· H201FöU7 · 2015-03-11 17:45:53 — Därmed anser vi att regeringen efter förslag från Försvarsmakten bör besluta om anställning av generaler och amiraler. I den försvarspolitiska debatten talar vi om många olika frågor. Det blir lätt så att det handlar om materiel och införskaffande av flygplan, båtar och undervattensfarkoster. Men den kanske viktigaste faktorn är personalfrågorna och hur vi bygger och utvecklar Försvarsmakten utifrån en bra personalpolitik. Frågan om personalförsörjningen är grundläggande. Det är ett viktigt samtal som vi måste föra kontinuerligt. Vi måste ha fokus på att det ska vara attraktivt och intressant att söka sig till Försvarsmakten. vill prioritera en stärkt försvarsförmåga i hela landet. Det bygger på att det finns ett intresse hos befolkningen i hela landet för att engagera sig mer i försvarsfrågorna. Närvaron är viktig. Det är också viktigt att vi stärker totalförsvaret i detta arbete och att vi kan fortsätta att stärka bemanningen i hemvärnet. Just nu förs samtal om det kommande inriktningsbeslutet, och där är bemanningsfrågorna en oerhört viktig del i helheten. Det handlar om hur vi långsiktigt kan säkra tillgången till kompetent personal och hur vi i samarbete med olika aktörer kan rekrytera både kvinnor och män. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Vi i stöder det nuvarande upplägget med frivillighet som grund i fredstid. Det är bra att totalförsvarsplikten är könsneutral och att vi har möjligheten med den vilande totalförsvarsplikten, som kan aktiveras om det skulle krävas. Vi utgår från att både regeringen och Försvarsmakten noggrant följer och planerar för att snabbt kunna återuppta grundutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle vara nödvändigt. Vi vet att utmaningarna är många just nu när det handlar om rekrytering och att få fram personal med rätt kompetens. Därför är långsiktigheten, uthålligheten och stabiliteten i personalförsörjningssystemet grundläggande. Vi måste fortsätta att ha fokus på att lösa de problem som uppkom i samband med reformen. Det finns iakttagelser i utredningen, som utskottets ordförande återgav väldigt fint tidigare här, och också erfarenheter från rapporter kring de utmaningar Försvarsmakten står inför. Varken eller kommer man att kunna nå upp till de krav på insatsverksamheten som regeringen och beslutat om. Granskningen har visat att det inte finns tillräckligt med personal eller materiel för att klara de uppgifter som Försvarsmakten har vad avser insatser, beredskap och utveckling. Vid utgången av 2014 omfattade insatsorganisationen 50 000 personer i befattningar. Av dessa var 6 000 inte bemannade. I lednings- och underrättelseförbanden var det , liksom i logistikförbanden. I arméförbanden, marinförbanden och flygvapenförbanden var det . Vi har en personalreserv på 55 000 personer. Då antalet krigsplacerade med värnplikt uppgår till 7 000 personer är det klart att vi behöver fortsätta att ha fokus på hur vi ska arbeta för att nå så som möjligt. Jag tycker att regeringens beslut om att ge Försvarsmakten rätt att kalla in soldater och sjömän utbildade med värnplikt till repetitionsutbildning skapar möjligheter att samöva hela krigsförband. Det är positivt och i rätt tid. Det är också bra då det stärker bemanningen. Som vi hörde tidigare ser vi, när vi följer upp, att hemvärnet och de 40 hemvärnsbataljonerna är en verksamhet som fungerar väl, både kvantitativt och kvalitativt. Det är oerhört viktigt att vi fortsätter att stötta den verksamheten och se på komplementära funktioner och vilken typ av resurser som krävs för att göra det ännu mer intressant. Det är klart att det finns plats för fler. Det är också viktigt ur ett hela-landet-perspektiv. Den utredning som utskottet har fått presenterad är mycket viktig att jobba vidare utifrån och följa upp i detalj. Man kan se skillnaderna om man jämför hur det såg ut med 2014. hade vi värnplikt, och det var stort fokus på internationella