bet · H301SfU1 · 2015-12-04 00:00:00 — För den som har arbetat och därefter blir arbetslös är SGI:n automatiskt skyddad . är den skyddad bl.a. för den som är anmäld som arbetssökande på Arbetsförmedlingen och aktivt söker arbete. Motion 2015/16:376 (V) avstyrks med det anförda. avslår ett motionsyrkande om en ändrad ersättningsmodell. Handikappersättning betalas ut tidigast fr.o.m. juli månad det år då den försäkrade fyller . För rätt till handikappersättning krävs att den försäkrade för avsevärd tid har fått sin funktionsförmåga nedsatt i en sådan omfattning att han eller hon behöver mer tidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring eller behöver fortlöpande hjälp för att förvärvsarbeta eller i annat fall har betydande merutgifter på grund av sitt handikapp. Handikappersättning betalas ut med ett belopp som motsvarar 69, av prisbasbeloppet, alltefter hjälpbehovets omfattning och/eller merutgifternas storlek. I motion 2015/16:1888 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av regelverket för gränsdragningen vid rätt till handikappersättning. Motionären anför att om merutgifterna är av prisbasbeloppet får den handikappade ingen ersättning. Många människor som har svårt att klara av sina merutgifter får därmed ingen handikappersättning. Det vore i stället rimligt med en ersättningsmodell som helt bygger på en angiven del av samtliga styrkta merutgifter. Regeringen tillsatte en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av regler för och tillämpning av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder (dnr S2012/09134/SF). Syftet med översynen är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara för att därigenom åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. I budgetpropositionen anges att arbetet med översynen av handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionsnedsättning fortskrider i . Arbetsgruppens förslag bör avvaktas. Motion 2015/16:1888 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. reformering av arbetsskadeförsäkringen och beräkning av livränta. Med arbetsskada avses enligt socialförsäkringsbalken en skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. En skada ska anses ha upp-kommit av en sådan orsak om övervägande skäl talar för det. Olycksfall vid färd till eller från arbetet räknas som olycksfall i arbetet, om färden orsakades av och stod i nära samband med arbetet. För den som ådragit sig en arbetsskada lämnas i regel ersättning endast i form av arbetsskadelivränta. Livränta betalas ut om nedsättningen av arbets-förmågan kan antas bestå under . Ersättningen ska i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade haft som oskadad och den inkomst som han eller hon trots skadan kan beräknas få. Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till 7,5 prisbasbelopp. I motion 2015/16:698 av (M) begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utreda de bakomliggande orsakerna till minskningen i antalet arbetsskadeanmälningar och arbetsskadeprövningar. Motionären framhåller att det inte finns något konkret bevis på vad som är orsaken till denna minskning, t.ex. om det finns ett samband med psykisk ohälsa i arbetslivet. m.fl. (S) begär i motion 2015/16:989 (S) ett tillkännagivande om en reformerad och moderniserad arbetsskadeförsäkring. Motionärerna anser att försäkringen och tillämpningen av den inte kan anses vara rättssäker och jämställd. I motion 2015/16:2189 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till en fast tidsgräns för prövning av rätten till ersättning i enlighet med 39 kap. socialförsäkringsbalken. Motionären anser att en prövning av om en arbetsskada har uppstått eller inte ska göras , exempelvis efter 180 dagars sjukskrivning. m.fl. (S) begär i motion 2015/16:2389 ett tillkännagivande om att arbetsskadeförsäkringen bör ses över så att den blir bra för både kvinnor och män. Motionärerna anser att kvinnor missgynnas vid arbetsskadeprövningen. I motion 2015/16:2421 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om livränta vid inkomstförlust. Motionärerna anser att arbetsskadeförsäkringen inte lever upp till den grundläggande principen att livräntan i princip ska ge full kompensation för den inkomstförlust som arbetsskadan förorsakat. I budgetpropositionen anges att antalet anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar har ökat . När det gäller