bet · H201SkU20 · 2015-04-21 00:00:00 — Det här rör ju inte , så jag är lite tveksam och frågande till att så starkt driver sådana frågor. Ord som förekommer ofta, både i det muntliga framförandet och i reservationen, är "länder i syd". Jag undrar vad ni menar med länder i syd. behandlar ju även frågor som är av internationell karaktär. Det är just därför som den här motionen är behandlad i skatteutskottet och ligger i det här betänkandet. Vi har en politik både inom och internationellt, och det ska vi ha. När det gäller detta med vinstintressen behöver man som företagare få företaget att gå runt och har rätt att få en vinst. Men det som är problemet är när girigheten tar över, när det går ut över vår miljö, våra barn, vår vård, våra äldre och fattiga länder i syd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skatteförfarande och folkbokföring Fattiga länder i syd är ett begrepp som många använder, bland annat inom Sida. sa man utvecklingsländer, men begreppet har diskuterats eftersom man menar att det inte är säkert att vi har kommit längre i utvecklingen än de på vissa områden. Vi kanske kan göra ett visst utbyte med dem, för de kanske har kommit längre kulturellt och har väldigt mycket erfarenheter som vi inte har. Det är i jämlikhetssträvan som man i stället använder begreppet länder i syd. Det gör det inte mindre besynnerligt att man använder begreppet länder i syd. Frågan är: Jämfört med vem? Det är ju ett relativt begrepp. Om vi sitter häruppe i och talar om länder i syd är det kanske inte helt tydligt vilka länder vi menar. Sedan kan jag inte låta bli att ta upp detta att girigheten tar över. Det är en väldigt tråkig bild av företag och företagare som har här. I har man byggt två identiska äldreboenden. Det ena drivs av ett privat företag och det andra av kommunen. Det har visat sig att det som drivs av det privata företaget har högre kvalitet, bättre resultat, nöjdare personal och extremt mycket lägre kostnader - detta trots att det drivs av aktörer med vinstintressen. Den debatten kommer säkert i ett annat forum, och den ser vi fram emot, eftersom våra synpunkter här skiljer sig åt rejält. Men dessa frågor lyfts nu upp av som misstänkliggör företag och företagande. Det är allvarligt eftersom det är i företagen som jobben skapas, och det är genom jobben och fler arbetade timmar som vi får skatteintäkter, vilket gynnar välfärden. Att arbeta emot företagande och företagare är otroligt destruktivt för landet. arbetar definitivt inte emot företagare. Vi vill till exempel gärna gynna små företagare. Hela EU:s system har gått ut på att öka tillväxt, avreglera och så vidare. Det är ganska upprörande att ett företag med 200 anställda kallas småföretag inom EU. Ett mellanstort företag är alltså större och ett storföretag i sin tur ännu större. Det förklarar vem man har ritat kartan för, och det är problemet. Det har drabbat de fattiga och de mest utsatta att vi ganska länge har haft denna politik. Avregleringen har gjort att vi har en finanskris. Vi har en stor klimatkris på grund av giriga oljeintressen som lobbar mot klimatförhandlingar och så vidare. Det finns därför ett starkt behov av en återreglering. Den avreglering som skett är det många inom som ifrågasätter. Till och med inom IMF förekommer det nya tankar. Jag menar att pendeln har svängt för långt åt ena hållet. Vi ska absolut inte motarbeta företag. Tvärtom ska vi gynna företag. Men vi ska gynna företag som är bra och som bygger upp landet, inte företag som bryter ned för att de sätter girighet före samhällsbyggande. Det händer ofta att jag får frågan varför jag talar så mycket om företagens villkor. Jag ger alltid samma svar: Jag fokuserar på företagarna för att skapa möjligheter för andra att tala om skolan, om välfärden och om miljön, för det är bara genom att företagsamma människor startar företag, anställer och skapar nya skatteintäkter som vi har något att fördela här i kammaren. Det är via företagen som våra gemensamma resurser skapas. Den svenska ekonomin mår bra av och är beroende av fler och växande företag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skatteförfarande och folkbokföring skapar fyra av fem nya jobb, i nio av tio. Allra tydligast är det i småorter och på landsbygd, med andra ord i Landsortssverige, där utvecklingen helt och hållet avgörs av småföretagens möjligheter att verka och växa. Det är det som skapar en levande landsbygd. En av våra stora utmaningar är att förmå fler människor att starta företag. För att bedriva seriös näringsverksamhet behöver man en F-skattsedel. Därför är det angeläget att trösklarna inte är för höga. Det får inte sättas onödiga byråkratiska hinder för att starta företag. har jobbat för att förenkla ansökningsförfarandet och har därmed underlättat för nya företagare. finns det tydliga riktlinjer för under vilka förutsättningar en F-skattsedel ska godkännas. Inom allianspartierna är vi förvånade över att Socialdemokraterna och vill ställa högre krav för att få F-skattsedel. Det motverkar nyföretagandet, det minskar jobben och tillväxten och det är skadligt för . Allianspartierna anser att skattereglerna ska uppmuntra långsiktigt företagande i . Skatter och avgifter ska ligga på en rimlig nivå. ska företag som verkar i göra rätt för sig. Flera av allianspartiernas talare har lyft upp frågan om företrädaransvaret. Det är en viktig fråga som min företrädare i skatteutskottet, , jobbade med . Skattesystemet ska bidra till ett gott företagsklimat med rimliga villkor. Det är därför positivt att en majoritet har funnit anledning att se över reglerna och förordar att en utredning tillsätts. Den stora politiska utmaningen är inte viljan att satsa på välfärden, utan det är förmågan att generera de resurser som krävs. Det var och Alliansens utgångspunkt , och den inriktningen fortsätter vi målmedvetet och konsekvent med. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.)