insatser. Det var litet fokus på att förbereda Försvarsmakten för att möta ett militärt angrepp. Det var låga krav på förbandens insatsberedskap och längre insatstider. Grundutbildningen bedrevs av ekonomiska skäl på en låg nivå. Det förekom inga krigsförbandsövningar, och försvarsplaneringen såg annorlunda ut. är det frivillighet, och vi fokuserar mer på hur vi ska kunna upprätthålla territoriell integritet vid ett väpnat angrepp. Det är en betydligt kortare insatstid, och kraven är mycket tuffare. Vi har också en försvarsplanering. Utifrån det säkerhetspolitiska läget, som har ändrats under dessa år, kan vi se att fokus på personalfrågorna är och kommer att vara oerhört viktigt för oss i det samlade arbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Jämställdhet är grundläggande i detta arbete och något som vi måste lyfta fram inför kommande inriktningsbeslut. I realiteten är bilden ännu inte jämställd. Vi behöver jobba vidare med att få en jämnare rekrytering av kvinnor och män och få fler kvinnor att välja att stanna inom Försvarsmaktens ansvarsområde, både i internationella insatser och på hemmaplan. Jag tror att fokus kommer att ligga alltmer på detta. Detta är oerhört viktiga frågor, och stora utmaningar är kopplade till området. Som en av ledamöterna och representanterna i insynsråd vet jag och följer jag hyfsat noga vilka utmaningar som finns kopplat till vilka som söker sig till verksamheten och hur det i praktiken sedan genomförs uttagningar. Vi behöver anstränga oss för att nå, entusiasmera och engagera fler när det gäller att välja att söka sig till dessa verksamheter. Den här våren behöver vi också landa i ett klokt inriktningsbeslut med förslag på hur vi kan göra det ännu mer attraktivt och nå en betydligt större måluppfyllnad i vårt viktiga arbete. Det svenska försvaret har ställts om från ett territorialförsvar till ett insatsförsvar. Det har varit en utveckling som i grunden har stött. Men den omläggning som gjorts har gått för långt och undergräver försvarsförmåga. Därför ser vi inget ytterligare utrymme för nedskärningar i försvarets förbandsverksamhet i . vill inte se ytterligare förbandsnedläggningar. Tvärtom ser vi det som aktuellt med satsningar på förbandsverksamheten för att försvaret ska ha en kapacitet att i möta relevanta hot men också för att vår militära alliansfrihet ska vara trovärdig. En förutsättning för att försvaret ska ha möjlighet att möta olika hot och utmaningar är att försvaret har en stark folklig förankring. Därför är återinförandet av värnplikten enskilt viktigaste försvarspolitiska fråga. Vi vill att alla män och kvinnor i ska mönstra och att alla som är lämpliga ska genomföra en kortare militär grundutbildning. En framtida pliktlag ska ge möjlighet till såväl militär som civil tjänstgöring. För dem som önskar ska det vara möjligt att frivilligt fortsätta sin militärtjänstgöring och specialisera sig inom Försvarsmaktens olika delar. Vi vill se en grundlig utredning om hur Försvarsmaktens personalförsörjning ska och hur den folkliga förankringen ska stärkas. Mycket tyder på att det yrkesförsvar som nu bygger upp medför allt högre personalkostnader, vilket riskerar att tränga ut annan viktig verksamhet inom försvarsområdet. Erfarenheter från bland annat visar att ett system som bygger på heltidsanställda yrkessoldater är sårbart. Rekryteringen är konjunkturkänslig, och det finns en uppenbar risk för kraftigt ökade personalkostnader, svårigheter att nå rätt kompetens och ett stort antal vakanser. Vi tror också att det finns en risk för att det leder till en försvarsmakt med en alltför smal rekryteringsbas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Den utredning som vill se angående Försvarsmaktens personalförsörjning bör därför ha följande utgångspunkter. Den folkliga förankringen bör utgöra en mycket viktig komponent för det militära försvaret. Försvaret ska spegla det övriga samhället vad gäller attityder och värderingar men