bet · H301MJU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Följande förändring i index kan noteras mellan 2012–2015: för jordbrukets produktionsmedel totalt, varav djurfoder –6,, energi- och smörjmedelspriserna –11,, gödnings- och jordförbättringsmedel . – Genomsnittliga priser på jordbruksmark Statistik redovisas –2013. Priserna har mer än fyrdubblats . – Index för genomsnittliga arrendepriser på jordbruksmark Statistik redovisas –2014. Arrendepriserna har mer än fördubblats . – Antalet sysselsatta i inom jordbruket Statistik redovisas , 2008, 2010, 2012 och 2013. Statistiken redovisas totalt respektive uppdelat på kvinnor och män. Antalet sysselsatta inom jordbruket minskade . –ökade det totala antalet sysselsatta inom jordbruket med . var kvinnor och män sysselsatta inom jordbruket. Statistik redovisas , 2007, 2010, 2013 och 2014. På grund av definition av företag ändrats går det endast att jämföra antalet företag . Antalet jordbruksföretag har minskat –2014. – Driftsresultat för jordbruket Statistik redovisas –2013. – Antalet nya företag inom de gröna näringarna Statistik redovisas –2014. Antalet företag ökade –2014. – Antalet växtodlingsföretag och företag med husdjur, varav företag med mjölkkor och övriga företag Statistik redovisas , 2013 och 2014. –2014 skedde följande utveckling: antalet växtodlingsföretag –5,, antalet företag med husdjur –12,, antalet övriga företag –5,, och antalet företag med mjölkkor –20,. – Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar Statistik redovisas , 2005, 2008, 2010, 2012 och 2014. –2014 minskade antalet mjölkkor med nära 60 000 djur (–), slaktsvin minskade med ca 238 000 (–) och smågrisar minskade med ca 153 000 (–). Antalet slaktgrisar (ca 5 000) och antalet smågrisar (ca 5 000) ökade emellertid något . – Areal , varav spannmålsareal och vall-areal Statistik redovisas , 2007, 2010, 2013 och 2014. Åkerarealen ökade –2014 med 85 500 ha (+4 %). Arealen spannmålsareal minskade med ca 119 500 ha (–), och arealen vallareal ökade med 205 000 ha (+21 %) . Spannmålsarealen ökade emellertid med ca 50 000 ha , medan vallarealen minskade med ca 8 000 ha . – Andel utbetalt gårdsstöd betalades av gårdsstödet ut (första möjliga dag för utbetalning). Totalt hade av gårdsstödet utbetalats . Andelen utbetalt stöd var den högsta . Stödet till jordbruket i norra Som indikator för att mäta stödet till jordbruk i norra används förändringen i antalet mjölkföretag uppdelat på olika storleksklasser och årliga utvärdering av det nationella stödet till jordbruket i norra . Indikatorn för antalet mjölkföretag redovisas för åren 2006–2014, uppdelat på storleksklasserna 1–24, 25–75 och över 75 kor. Statistiken visar att antalet mjölkföretag har minskat relativt kraftigt för de två mindre storleksklasserna, medan det har skett en ökning för de större mjölkföretagen. utvärdering visar att antalet företag i norra med mjölk-, svin- och äggproduktion har minskat kontinuerligt . Den totala produktionen för flertalet av de stödberättigade produktionsgrenarna har emellertid ökat något . Ekologisk produktion och konsumtion Regeringen redovisar resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder för ekologisk produktion och konsumtion. Andra bedömningsgrunder inkluderar statistik för ekologisk odling och försäljningsstatistik för ekologiska produkter från Ekoweb i samarbete med . Regeringen betonar att betydande insatser för ekologisk produktion görs inom flera områden och omfattar hela livsmedelskedjan, t.ex. stöd till ekologisk produktion inom ramen för landsbygdsprogrammet. Av redovisningen framgår att den ekologiska odlingen har ökat kontinuerligt i . Målet i landsbygdsprogrammet –2013 om odlad ekologisk areal har uppnåtts i några regioner. Av totala certifierade areal jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2014. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen ökade med 2014. Det innebär en ökning i försäljningen . Andelen sålda ekologiska livsmedel inom den offentliga marknaden ökade med . Av alla sålda livsmedel 2014 var ekologiska, vilket ska jämföras med 2013. Regeringens analys och slutsatser Regeringen konstaterar att reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken har inneburit att den har blivit alltmer marknadsorienterad samt att jordbrukarna arbetar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. Avräkningspriserna och kostnaderna för insatsvaror har varierat stort . Av regeringens analys framkommer specifikt att kostnaden för insatsvaror har stigit mer än avräkningspriserna för animalier. Detta har haft en negativ effekt på produktionen av animalier och framför allt mjölk. När det gäller stödet till jordbruket i norra noterar regeringen att mjölkproduktionen är den helt dominerande produktionsgrenen. När det gäller antalet mjölkkor uppvisar de olika stödområdena en olikartad utveckling. Det pågår enligt regeringen en storleksrationalisering i kustområdet och i de södra delarna av norra . Regeringen konstaterar att satsningarna för att främja ekologisk produktion och konsumtion har bidragit till en ökning av både den ekologiska odlingen och marknaden för ekologiska produkter. 3.4 Resultat miljö, klimat och energi Indikatorer som mäter effektiviteten för kväve och fosfor beräknat från nationell gårdsbalans redovisas , 2007, 2009 och 2011. Effektiviteten av kväveanvändningen har ökat från 2001 för kväve och från 2011 för fosfor. Utsläppen av ammoniak från jordbruket har minskat med . Jordbrukets utsläpp av ammoniak uppgick till 2012. Hälsoriskerna vid användning av växtskyddsmedel har minskat med 2012 jämfört med , medan miljöriskerna har minskat med . Indexen visar att riskerna har legat på ungefär samma nivå . En viss ökning har skett när det gäller miljöriskindexet. Indikatorer som visar utsläpp av växthusgaser från jordbruket –2013 redovisas. Utsläppen från jordbruket motsvarade knappt koldioxidekvivalenter 2003. Motsvarande siffra hade minskat till ca koldioxidekvivalenter 2013. Utsläppen av metan och lustgas från jordbruket fortsätter att minska. Utsläppen har minskat med –2013. Minskningen beror framför allt på ett minskat antal nötkreatur och svin samt förbättrad gödselhantering. En indikator för totalt tillförd mängd bioenergi –2013 redovisas. Den större delen av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. konstateras att jordbruket bidrar med en liten men ökande del av bioenergiproduktion. Biogas från jordbruket fortsätter att öka och produktionen ökade . Regeringens analys och slutsatser Belastningen av växtnäringsämnen på havet och övergödningen i vattendragen minskar, även om övergödningsproblem alltjämt kvarstår i många områden. Regeringen konstaterar att beting i fråga om utsläppen av kväve är på god väg att uppfyllas. Insatserna för att minska utsläppen av övergödande ämnen bör därför fokusera på att minska utsläppen av fosfor. Regeringen konstaterar att jordbrukets utsläpp av växthusgaser långsiktigt har minskat till följd av en minskad användning av mineralgödsel och minskad djurhållning. konstaterar regeringen att livsmedelsproduktionen inte har minskat i samma utsträckning. Det innebär att effektiviteten i produktionen har förbättrats och att klimatpåverkan per producerad enhet är mindre. Produktionen av biogas från jordbruket fortsätter att öka. Regeringen understryker att det bedrivs ett kontinuerligt arbete för att minska beroendet av fossil energi i de gröna näringarna. 