bet · H201KrU11 · 2015-06-05 00:00:00 — När det gäller enskilda bidrag kan SST besluta att inte betala ut ett beviljat bidrag om tveksamhet råder om lämnade uppgifter. SST kan också besluta att ett bidrag ska betalas tillbaka. Detta kan exempelvis ske om bidraget inte används för det ändamål det beviljats för eller om samfundet har underlåtit att lämna tillräcklig redovisning till SST. SST:s uppföljning sker huvudsakligen genom de rapporter över bidragsanvändningen som samfundet lämnar och även i hög grad genom den dialog som SST fortlöpande har med företrädare för de olika samfunden. Utskottet ser positivt på att SST fått i uppdrag att utvidga och fördjupa dialogen med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratisk medvetenhet, och att särskilt fokus lagts på bl.a. kvinnor. Utskottet konstaterar vidare att det i första hand är en fråga för SST att granska det statliga stödet så att målsättningen med stödet uppfylls. Med hänsyn till detta avstyrker utskottet motion 2014/15:2871 (SD) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att och regeringen bör samverka med inblandade aktörer i jubileumsarbetet med reforma-tionsåret, med hänvisning till att det inte i första hand är en fråga för och regeringen. Jämför reservation 7 (SD). och (båda SD) anser i motion 2014/15:2912 att man bör uppmärksamma att det 2017 är spikade upp sina 95 teser i , något som motionärerna anger brukar ses som startskottet för reformationen. Motionärerna anser att och reger-ingen bör samverka med inblandade aktörer, bl.a. , i jubileumsarbetet. Enligt uppgift från kyrkostyrelsen kommer att uppmärksamma såväl i församlingarna och stiften som på nationell nivå. Bland annat kommer det att ske under i , Världens fest i och Reformationsveckan . Enligt kommer också det ekumeniska perspektivet att vara tydligt närvarande och ett samarbete att ske med kristna råd, som samlar alla stora kristna riktningar. Det kommer också enligt ske ett samarbete med vetenskapliga och samhällsbärande institutioner som naturliga intressenter, då det evangelisk-lutherska arvet enligt i hög grad har influerat vår samhällsutveckling, exempelvis genom folkbildningens roll för demokratins framväxt. Utskottet anser inte att det i första hand är en fråga för och reger-ingen att uppmärksamma reformationsåret, varför motion 2014/15:2912 (SD) avstyrks. Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2873 av m.fl. (SD) och 2014/15:694 av (M). En viktig faktor för att det offentliga bidraget till det civila samhället ska kunna upprätthållas är enligt vår uppfattning att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av skattefinansierat stöd bör, anser vi, uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Tyvärr har det visat sig gång på gång att våldsbejakande föreningar och organisationer, som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper såsom stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet och mäns och kvinnors lika värde, trots detta har kunnat få skattefinansierat stöd, ofta vid upprepade tillfällen. Vi menar att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas i detta avseende och att regeringen bör återkomma med förslag så att våldsbejakande och icke demokratiska organisationer inte längre ska kunna få skattefinansierat stöd. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2014/15:2873 (SD) och bifaller delvis mo-tion 2014/15:694 (M). Romsk inkludering, punkt 6 (M, C, V, FP, KD) av Per (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (FP), (V), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1719 av (FP) yrkandena 5 och 8. Vi anser att förtroendeklyftan mellan romer och det offentliga liksom samhället i stort måste minskas. Inom myndigheter och kommuner pågår ett utvecklingsarbete i fråga om olika former för samråd och dialog med romska företrädare. Detta arbete måste enligt vår uppfattning spridas vidare. Det är också viktigt, anser vi, att det skapas förutsättningar för att möjliggöra att det romska civilsamhället engageras i arbetet. Vidare finns det enligt vår uppfattning ett behov av att framöver skapa en romsk nationell språk- och kulturinstitution. Institutionen skulle kunna tjäna som ett forum och en samlingsplats för romsk kultur och historia men skulle också kunna vara ett för utbildning och spridande av romsk kultur och romskt språk. Regeringen bör enligt vår uppfattning ta initiativ till en utredning om att skapa en sådan institution, och utredningen bör genomföras i nära samråd med det romska civilsamhället. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2014/15:1719 (FP) yrkandena 5 och 8. Ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1436 av m.fl. (S). Nästan alla ungdomar möter föreningsidrotten under uppväxten. Det skulle inte vara möjligt utan de 65 000 ideella ledare som finns inom idrotten. Att ersätta dem och nedlagda timmar med anställd personal skulle kosta upp mot . En mycket liten del av idrottsföreningarna har anställd personal. De få som har det har det oftast uteslutande för administrativt arbete. blir det allt vanligare att myndigheter likställer ideella föreningar och privata företag. Det finns ett stort antal människor som engagerar sig i varje förening och varje lag. Bakom varje idrottande barn och ungdom finns det ledare, tränare, föräldrar, styrelser och arbetsgrupper. Det är människor som lägger sin lediga tid på att skapa bra förutsättningar för att ett lag och en klubb ska fungera. Barnen och ungdomarna som engagerar sig får själva hjälpa till med att samla in pengar till klubben och laget och får social träning genom att samarbeta med andra. De får också lära sig hur en förening fungerar och kunskap om demokratins grundpelare. Vi anser inte att föreningslivet får det stöd som det behöver från det offentliga samhället. Föreningslivet måste få vara en egen sorts organisation för att klubbarna ska få sin verksamhet att fungera. Som ideell förening är man momsbefriad. Det är bra; föreningar ska inte omfattas av samma regler som det privata näringslivet. Då skulle inga hembakade kakor, ingen korv och inga mackor kunna säljas i samband med matcher och cuper. Föreningslivet är bra ur många aspekter. Det ger våra barn och ungdomar möjlighet att utöva en idrott som de älskar och att träffa kompisar med olika förutsättningar. Dessutom är det bra för folkhälsan, ger kunskap om hur demokrati utövas i praktiken och skänker sammanhållning, glädje och lag-anda. Vi vill se till att föreningslivet får möjlighet att finnas kvar – både och . Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2014/15:1436 (S). Svensk damhockey på elitnivå, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2537 av och (SD). I alla våra stora idrotter förutom ishockey finns möjligheter att göra elitkarriär för både herrar och damer, vilket ger positiva följdeffekter för samhället. Det storsatsas på svensk damhockey från sportsligt och ideellt håll. Bland annat har storklubbar gått in och startat föreningar på damsidan, men framför allt har kända profiler från herrsidan slutit upp för att driva på utvecklingen på damsidan. För att skapa ytterligare intresse och ge svensk damhockeys elitklubbar den extra injektion som krävs för att nå längre snabbare måste ekonomiska medel skjutas till. har länge varit en av de stora nationerna vad avser ishockey och vi ska även fortsättningsvis vara det. Ishockey är en omistlig del av folksjälen och det levande kulturarvet. Därför är det rimligt att damerna ges möjligheter att komma ikapp de stora nationerna såsom och , vilka dominerar ishockeyn på damsidan. Staten har ett ansvar att bidra till att lyfta nivån och på så sätt gynna ett viktigt kulturellt inslag i . Vad avser folkhälsan är det bra om en stor idrott som ishockey fångar upp både pojkar och flickor. Det bästa sättet att väcka engagemang och intresse är att ha en elitnivå som håller en hög internationell standard. Ett ökat intresse kan fånga upp dem som inte fastnat för någon annan idrott och som på grund av damhockeyns tynande tillvaro inte uppmärksammat denna. Det finns således två stora vinster att göra på området, dels kulturella vinster, dels vinster vad avser folkhälsan. Regeringen bör diskutera frågan med ansvariga och aktiva inom damhockeyn. Diskussionerna bör beröra vilken effekt olika nivåer av ekonomiska tillskott kan ge. Till exempel skulle per lag i Riksserien och en kvarts miljon kronor till klubbar på division 1-nivå göra enorm skillnad. Små ekonomiska insatser från staten kommer att generera positiva följdeffekter, och det är således en god samhällsinvestering. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2014/15:2537 (SD). Regeringens kontakter med trossamfunden, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1603 av Skånberg och (KD) och 2014/15:1621 av Skånberg och (KD) yrkande 3. Jag anser att trosbaserade rörelser och organisationer är ett stort och viktigt inslag i det civila samhället på de flesta håll och bidrar till både demokratisering och fattigdomsbekämpning. Regeringen bör därför enligt min uppfattning hålla en regelbunden dialog med trosbaserade rörelser. I pågår en debatt om integrationsproblemen i det svenska samhället. Utanförskap, hög arbetslöshet och språksvårigheter gör att personer med utländsk bakgrund har svårighet att komma in i det svenska samhället. Det har gjorts betydelsefulla insatser på området. Bland annat har Arbetsförmedlingen getts huvudansvaret för nyanländas arbetssituation och en kraftsamling gjorts för svenska för invandrare (sfi), vilket är reformer vi kristdemokrater välkomnar. Det offentliga har också etablerat en god kontakt med många invandrarföreningar, vilket även det är välkommet. verkar kunskapen om religionens roll som integrationsskapare för dessa grupper vara tämligen liten. Religionen har en stor potential att mobilisera människor både socialt och politiskt. Genom att använda de kontaktytor som företrädare för dessa samfund har kan man också skapa ytterligare en kommunikationskanal till dessa grupper för att de på så sätt ska kunna skapa en större förståelse för varandra. Jag anser därför att regeringen bör ha en dialog kring integrationsfrågor med dessa religiösa samfund. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2014/15:1603 (KD) och 2014/15:1621 (KD) yrkande 3. Krav på stöd till religiösa samfund, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 20. Vi anser att det statliga stödet till religiösa samfund som förminskar kvinnors roll i samhället bör dras in. som lär ut att kvinnan är underordnad mannen och som anvisar kvinnor till särskilda och sämre belägna platser under gudstjänsterna bör enligt vår uppfattning inte få stöd. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2014/15:2871 (SD) yrkande 20. Uppmärksamma reformationsåret, punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2912 av och (SD). firas reformationsjubileum i stora delar av och den lutherska kyrkvärlden med anledning av att det då är spikade upp sina 95 teser i , , något som brukar ses som startskottet för reformationen. Reformationens födelse och utveckling har haft mycket stort inflytande i . Kyrkor, stater och folk påverkades direkt eller indirekt av den lutherska reformationen, vilken lade grunden för mycket av det vi har byggt vidare på i våra nationer runt om i . Inte minst i har reforma-tionen haft stor betydelse för såväl samhällets som kyrkans utveckling. Fyra reformationsjubileer har tidigare firats i : 1617 (uppmärksammades 1621), 1717 (högtidlighölls 1721), 1817 och 1917. Vid flera av dessa tillfällen har staten i form av statschef eller regeringsrepresentanter varit delaktig i firandet. Under det senaste jubileet medverkade både och stats- och utrikesministrarna vid ceremonin i . Vi menar att det även i då staten och kyrkan är åtskilda finns anledning att uppmärksamma och medverka i firandet av 500-årsjubileet av refor-mationen, även för den svenska staten. Den lutherska reformationen har haft stor betydelse i det svenska samhällets historia och utveckling, och en stor majoritet av befolkning tillhör den lutherska . I sammanhanget ska också nämnas att det brev till kardinal, daterat , vilket anses ha satt igång den process som blev till reformationen, finns bevarat i original på i . Ett av de mer betydelsefulla dokumenten i reformationen finns alltså i . Med anledning av det och ovanstående finns det enligt vår uppfattning stora värden och möjligheter i att och regeringen i samverkan med inblandade aktörer, såsom , uppmärksammar . Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2014/15:2912 (SD). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:62 Ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:306 av (M): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna ridningens viktiga roll som största handikappidrott. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en jämställd tilldelning av resurser till flickors och pojkars idrottsverksamhet. 2014/15:357 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av investeringar för ändamålsenliga ridanläggningar. 2014/15:523 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt värna föreningslivet och de ideella krafterna inom idrotten. 2014/15:581 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrottsföreningars sociala ansvar. 2014/15:694 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i ett lämpligt sammanhang bör se över möjligheterna att strama upp regelverket när det gäller stöd till organisationer och föreningar som aktivt uppmanar till brott mot svensk lag. 2014/15:709 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången till samlingslokaler. 2014/15:777 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av ideella insatser i officiell statistik. 2014/15:979 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. 2014/15:1436 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över behovet av att tydliggöra skillnaden mellan ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet. 2014/15:1446 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över sociala föreningars behov och möjligheter att söka ekonomiskt stöd. 2014/15:1567 av Per Åsling (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i . 2014/15:1603 av Skånberg och (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dialog med religiösa samfund kring integrationsfrågor. 2014/15:1621 av Skånberg och (KD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör hålla en regelbunden dialog med trosbaserade rörelser. 2014/15:1719 av (FP): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om romsk delaktighet och romskt civilsamhälle. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en romsk språk- och kulturinstitution. 2014/15:1873 av och (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över lagen om statligt stöd för trossamfund så att den blir neutral och inte positivt särbehandlar religiösa livsåskådningsorganisationer. 2014/15:1903 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förenkla regelverket för det civila samhällets organisationer. 2014/15:2075 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt engagemang för att få stora mästerskap till . 2014/15:2258 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrott och hbt-personer. 2014/15:2358 av Per m.fl. (M, C, FP, KD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge fortsatt mandat till den utredning som tillsatts med syftet att underlätta för civilsamhällets organisationer att delta i offentliga upphandlingar. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en bred översyn i syfte att ta bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsningar eller minskar friheten för verksamhet inom det civila samhället. 2014/15:2537 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda diskussioner med representanter för svensk damhockey som syftar till att skjuta till ekonomiska resurser framöver. 2014/15:2539 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över principerna och kriterierna för det statliga stödet till livsåskådningssamfund. 2014/15:2595 av Finn och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör främja samverkan mellan kommuner och idrottsföreningar för att motverka nyrekrytering av unga till gängkriminalitet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till överläggningar med och andra nationella idrottsorganisationer, med syfte att idrottsrörelsen på bred front ska engageras i arbetet mot nyrekrytering av unga till gängkriminalitet. 2014/15:2769 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. 2014/15:2871 av m.fl. (SD): 20.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dra in det statliga stödet till religiösa samfund som förminskar kvinnors roll i samhället. 2014/15:2873 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. 2014/15:2912 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma . [1] stöd till trossamfund. Det är härligt för en före detta svensklärare att lyssna på det som ni pratade om när det gäller litteratur och läsande. Det var som musik i mina öron. Jag brukar säga: Att läsa är som att ge själen vingar. Man kan ju resa också. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Men det är inte det som vi ska diskutera . behandlas KrU11 som handlar om det civila samhället. Jag kommer att ta upp det civila samhället, men inte idrotten. Den kommer min kollega att ta upp . Jag kommer ihåg när jag var fem . Då gick jag med i min första förening. Det var inom scoutrörelsen, och den kallades för Blåvingarna. Det var min första erfarenhet av föreningslivet, och sedan har det bara fortsatt. finns det ungefär 200 000 föreningar i , och vi är 9,5 miljoner invånare. Vi har alltså en mycket stark föreningstradition, och vi är väldigt föreningstäta i vårt land. Jag tror att det är få demokratiska länder där människor har en större folklig delaktighet jämfört med . Föreningslivet minskar inte heller, enligt aktuell forskning som jag har tagit del av, vilket man har befarat under . Vi arbetar ideellt. Män arbetar något mer än kvinnor, men det är för att män är mer aktiva i idrotten där man har en stor föreningsverksamhet. För oss moderater är det viktigt att underlätta för det civila samhällets organisationer så att de kan utvecklas och bedriva sin verksamhet. På så vis bidrar de till välstånd och social sammanhållning. Man kan lugnt påstå att det är ur människors frivilliga engagemang och den ideella sektorn som den svenska demokratin har fötts en gång i världen. Det civila samhället arbetar ofta med det offentliga när det offentliga inte mäktar med. Men civilsamhället står också på egna ben. När man jobbar ideellt i föreningslivet blir man ju en del av samhället. Man lär sig också att förstå samhällets infrastruktur, och det ger också stabilitet. gjorde av befolkning olika ideella insatser. I huvudsak sker det inom föreningslivet och utanför de offentliga och privata företagens verksamheter. Det är ett fantastiskt engagemang att vara stolt över. Det folkliga deltagandet har utgjort en central del i det moderna och i övriga nordiska länders historia. Det är på det sättet som det har bidragit till en framgångsrik samhällsmodell. Man skulle kunna kalla det för en sorts demokratiskola. De stora folkrörelserna och andra ideella organisationer fick tidigt en självklar plats och en röst i det svenska utrednings- och remissväsendet. Jag har tagit del av den femte befolkningsstudien om medborgerligt engagemang som blev klar med . Den har - medborgerligt engagemang och är skriven av professor och hans medarbetare. Den första delen kom . Det är fantastiskt att vi har sådana befolkningsstudier, och de är mycket intressanta att läsa. Jag rekommenderar dem verkligen. Det civila samhället är viktigt. Det är där som det ofta uträttas stordåd i det tysta. Människor arbetar i gemenskap och glädje. Då är det viktigt att vi som politiker ser till att civilsamhället kan bedriva sina verksamheter på ett så bra och effektivt sätt som möjligt. Då utvecklas ju hela samhället, och det bidrar till välfärd och social gemenskap. Vi ska göra det så lätt som möjligt för det civila samhället att verka genom att ta bort onödiga regler, och vi ska underlätta för organisationer och föreningar på alla sätt vi kan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund I det här betänkandet finns också ett utskottsinitiativ som handlar om att underlätta så mycket som möjligt för det civila samhället. Man ska ta bort onödiga regler och underlätta för civilsamhället att till exempel kunna vara med på offentliga upphandlingar. Alliansen har också en reservation tillsammans med om romsk inkludering. Vi har all anledning att skämmas i för den historia som romer har i vårt land.