arbetssjukdomar svarar belastningsskador för ungefär hälften av samtliga anmälningar. Vidare anges att drygt var fjärde anmälan om arbetssjukdom uppges vara orsakad av organisatoriska eller sociala faktorer, dvs. den psykosociala arbetsmiljön. En tredjedel av den totala ökningen av anmälda arbetssjukdomar återfinns inom sektorerna vård och omsorg samt sociala tjänster, där kvinnors anmälningar ökar mest. Vidare anges i propositionen att har andelen ansökningar om arbetsskadelivränta som har beviljats stigit. uppgick beviljandefrekvensen till . Ökningen är störst för män, vilket medför att skillnaden i beviljandefrekvens mellan kvinnor () och män () har ökat . Utskottet noterar att för att en anmälan om arbetsskada i normalfallet ska prövas krävs att den försäkrade fått en minskad inkomst, t.ex. vid byte av arbete eller vid beviljad sjukersättning. Antalet personer med sjukersättning har minskat från ca 557 000 när det var som högst 2005 till nuvarande ca 350 000. Detta kan vara en delförklaring till minskningen av antalet arbetsskadeprövningar sett . Vissa psykiska och psykosomatiska besvär är även undantagna från försäkringen, t.ex. sådana som är en följd av att företag läggs ned eller vantrivsel med arbetsuppgifter eller arbetskamrater. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit förbättringar inom arbetsskadeförsäkringen. Förslagen omfattar bl.a. ett nytt bedömningsstöd för prövning av arbetsskadeärenden, inrättande av ett arbetsmedicinskt råd och satsningar på statistik, forskning och kunskapssammanställningar. Osakliga skillnader i beviljandegraden mellan kvinnor och män ska förebyggas och drivkrafter för arbetsgivare bör förstärkas. Utskottet noterar i detta sammanhang att genomfördes ändringar i arbetsskadeförsäkringen, bl.a. för att få en mer rättvis och jämställd försäkring. Beviskravet sänktes för skador som inträffat eller . Regeringens beredning av utredningens förslag bör avvaktas. Motionerna 2015/16:698 (M), 2015/16:989 (S) och 2015/16:2389 (S) avstyrks därmed. Utskottet anser inte att det bör införas en fast tidsgräns för prövning av om det är fråga om en arbetsskada eller inte. Motion 2015/16:2189 (S) avstyrks därmed. När ett livränteunderlag (inkomsten den försäkrade skulle ha haft om arbetsskadan inte hade inträffat) ska beräknas bortses från belopp som överstiger 7,5 prisbasbelopp som fastställs för året när livräntan ska börja lämnas. Livräntan räknas om genom indexering. Utskottet är inte berett att föreslå att gör ett tillkännagivande till regeringen om ändrade regler för hur livräntan beräknas. Motion 2015/16:2421 (S) avstyrks därmed. avslår motionsyrkanden om bl.a. finansiering av samordningsförbund. Finansiell samordning bedrivs av samordningsförbund och är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting samt en eller flera kommuner (Finsam). bidrar med statens andel motsvarande hälften av medlen och landsting och kommuner bidrar med var sin fjärdedel. Målgruppen är individer i förvärvsaktiv ålder som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. I utgången av 2014 fanns det 85 samordningsförbund, som omfattar 240 av landets 290 kommuner. I motion 2015/16:498 av Shadiye Heydari (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att stärka och utveckla samordningsförbunden. Motionären anför bl.a. att den statliga ekonomiska insatsen inte motsvarar de behov som finns. Eftersom kommuner och landsting tillsammans inte kan bidra med mer än staten så begränsas verksamheten ytterligare ekonomiskt. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om Finsams möjlighet till samverkan när det gäller gruppen unga . Motionären anser att Finsam bör kunna omfatta ungdomar som är som ”hoppat av skolan” för att motivera dem till utbildning och/eller arbete. (S) begär i motion 2015/16:594 ett tillkännagivande om betydelsen av fungerande finansiella samordningsförbund som en del i rehabiliteringskedjan och av att aktivt främja förekomsten av dessa i hela riket. I motionen anges att antalet samordningsförbund har ökat och att det är viktigt att de statliga medlen följer med i samma takt. I motion 2015/16:625 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om samordningsförbundens roll. Motionärerna anför att antalet samordningsförbund och deras verksamhet ökar i landet men att de statliga medlen inte ökar i samma takt. behövs principer för vad som är