3.5 Resultat den gemensamma fiskeripolitiken och fiskerinäringen Tabell 5 Resultatindikatorer för ett hållbart fiske Biologisk status för fiskbestånd Av EU:s gemensamma fiskbestånd har andelen bestånd som är inom biologiskt säkra gränser ökat från 2015. En osäkerhet kring beståndsuppskattning för torsken i innebar att kvoten för det östra torskbeståndet minskades . Även det västra torskbeståndet minskades, eftersom fisketrycket inte hade sänkts i tillräcklig grad. Utvecklingen för vild lax i är fortsatt oroande, vilket fick till följd att kvoten minskade ytterligare . Kvoten för sillbeståndet ökades , medan kvoten minskades för skarpsill. Åtgärder för att minska bifångster och utkast av torsk i vidtogs tillsammans med . Förädlingsvärdet för den svenska fiskeflottan har ökat totalt med . Stora skillnader kan observeras för olika typer av fisken och för olika storlekar på fartyg. Det småskaliga fisket, dvs. fartyg med passiva redskap, uppvisar låga förädlingsvärden, medan de stora fartygen med aktiva redskap uppvisar höga och ökande förädlingsvärden. Antal fiskbestånd under förvaltningsplaner Samtliga förvaltningsplaner följdes. Fisket på sex kvoter stoppades efter det att de svenska kvoterna var uppfiskade. Utnyttjandet var generellt högt. Fiskeriprogrammet/Havs- och fiskeriprogrammet För att följa fiskeriprogrammets resultatutveckling redovisas programmets budgetutnyttjande. Havs- och fiskeriprogrammet var inte aktuellt eftersom programmet då höll på att utarbetas. Andelen beviljade stöd uppgår till av den totala programbudgeten för perioden, även om variationer förekommer mellan de fem prioriterade områdena. Målvärdet är 100 procents utnyttjande av medlen över programperioden. Tabell 6 Budgetutnyttjande för de fem prioriterade områdena (PO) inom fiskeriprogrammet, utfall –2014 PO1 Åtgärder för anpassning av gemenskapens fiskeflotta PO2 Vattenbruk, inlandsfiske, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter PO3 Åtgärder av gemensamt intresse PO4 Hållbar utveckling av fiskeområden Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism Tabell 7 Resultatindikatorer som redovisas för området vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism Produktion (ton) Statistik redovisas för perioden –2013 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2013: matfisk +43 % och sättfisk +2 %. Försäljningsvärde (mnkr) Statistik redovisas för perioden –2013 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2013: matfisk +69 % och sättfisk +15 %. Statistik redovisas för perioden –2013 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2013: matfisk –och sättfisk –. Statistik redovisas för perioden –2013 uppdelat på totalt respektive kvinnor och män. Perioden –2013: totalt –, kvinnor +16 % och män –. ökade antalet anställda kvinnor och antalet män . Regeringens analys och slutsatser Antalet fiskbestånd inom biologiskt hållbara gränser ökar, även om utvecklingen för torsken i alltjämt är oroande. Regeringen anser därför att kvoterna måste anpassas och att förvaltningsåtgärder måste vidtas för att förbättra förutsättningarna för torskens beståndsutveckling. Av regeringens analys framgår att EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik skapar bättre förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske. Den nya fiskeripolitiken innebär en utveckling mot ett mer hållbart fiske. Det gäller både ur biologisk synpunkt och ur ett näringslivsperspektiv. Regeringen konstaterar att den höga budgetutnyttjandegraden för fiskeriprogrammet 2007–2013 innebär att målet för fiskeriprogrammet utifrån resultatindikatorn är uppnått för budgetperioden. Avslutningsvis lyfter regeringen fram att det svenska vattenbruket uppvisar en positiv utveckling i form av en ökad omsättning och en relativt stabil sysselsättningsökning. Regeringen konstaterar att det finns utrymme för det svenska vattenbruket att ta en betydligt större marknadsandel på den nationella marknaden, som det är viktigt att vattenbruket är långsiktigt hållbart. Offentlig kontroll och redlighet i livsmedelskedjan Tabell 8 Resultatindikatorer för offentlig kontroll och redlighet i livsmedelskedjan Andelen riskbaserad kontroll, kommunernas kontroll av livsmedelsanläggningar Statistik redovisas uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i högsta riskklass. av myndigheterna har kontrollerat flertalet (91–) av de livsmedelsanläggningar som är placerade i de högsta riskklasserna. Motsvarande siffra var . Andelen riskbaserad kontroll, kommunernas kontroll av dricksvattenanläggningar Statistik redovisas uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i högsta riskklass. av myndigheterna har kontrollerat flertalet (91–) av de dricksvattenanläggningar som är placerade i de högsta riskklasserna. Motsvarande siffra var . Säker mat och redlig hantering, resultat vid kontroll Statistik redovisas –2014. Andelen rapporteringspunkter utan avvikelse har ökat . Förutom de specificerade indikatorerna redovisas också en sammanställning av några av de aktiviteter som har genomförts när det gäller utbildningar riktade mot kontrollmyndigheter för att öka kompetensen i livsmedelskontrollen, t.ex. antalet vägledningar och kontrollhandböcker och antalet utbildningar/utbildningstillfällen/deltagare. Säkra livsmedel och goda matvanor Inga indikatorer redovisas för goda matvanor för att säkerställa att konsumenter har förutsättningar att göra medvetna val vad gäller hälsosam och säker mat. Regeringen redogör bl.a. för symbolen Nyckelhålet och amningen av barn, Inga indikatorer redovisas. Det redogörs för olika insatser som görs i syfte att minska matsvinnet. Offentliga måltider och upphandling I resultatbeskrivningen redogörs för antalet måltider inom skola, vård och omsorg, samt statens, kommunernas och landstingens kostnader för livsmedel och måltidstjänster. Därutöver redogörs för inrättandet av det nationella kompetenscentrumet för måltider inom vård, skola och omsorg. Regeringens analys och slutsatser Inledningsvis konstaterar regeringen att det finns stora variationer mellan hur väl den svenska livsmedelskontrollen fungerar. Regeringen lyfter fram att antalet kontroller på regional och lokal nivå har ökat . Det krävs emellertid fortsatta insatser för att man ska nå de nationella målen för livsmedelskontrollen. Stora skillnader kan observeras mellan olika kommuner, dvs. å ena sidan kommuner som i allt väsentligt uppfyller kraven och å andra sidan kommuner som uppvisar allvarliga brister i sin kontroll. Regeringen betonar därför vikten av ett fortsatt arbete för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet. Det bedöms också vara fortsatt angeläget att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduktionen och att stärka samordningen mellan kontrollmyndigheter för att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollen. I analysen betonar regeringen att det fortfarande finns ett stort behov av att förbättra matvanorna, särskilt i vissa grupper. Avslutningsvis betonas att den offentliga upphandlingen av livsmedel är betydelsefull för kvaliteten på måltiderna inom den offentliga sektorn. Upphandlande myndigheter behöver även fortsättningsvis stöd, information och vägledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. 3.7 Resultat internationellt arbete Regeringen redovisar bl.a. det arbete som görs inom FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation (FAO) för att trygga den globala livsmedelsförsörjningen. Det globala miljö- och klimatarbetet Regeringen betonar att klimatet både påverkar och påverkas av jord- och skogsbruk och annan markanvändning i och andra länder. Det gäller inte minst utvecklingsländer. Regeringen redogör för det klimatarbete som pågår på olika nivåer, t.ex. arbetet för att få till stånd ett nytt rättsligt bindande globalt klimatavtal. Andra frågor som tas upp rör det nordiska fiskesamarbetet och de utmaningar som fisket står inför samt arbetet med för . Ingen indikator redovisas för resultatområdet, men regeringen anger en annan bedömningsgrund, nämligen att och arbete har bidragit till att lösa ett tjugotal exportrelaterade ärenden . Detta arbete har möjliggjort svensk export av framför allt animaliska produkter. I avsnittet redogörs bl.a. för det pågående arbetet med att avsluta Doharundan och andra internationella förhandlingar som bidrar till en mer transparent och öppen världshandel. Regeringens analys och slutsatser Regeringen bedömer att det internationella arbetet bidrar till att nå målen för arbetet, t.ex. en öppnare och mer marknadsanpassad handel, klimathänsyn, utvecklingshänsyn, hållbar produktion i jordbruks-, fiske- och skogsnäringen och säkra livsmedel. I analysen konstaterar regeringen att milleniemål 1 är inom räckhåll. Beslutet att anta en FAO-strategi för regeringens arbete visar på den vikt som lägger vid organisationens arbete och organisationens betydelse för svensk och global utvecklingspolitik. Myndigheternas konkreta arbete bidrar enligt regeringen till att hjälpa företag in på nya marknader i världen. Vidare anser regeringen att arbetet med att minska hindren för svensk export genom att verka för exportgodkännanden och lösa exportrelaterade problem i tredjeland är viktigt för att svenska företag ska kunna komma in med nya produkter på dessa marknader. 3.8 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet bl.a. att gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet alltjämt har stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Utskottet noterade att antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar minskade relativt kraftigt –2013. Vidare menade utskottet att det var viktigt att beakta behovet av att följa upp resultatet av de åtgärder som vidtas inom ramen för (L 2013:01). Utskottet noterade att informationen om ekologiskt jordbruk hade utvecklats i förra årets budgetproposition då ekologisk produktion och konsumtion hade fått en egen rubrik och tillhörande indikatorer. Den ekologiska odlingen och marknaden för ekologiska produkter hade enligt utskottet utvecklats positivt. Det var enligt utskottets mening viktigt att jordbrukets administrativa kostnader begränsas så långt det är möjligt som syftet med regelverket inte äventyras. De vidtagna åtgärderna för att minska jordbrukets administrativa kostnader hade enligt utskottet varit framgångsrika i och med att kostnaderna minskade –2012. I förra årets uppföljning välkomnade utskottet att havs- och fiskeriprogrammet för budgetperioden –2020 kommer att inkludera finansiering av åtgärder som ska underlätta genomförandet av EU:s nya fiskeripolitik, bl.a. det successiva införandet av ett utkastförbud, och även göra det möjligt att genomföra vissa av EU:s miljödirektiv, t.ex. havsmiljödirektivet. Utskottet ansåg vidare att det var positivt att antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser ökar. Slutligen anförde utskottet att det är viktigt att minska företagens administrativa kostnader inom fiskeområdet utan att syftet med regelverket äventyras. Utskottet noterade att resultatredovisningen innehåller resultatindikatorer för offentlig kontroll i livsmedelskedjan, vilket gör det enklare att bedöma resultatutvecklingen inom området. kvarstod vissa brister då det saknades indikatorer som inriktas mot konsumentbeteende. Utskottet framförde att arbetet med att öka kontrollen av redligheten i livsmedelshanteringen är fortsatt angeläget och att det därför vore värdefullt om regeringen kunde återkomma och redogöra för vilka resultat som resursförstärkning för att motverka livsmedelsfusk ledde till. Vidare menade utskottet att arbetet med att stärka samordningen av livsmedelskontrollen för att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollen bör fortsätta. Utskottet ansåg att det var positivt att det redovisas statistik om småskalig livsmedelsproduktion. Vidare noterade utskottet att antalet företag inom den småskaliga livsmedelsproduktionen fortsätter att öka. Regeringen borde i budgetpropositionen redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av utskottets tidigare uppföljningar. Utskottet ansåg att det var glädjande att de iakttagelser som framfördes i miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets utvärdering av delar av landsbygdsprogrammet hade beaktats vid utformningen av det nya programmet –2020. Vidare menade utskottet att det var viktigt att de synpunkter som utskottet har uppmärksammat beaktas både i slutfasen av framtagandet av det nya landsbygdsprogrammet och därefter i det fortlöpande arbetet. 