också bestå av ett tvärsnitt av samhället. Vi behöver undanröja de strukturer som gör att det militära försvaret och dess stödmyndigheter inte klarar av att rekrytera kvinnor och personer med invandrarbakgrund i tillräcklig omfattning. Ett framtida personalförsörjningssystem för Försvarsmakten måste klara av att förse myndigheten med tillräckligt mycket personal med tillräckligt hög kompetens, oavsett det säkerhetspolitiska läget och den ekonomiska konjunkturen. Systemet måste vara robust och långsiktigt uthålligt. Vi vill alltså att alla män och kvinnor i ska mönstra och att alla som är lämpliga ska få göra en kortare militär grundutbildning, som jag sa tidigare. Samtliga förband i insatsorganisationen bör utnyttjas för såväl nationella som internationella insatser. måste naturligtvis deltagandet i internationella insatser bygga på frivillighet. Alla förband behöver dock inte vara optimerade för internationella uppgifter. Framför allt marktrupper ska utgöra basen vid internationella uppdrag. Förbandens beredskapssättning ska anpassas efter behov, så att förbanden kan stå i högre beredskap, som snabbinsats för nationella och internationella uppgifter. Även i ett framtida svenskt försvar som bygger på allmän värnplikt behövs ett mindre antal heltidsanställda soldater. Det handlar för det första om vissa specialister och för det andra om vissa förband som behöver vara tillgängliga dygnet runt. Det är främst inom flygvapnet och marinen, som har huvudansvaret för den svenska incidentberedskapen, men det kan också handla om mindre arméenheter. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna utgör en viktig del av militära försvar, som ett komplement till Försvarsmaktens arbete för att stärka den folkliga förankringen. Men hemvärnet är också en central resurs för att vårt samhälle ska klara större kriser. Det är en kostnadseffektiv resurs som ska finnas tillgänglig över hela landet. Det är viktigt att också hemvärnet består av ett tvärsnitt av samhället. Vi behöver uppvärdera reservofficerarnas roll i ett framtida svenskt försvar och skapa en tydlig reservofficerskarriär inom Försvarsmakten. Genom att införa värnplikt bibehåller vi försvaret som en angelägenhet för hela svenska folket. Via plikten får fler i samhället insyn i det militära försvaret, som det blir lättare att hitta och locka rätt kvinna eller man till försvarets olika befattningar. Med ett värnpliktsförsvar kommer fler att förstå vikten av ett försvar och den egna insatsen i detta försvar, inte bara det rent militära. Ett värnpliktsförsvar är flexibelt och kan enkelt utvidgas om omvärldsutvecklingen så skulle kräva. Det finns en struktur och en organisation för att kalla in och genomföra grundläggande utbildning, och det är inte heller samma dramatik i ett politiskt beslut, om en mer omfattande utbildnings- och tjänstgöringsplikt skulle krävas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Ett personalförsörjningssystem baserat på mönstringsplikt skapar stabilitet och politiskt handlingsutrymme, och vi får större möjligheter att rekrytera också till andra försvarsrelaterade organisationer. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3. Det kom fram uppgifter i debatten som i någon mening kanske inte är helt nya men ändå är uppgifter som gör att man behöver få klarlägganden. Du säger att ni vill införa en allmän mönstring och att de som är lämpliga utifrån den mönstringen ska tas ut till en kortare militär utbildning. Jag vet att ni har lagt pengar i er budget för mönstring, men jag har inte sett medel för kostnaderna för den här utbildningen. Min fråga är: Hur ska ni täcka detta? Ni säger att en professionell armé, en frivilligrekryterad armé, skapar kostnader som möjligtvis trycker ut andra verksamheter. Men frågan är: Vad skulle en militär organisation där ett mycket större antal tas in för utbildning kosta? Det har också konstaterats att i den värnpliktsmodell som vi hade tidigare, där väldigt många unga män togs ut för att göra sin värnplikt, sin militära utbildning, såg man att samhällets produktivitet minskade, det vill säga man tog duktiga, unga pojkar och satte dem i en tjänst som inte innebar att man hade något produktivt arbete för samhället. Min fråga är: Har ni räknat på vad det skulle innebära i kostnader för försvaret att ha en allmän mönstring och till det plocka ut alla som är lämpliga för utbildning? Jag är inte försvarspolitisk talesperson för , men som tur är sitter jag i finansutskottet och har därmed bra koll på pengarna. Det vi tänker oss är att man framför allt kan anpassa den storlek som man behöver utifrån de behov som man har. Omvärldsläget ska avgöra vilka ekonomiska resurser man behöver för att få ett försvar i den storlek som man behöver. När jag mönstrade tillhörde jag de sista kullarna i värnplikten när försvaret nästan inte fanns, kändes det som. Jag minns att jag själv blev "nedlagd" och enkelt kunde ringa Försvarsmakten och säga att jag inte längre ville göra värnplikten. Då var det enkelt att ta sig ur. Men det fanns ändå något bra med det systemet. Hade säkerhetssituation ändrats hade man kunnat kalla in mig, under de år som fanns efter det att jag inte gjorde värnplikten. Jag tycker att man inte ska mäta produktivitet på så sätt att man bara ser det som negativt att en del av befolkningen gör värnplikt och därmed militär tjänstgöring. I min generation har en militär karriär inte haft så högt anseende som det hade i tidigare generationer. Det tror jag beror på att vi har tagit ur kärnan i den utbildning som tidigare bedrevs inom värnplikten. Om vi skulle införa en allmän värnplikt som omfattade både kvinnor och män, där alla fick mönstra, tror jag att det skulle innebära att vinningen i att ha gjort värnplikten skulle anses högre hos framtida arbetsgivare. Då tror jag också att man skulle få en större förståelse för försvarets behov och möjligheter och vad det innebär för en civil karriär efteråt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal kan vi i många av de garnisonsstäder som kanske har fört en något mer tynande tillvaro tidigare se att man har positiva befolkningssiffror och har ett helt annat stadsliv . Det tror jag är en del av det positiva. Man har soldater som har ett riktigt jobb, har en bostad och har ett civilt liv vid sidan. Jag tycker inte att man ska sticka under stol med att det gamla värnpliktssystemet skapade problem. Många framför allt män tappade av produktivt liv, och det är klart att det syntes i siffrorna på ett eller annat sätt. Att säga något annat vore svårt, speciellt för en ledamot som sitter i finansutskottet. Men frågan kvarstår: Hur många av dessa ungdomar vill ni ta ut i utbildning? Vad skulle kostnaden för detta vara? Du kanske inte behöver ha en helt målande bild. Men säg i alla fall vad som är ambitionen för . Hur många av de svenska ungdomarna ska tas ut för att göra denna utbildning? När vi hade det gamla värnpliktsförsvaret och jag fick frågan om jag ville göra lumpen en andra gång, när jag fick chansen på nytt, stod jag mellan min civila karriär och att rycka in i lumpen. Det val jag gjorde baserades på att jag trodde mer på min civila karriär än på att ta den militära banan. Alla i en årskull har, om man tycker att det behövs, möjlighet att lära sig om civil och militär värnplikt, att se vilken vikt som försvaret har i samhället och också förstå hur möter olika former av kriser. Då tror jag att man gör en nytta för alla samhällsmedborgare, för då tror jag att alla är mer förberedda när det händer något och kan hjälpa till. Jag tänker inte slänga mig med några siffror och säga: Så här många ska det vara. Det som är viktigt att se är att vi har ett förändrat säkerhetspolitiskt läge i , och därför behöver vi satsa mer resurser på försvaret för att möta upp. Då behöver vi också återgå till den gamla värnpliktsmodellen, i en lite annan form, för att få den ökade folkliga förankringen och också få en större stabilitet som inte är konjunkturkänslig och inte heller är lika känslig för svängningar i det säkerhetspolitiska läget. deltar i budgetförhandlingarna med regeringen, bestående av och Socialdemokraterna. Vi lägger ingen egen budget, ingen skuggbudget, där vi behöver räkna fram vad vårt förslag kostar. Detta är ett förslag som vi lägger under den allmänna motionstiden därför att vi tycker att fler borde ställa sig bakom vårt förslag. Flera av er ledamöter från andra partier tycker ju att det inte känns jättebra, utifrån den utredning som försvarsutskottet nu har fått på sitt bord. Jag tycker att man ska ta sig en allvarlig funderare: Är det inte dags att gå tillbaka till ett värnpliktsförsvar, bredda rekryteringsbasen och se till att vi får en större folklig förankring? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal debatterar vi vissa frågor om Försvarsmaktens personal. Det säger sig självt att det är väldigt viktigt med en fungerande personalförsörjning. Förenklat kan man säga att vad som behövs i en försvarsmakt är mannar, män och kvinnor, materiel och övningar. Utan övningar har man ingen effekt. Därför är det viktigt att vi har en diskussion om personalförsörjningen. fattade vi i den här kammaren ett beslut om att inrätta en insatsorganisation och att vi skulle gå ifrån värnplikten och ha anställd personal. Det var kanske i Försvarsmakten den största förändringen som hade gjorts . Hur har det då gått? Ja, om vi tittar nu när det har gått kan vi se att det när det gäller de heltidsanställda soldaterna i princip har gått enligt den plan som Försvarsmakten hade aviserat. Men när det gäller deltidssoldaterna, det som kallas GSS/T, följer det inte på något sätt den plan som var tänkt. Hur ska man få det att fungera? Ja, det handlar om en sak som föreslog. Som har sagts här förut är det en stor del av vår krigsorganisation som uppfylls av gamla värnpliktiga. Vi vet att de faller ut, så att de vi kan använda nu är de som gjorde värnplikten 2005 och . Vi vet att upp till hälften av vår krigsorganisation uppfylls av gamla värnpliktiga. Det är män och kvinnor som inte har kunnat övas. Därför föreslog vi det här. Vi är glada över att regeringen lyssnade på detta och fattade beslutet att öppna för Försvarsmakten att kunna ha repetitionsövningar för gamla värnpliktiga. Det är av yttersta vikt att de kommer igång skyndsamt och att det också blir fråga om veckor. Det här är ju soldater som har varit ur systemet, om man säger så. De har inte varit inne . De behöver uppdateras. Sedan är det en annan sak. Alla andra länder som har infört det här systemet har mycket noggrant infört och utbildningar. Man kombinerar detta särskilt under den senare delen av tiden, så att man är bättre förberedd när man slutar sin anställning i Försvarsmakten. Här har vi mycket att göra. Det är ju sagt att de här personerna ska stanna i sex till . Det, mina vänner, kan vi se i stjärnorna efter om vi inte kommer igång ordentligt med premiesystem som uppmuntrar dem att vara kvar. Har vi för stora avgångar har vi i princip samma problem som vi trodde att vi skulle bli av med - det var ett av grundargumenten för att vi gick ifrån värnplikten. Det är alltså av yttersta vikt att systemet förbättras. Vi ser ett mindre antal sökande. Jag tror då att det är viktigt att titta på omvärlden. Vi vet att man i och har en kombination. Man har frivilligheten. Man har också en plikt. Jag tycker att det skulle vara av stor vikt att titta på det här och jämföra. Vad kan vi lära från ? Vad kan vi lära från ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal I all politik, inte minst i försvarspolitiken, måste vi se hur det är. Om kartan och verkligheten skiljer sig åt måste verkligheten få råda. Vi måste se till att vi har en personalförsörjning som fungerar. Därför vore det vällovligt att titta på de norska och danska systemen. Som har påpekats förut är hemvärnet av yttersta vikt. Det är en organisation som fungerar. Där ska man ha 22 000 man, och där finns 22 000 man. Vi behöver fortsätta att utöka och satsa på den organisationen. Avslutningsvis, fru talman, har det varit en hjärtefråga för oss kristdemokrater att värna veteranerna. Psykiska eller fysiska problem hos veteraner som varit i krigshärjade områden är ett problem som vi behöver rusta oss inför. Många soldater och anhöriga har tidigare upplevt att de har fått bristfällig hjälp när soldaterna har kommit tillbaka hem till . Det har skett förbättringar , men det finns fortfarande åtgärder kvar. En sak som är särskilt glädjande i betänkandet är att det finns tydliga skrivningar och ställningstaganden för att inrätta ett svenskt veterancentrum. Vid ett svenskt veterancentrum skulle svenska soldater kunna få kostnadsfri hjälp i form av stödsamtal. Vård efter avslutad militärtjänst skulle kunna ges med speciell kompetens kring de problem som rör soldaternas tjänst. Ytterligare viktiga komponenter vore att initiera forskning om de svårigheter som utlandsveteraner ofta drabbas av vid hemkomst, att bistå soldater vid karriärväxling mellan den militära och civila arbetsmarknaden och att fungera som nätverksbildare för organisationer som arbetar med veteraner, som , Invidzonen, Fredsbaskrarna och . På så vis skulle bli en mötesplats för såväl soldater och anhöriga som frivilliga. Det är väldigt roligt att höra att är nöjda med det beslut som regeringen fattade . Jag kan bara inte låta bli att fundera lite. Under i regeringen var man med och avskaffade värnplikten. Man var också med och formade det försvar som vi har . Trots det valde man att inte prioritera att återinföra repetitionsövningar för värnpliktiga. Det krävdes att Socialdemokraterna och kom till regeringsmakten för att det beslutet skulle fattas. Hur kommer det sig att man inte prioriterade den här frågan tidigare, om man nu lyfter den som en så viktig fråga? Tack, , för frågan! Vi måste få Försvarsmakten att fungera. Vi var faktiskt första partiet ut med förslaget om att införa repetitionsövningar, som sedan bör utvecklas till riktiga beredskapskontroller. Det är vi lite stolta över. väljer regeringen att lyssna på detta och ta intryck av detta. Jag tycker att det är någonting som ska ta till sig. Det här är någonting som jag berömmer er för. Jag tror också att det är viktigt att se att vi inte hade kunnat fortsätta som förut med tanke på utvecklingen i vår omvärld. Med tanke på det allt tuffare omvärldsläget blir det orimligt att Försvarsmakten inte har möjlighet att öva. Det här beslutet fattades 2009. Som jag sa i mitt anförande har det gått bra när det gäller de heltidsanställda soldaterna. När det gäller de deltidsanställda har det inte gått bra. Och när det inte går bra är man som ansvarsfull politiker öppen för att förändra och förbättra. Det är precis så som är. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Vi är överens om att man ska öka den operativa förmågan. Det är väldigt positivt. Det var också därför som regeringen valde att fatta det här beslutet, faktiskt endast efter att man kommit till regeringsmakten. Men jag tycker att det blir lite magstarkt att säga att det är Socialdemokraterna som har lyssnat på . Vi lyssnar jättegärna på goda förslag. Men faktum är att satt vid regeringsmakten och valde inte att fatta den här typen av beslut, trots att vi är överens om att man ska öka den operativa förmågan. Det krävdes som sagt var en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering för att det här beslutet skulle fattas. Jag förstår inte riktigt kritiken. Om vi har lyft fram förslaget och sedan till vår glädje erfar att det blivit regeringens politik ser jag inte det som ett problem. Angående detta med att ändra sig tänker jag på att Socialdemokraterna historiskt sett varit ansvariga för att helt avmilitarisera . är man vad jag förstår beredd att ändra på den hållningen, och det är jättebra. Det beror förmodligen på att omvärlden har förändrats.