en rimlig ekonomisk nivå för samordningsförbunden och hur medlen ska fördelas. Det är nödvändigt att finansieringen av Finsam får en långsiktig lösning. Regeringen bör se över hur samordningsförbundens roll i välfärdsarbetet kan stärkas och hur samordningsförbundens struktur kan användas för målgrupper som inte inkluderas i förbundens verksamhet. beslutade utskottet att ge utvärderings- och forskningssekretariatet i uppdrag att inleda en förstudie om en uppföljning av Finsam. Utskottet höll en offentlig utfrågning . Under har en arbetsgrupp genomfört en uppföljning som presenterades för utskottet , då utskottet beslutade om publicering i ; 2014/15:RFR13 Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. I rapporten anges bl.a. följande. Vid sidan om Finsam finns det ett antal andra samverkans- och rehabiliteringsåtgärder inom sjukskrivningsprocessen som berör Finsam på olika sätt. Gränsdragningen mellan några av dessa åtgärder och Finsam är inte alltid klar, och såväl målgrupper som insatser kan ibland överlappa varandra. Arbetsgruppen anser att det bör göras en samlad översyn av samtliga rehabiliteringsåtgärder som är relevanta i detta sammanhang för att klarlägga respektive åtgärds målgrupp, insatser och resultat ur såväl individens som samhällets perspektiv. Vid utskottets offentliga utfrågning och i intervjuer med samordningsförbunden har det framförts synpunkter från olika håll om att samordningsförbundens arbetssätt och samverkansstrukturer även lämpar sig för andra uppgifter. Uppgifter som har nämnts i detta sammanhang handlar om integration, psykisk ohälsa och insatser för ungdomar som står utan både arbete och utbildning. Utskottet kan konstatera att arbetsgruppen har sett positivt på dessa synpunkter och menat att Finsam har en unik samverkansstruktur som skulle kunna användas i flera sammanhang. Utskottet delar arbetsgruppens bedömning att en eventuell utvidgning av samordningsförbundens uppgifter skulle kräva en översyn av de nuvarande offentliga åtgärderna på de nämnda områdena samt en genomlysning av lagen om Finsam, samordningsförbundens resurser och de enskilda förbundens lokala förutsättningar. Utskottet vill även peka på att när det gäller medelstilldelning framgår det av avsnittet Anslag inom utgiftsområde 10 i detta betänkande att regeringen föreslår att statens andel av finansieringen av samordningsförbunden ska ökas med , till totalt . Utskottet, som utgår från att regeringen arbetar med frågan och beaktar de synpunkter som framförs i rapporten, är inte nu berett att föreslå att ska göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2015/16:498 (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:594 (S) och 2015/16:625 (S). Motionerna avstyrks därmed. Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1951 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2014/15:2881 av Finn och (M), 2015/16:11 av (SD), 2015/16:61 av och (båda SD), 2015/16:240 av (M), 2015/16:273 av Finn (M), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2015/16:600 av (S), 2015/16:1371 av och (båda MP), 2015/16:1669 av Finn och (båda M), 2015/16:2386 av m.fl. (S), 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2800 av m.fl. (MP), 2015/16:2869 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 26. Den pågående utgiftsökningen i sjukförsäkringen måste motverkas. arbete är, tillsammans med de striktare reglerna för beviljande av sjukersättning och tydliga tidsgränser i sjukförsäkringen, avgörande för att få ned nivåerna på sjukfrånvaron. roll och uppdrag bör dock ytterligare förtydligas och förstärkas. Därför bör siffersatta mål sättas upp för sjukpenning- och ohälsotalet och de myndigheter som behövs för att uppnå målet bör definieras. är en central aktör, men också och landstingen är viktiga. Myndigheterna bör ges i uppdrag att ta fram en gemensam handlingsplan för att uppnå målet. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:61 av och (båda SD), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2015/16:2869 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2015/16:11 av (SD) och 2014/15:2881 av Finn och (M), 2015/16:240 av (M), 2015/16:273 av Finn (M), 2015/16:600 av (S), 2015/16:1371 av och (båda MP), 2015/16:1669 av Finn och (båda M), 2015/16:1951 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2386 av m.fl. (S), 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2800 av m.fl. (MP). På grund av en ny lagtolkning får inte ta hänsyn till om den som ansöker om en förmån inom socialförsäkringen befinner sig i lagligt eller inte. Kassan ska enbart ta ställning till om personen bedöms vara bosatt i eller inte. Det innebär att personer från ett annat EU-land som saknar uppehållsrätt kan ha rätt till förmåner från socialförsäkringen. Avsaknaden av krav på laglig vistelse försämrar även möjligheten att kontrollera att förmåner inte betalas ut på fel grunder. Trots att felaktigheter upptäckts och utbetalningar har skett kan kassan inte återkräva förmånerna, eftersom kassan enbart får göra en prövning av om personen var bosatt i vid det aktuella tillfället. Regeringen bör återkomma med förslag om krav på uppehållsrätt för att förmåner från socialförsäkringen ska kunna betalas ut, att återkrav ska bli möjligt i dessa fall och att det ska göras en generell justering av lagstiftningen för att förhindra fusk inom detta område. Förskolan, där många barn finns samlade på liten yta, är en känd riskzon för smittspridning. Den bör dämpas genom att karensdagen slopas för anställda inom förskolan. Precis som det är en självklarhet att förskolan inte tillåter att sjuka barn deltar i verksamheten, är det lika självklart att barn inte ska behöva befinna sig på en förskola tillsammans med sjuka pedagoger. Regeringen bör återkomma till med förslag om att karensdagen tas bort för personal inom förskolan. Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2881 av Finn och (M), 2015/16:11 av (SD), 2015/16:61 av och (båda SD), 2015/16:240 av (M), 2015/16:273 av Finn (M), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2015/16:600 av (S), 2015/16:1371 av och (båda MP), 2015/16:1669 av Finn och (båda M), 2015/16:1951 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2386 av m.fl. (S), 2015/16:2800 av m.fl. (MP), 2015/16:2869 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 26. Socialförsäkringarna har stor betydelse för människors trygghet, beteende och drivkrafter för att arbeta. Trygghetssystemen bör vara utformade så att de flesta garanteras en större del av inkomstbortfallet med obligatoriska och offentligt finansierade försäkringar. De bör även ge utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Självrisker ska kombineras med högkostnadsskydd. Nivåerna på ersättningarna och systemen i övrigt ska utformas så att den enskilde stimuleras att delta i åtgärder som leder till så god hälsa som möjligt och återgång till arbetslivet. Målsättningen med sjukförsäkringen bör vara att den ska vara trygg för den som saknar arbetsförmåga. Den som har eller kan återfå en arbetsförmåga ska få hjälp och gott stöd för att komma åter i arbete, t.ex. i form av förstärkt rehabilitering. Det förebyggande arbetet måste ses som en integrerad del i arbetet för att minska förekomsten av sjukfrånvaro och i ett långsiktigt och brett perspektiv. Det räcker inte med att bara fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Det behövs en politik som bidrar till att minska stressen och till att skapa goda förutsättningar för en förbättrad folkhälsa. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Vård av närstående, punkt 3 (SD, C, KD) av (SD), (C), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2381 av (C), 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 39. Det är viktigt att underlätta för personer att bl.a. kunna följa med sina äldre anhöriga när de behöver stöd och hjälp. Det bör utredas hur en ersättning motsvarande tillfällig föräldrapenning för vård av barn skulle kunna införas för sådana situationer. Ersättningen bör kunna ges när en äldre anhörig, närstående eller vän är i behov av hjälp och stöd. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur en sådan ersättning kan införas i sjukförsäkringssystemet. Trygghetssystemen för företagare, punkt 4 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 11, 2015/16:1931 av (M) och 2015/16:609 av och (båda S), 2015/16:1111 av (FP) och 2015/16:1542 av (M) yrkandena 1 och 2. Många företagare verkar i en alltför otrygg miljö där de sociala skyddsnäten, som t.ex. föräldraförsäkringens utformning, innebär att egenföretagare har sämre tillgång till grundläggande stöd än en person som är anställd. En översyn bör därför göras av hur tryggheten i de sociala trygghetssystemen för egen- och småföretagare ska