3.9 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar I förra årets budgetproposition konstaterade regeringen att det behövs en ny samlad strategi för att stärka jordbrukssektorns konkurrenskraft. (L 2013:01) har haft i uppdrag att utreda möjligheterna för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Utredningen överlämnades till . Enligt gruppens bedömning är det viktigt att beakta behovet av att kunna följa upp resultatet av de åtgärder som kommer att vidtas. Som en följd av den kraftiga obalansen på marknaden för svenskt griskött som uppstod och utarbetades en handlingsplan av värdekedjans aktörer. Handlingsplanen innehåller åtgärder på både lång och kort sikt och rör såväl grisföretag som slakterier, dagligvaruhandeln och stat. Regeringen konstaterar att handlingsplanen har fungerat som ett viktigt styrinstrument för åtgärder på branschnivå. Gruppen välkomnar handlingsplanen och emotser en redovisning i nästa års budgetproposition av vilka effekter som de olika åtgärderna har haft för att vända den negativa utvecklingen för marknaden för svenskt griskött. Krisen i mjölknäringen fördjupades och . Den djupa nedgången i världsmarknadspriserna för mjölk i kombination med att stora investeringar hade gjorts i nya mjölkstallar ledde till likviditets- och soliditetsproblem för många svenska mjölkföretag. Regeringen bemyndigades att ge staten betalningsansvar för kreditgarantier riktat till mjölkföretag som gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. En handlingsplan med 87 åtgärder togs fram av organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktion för att utveckla branschen. Gruppen välkomnar handlingsplanen och emotser en redovisning i nästa års budgetproposition av vilka effekter de olika åtgärderna har haft för att vända den negativa utvecklingen för svensk mjölkproduktion. Gruppen har vid tidigare tillfällen lyft fram att det är positivt att regeringen i vissa fall kompletterar resultatredovisningen i budgetpropositionen med särskilda resultatskrivelser. Regeringen kan därför överväga om särskilda resultatskrivelser vore lämpliga när det gäller redovisningen av vilka effekter som åtgärderna för att vända den negativa utvecklingen på marknaden för svenskt griskött och svensk mjölkproduktion har haft. Regeringen skriver att insatser inom flera områden i livsmedelskedjan har lett till en ökning av både den ekologiska odlingen och marknaden för ekologiska produkter. Gruppen noterar denna utveckling och vill betona det nya landsbygdsprogrammets betydelse för utvecklingen av den ekologiska produktionen och konsumtionen. Gruppen konstaterar att fokus i regelförenklingsarbetet har flyttats från administrativa kostnader till upplevd administrativ börda. Regeringen skriver att regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken har blivit krångligare som ett resultat av den senaste reformen som beslutades . Gruppen anser därför att det vore värdefullt om regeringen kunde förtydliga i vilken utsträckning detta kommer att leda till en ökning av jordbrukets administrativa kostnader, eftersom dessa kostnader minskade –2012. Det är enligt gruppen fortsatt viktigt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader och upplevda administrativa börda fortsätter. Statens insatser inom fiskeområdet är i hög grad inriktade på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Gruppen ser positivt på att antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser ökar, även om utvecklingen för torsken i är oroande. Regeringen menar att genomförandet av EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske framöver. Gruppen delar denna uppfattning. Regeringen bedömer att nuvarande kontrollregler inom EU måste anpassas till de nya regler som är beslutade enligt grundförordningen och att insatser måste göras under innevarande och kommande år för att informera verksamhetsutövarna om de regelförändringar som införs. Gruppen anser att det är viktigt att minska företagens administrativa kostnader inom fiskeområdet utan att syftet med regelverket äventyras.