till exempel, genom fler karriärtjänster. Vi lägger fram konkreta förslag för att underlätta tillgången till riskkapital. Vi sänker kraven på aktiekapital för att få fler att starta företag. Vi gör en särskild satsning för att hjälpa företag att handla mer med andra. Vi är tydliga med att vi vill underlätta för fler företag och entreprenörer att kunna använda optioner som ett instrument för att växa. Vi utökar RUT-avdraget. Vi har en serie reformer för att få inte minst äldre människor att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. Listan kan göras längre, herr talman. Det här och annat är exempel på den typ av reformer vi vill göra för att möta lite större utmaningar. Det handlar till syvende och sist om att vi måste påverka vardagen för människor och företag. Det är helt enkelt så vi bygger konkurrenskraften för att svenska företag ska kunna klara den hårdnande internationella konkurrensen. Om vi kommer in i en handelsdiskussion kan vi se att det är bra villkor här hemma i som avgör om ett företag ska kunna klara den tuffa konkurrensen i , , eller andra länder. Mot Alliansen står en, som jag tycker, passiv regering. För att möta de stora utmaningarna är det mer prat än konkret politisk handling från regeringens sida. Det duger inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Låt mig, herr talman, ta två exempel. Det finns såklart fler. Vi kan ta energipolitiken, som är avgörande för den viktiga svenska industrin där vi historiskt har vi klarat en trygg energiförsörjning. När vi ser en tilltagande internationalisering och konkurrens väljer alltså regeringen att kraftigt höja kärnkraftsskatten. Det är en skatt som tillsammans med låga elpriser gör att det redan nu har kommit besked om att man ska stänga fyra kärnkraftsreaktorer. Det är osäkert vad som kommer att hända med de återstående. Regeringen försätter alltså i en osäker situation vad gäller den viktiga energiförsörjningen. Det duger inte om vi fortsatt ska vara ett industri- och företagarland. Vi kan också ta exemplet med transporterna. Hälften av svensk ekonomi är kopplad till handel, alltså import och export. Då är transporter avgörande. Det handlar om att få godset att flyta in till och ut till kunder. Vårt svar är att underlätta transporter genom mer satsningar på underhåll av vägar och järnvägar, längre och tyngre lastbilsekipage och en serie andra saker. Regeringens agenda är tvärtom den omvända: Hur kan man försvåra, försämra och fördyra de viktiga transporterna? Vi kan konkret exemplifiera med sådana saker som att regeringen trots beslut fortsatt jobbar för att lägga ned . Detta gör man trots den betydelse vi vet att flygplatsen har för olika landsändar. Regeringen jobbar för att införa en kilometerskatt på lastbilsskatt och en flygskatt. Allt detta sammantaget slår tydligt, inte minst utanför landets större städer, mot viktiga industrier och andra företag. Det hänger inte ihop med att vi ska vara ett industri- och företagarland framåt. Om vi ska kunna lägga en grund för fler jobb och växande företag måste vi ha en reformagenda som underlättar för företag och för företagsamma personer. Det har vi med Alliansens partier, men det har vi inte med den här regeringen. I detta anförande instämde och (båda M). Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. är ett socialkonservativt parti som står fritt från såväl liberalismens som socialismens ekonomiska teorier. Vi kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det gagnar och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med samtliga partier. Vi anser att det inte måste finnas motsättningar mellan å ena sidan tillväxt och sysselsättning, å andra sidan allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande. emotser emellertid en diskussion om vad som egentligen genererar tillväxt och nya framgångsrika företag. Vi utesluter inte att staten bör ta ett steg tillbaka på vissa områden och överlåta innovation, entreprenörskap och förnyelse av näringslivet på de mest lämpade privata aktörerna vars förutsättningar snarare kan optimeras genom reformer på till exempel skatteområdet. Visit är med uppdrag att marknadsföra internationellt och bidra till att stärka varumärke för att få fler turister att resa hit. Bolaget har närvaro på tolv prioriterade marknader med egna kontor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv ser som en växande ekonomi med många potentiella framtida turister. För att kunna ta del av dessa framtida turister bör Visit öppna ett kontor i med syfte att marknadsföra , vilket ger rätt förutsättningar för ökad indisk turism. tror på långsiktiga spelregler för näringslivet, och vår näringsfrämjande politik sträcker sig över flera politiska områden.