kunna öka. En sådan översyn ska syfta till att göra det enklare att kombinera företagande med familje- och vardagsliv. Detta är bl.a. viktigt för att fler kvinnor ska välja att bli företagare. Detta bör ge regeringen till känna. Sjukpenninggrundande inkomst för företagare, punkt 5 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:892 av (KD), 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 2, 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2015/16:3002 av och (båda C). En viktig del för att förbättra förutsättningarna för att starta företag är möjligheten att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet . Nya generationer företagare med hemmavarande barn måste känna att steget från en anställning till eget företagande är tryggt. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslår att ersättning till företagare som driver företag i aktiebolagsform under ett uppbyggnadsskede bör baseras på tidigare faktiska inkomster. Skyddstiden för den som startar företag föreslås även förlängas från 24 . Detta är extra betydelsefullt för kvinnor, bl.a. för att kvinnor är mindre riskbenägna än män. Vi ser således positivt på dessa förslag. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet vad som anförts. Trygghetssystemen för studerande, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16 samt 2015/16:413 av (M), 2015/16:877 av (S) och 2015/16:2343 av m.fl. (S). Studenter kan bara vara sjukskrivna på heltid eller inte alls. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslår att det ska bli möjligt för studenter att vara sjukskrivna på deltid. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om att studenter ska kunna vara sjukskrivna på deltid i varierande grad och kunna behålla studiemedlen. kan en sjukskriven student bara få rehabilitering till arbetsmarknaden. Det är dock högst troligt att de flesta sjukskrivna studenter i första hand vill fullfölja sina studier. Regeringen bör utreda Studenthälsans och sjukvårdens ansvar för studenters rehabilitering samt förtydliga utbildningsanordnarens rehabiliteringsansvar. Sjukpenninggrundande inkomst, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:561 av (S) och 2015/16:1422 av (M). Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om e-inkomst innebär att all inkomst som är skattegrundande ska inrapporteras till . Tanken är att alla myndigheter ska kunna ta del av uppgifterna. Systemet blir enkelt, förutsägbart och rättssäkert för enskilda och företagare inklusive kombinatörer. Det förenklar även och ger bättre skydd för de som har oregelbunden arbetstid, vilket till övervägande del är kvinnor. Regeringen bör återkomma till med förslag om e-inkomst. Sjukpenning, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 11 samt 2015/16:390 av (FP), 2015/16:1995 av (KD) yrkande 2, 2015/16:2425 av m.fl. (S) och 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 4. Möjligheter till utökade kontrollstationer inom sjukförsäkringen bör ses över i syfte att motverka de ökande sjuktalen. Kvinnor står för en betydande del av sjuktalen, något som har ett starkt samband med dagens familjebildningsmönster. Det är därför mycket angeläget att jämställdhetsaspekten blir belyst när det gäller sjukskrivningarna. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Sjukpenning, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:390 av (FP) och 2015/16:1995 av (KD) yrkande 2, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 11, 2015/16:2425 av m.fl. (S) och 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 4. En del av de totala utgifterna för både stat och arbetsgivare utgörs av den sjukfrånvaro som uppstår efter ingrepp av icke-medicinsk art, d.v.s. ingrepp som av läkare inte bedömts vara av sådan vikt för sökanden att medicinsk orsak kunnat åberopas. Exempel på ingrepp av denna typ är vissa plastikoperationer, operationer som på grund av sin icke medicinska orsak får bekostas privat. Ett antal av de mer ”populära” skönhetsoperationerna innebär en eller ett par veckors konvalescens. Att stat och arbetsgivare får stå för kostnader för sjukpenning eller sjuklön och eventuella kostnader för vikarie kan knappast anses som en rättvis kostnadsfördelning efter ett icke-medicinskt ingrepp. Regeringen bör därför utreda frågan i enlighet med vad som har anförts. Sjukpenning, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: