bet · H301NU4 · 2015-11-13 00:00:00 — Dessutom ska bolaget även fortsättningsvis genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. ska säljas tills dess att av den areal bolaget hade vid bolagets bildande är avyttrad. Enligt årsredovisning 2014 förvaltar bolaget produktiv skogsmark, vilket är av skogsmark. Bolagets skogsinnehav är spritt över hela men har sin tyngdpunkt i norra . Skogen är viktig som råvara för skogsindustrin och skapar sysselsättning och rekreationsmöjligheter. säljer framför allt timmer, massaved och biobränsle till sina kunder. I redovisningen anges att bolaget bedriver ett långsiktigt hållbart skogsbruk bl.a. genom att avsätta av den produktiva skogsmarken som naturvårdsareal och etablering av totalt 36 ekoparker. Det redovisas att markförsäljningsprogrammet pågår där bolaget säljer skogsmark till enskilda för att bidra till tillköps- och omarronderingsmöjligheter, särskilt i glesbygd. Målet är att avyttra av den egna skogsmarken (beräknat på innehavet 2002) till privatpersoner. När det gäller jaktarrenden avslog ett enhälligt utskott en motion (2014/15:508 av i m.fl. [S]) liknande den här aktuella om arrendepriser. Utskottet hänvisade till sina ställningstaganden och då liknande motionsyrkanden avslogs av . Utskottet vidhöll att detta inte är en fråga där statsmakterna bör agera. är ett statligt ägt bolag som agerar på marknadsmässiga villkor, och det är bolagsledningen som ansvarar för frågor som rör den löpande verksamheten och operativa beslut. tillverkar och levererar förädlade järnmalmsprodukter och tjänster till kunder över hela världen. Andra närliggande produkter och tjänster som bygger på kunnande och som stöder huvudaffären ingår i verksamheten. Bolagets affärsstrategi är att utveckla, tillverka och sälja järnmalmsprodukter med egenskaper som överträffar konkurrenternas. bedriver vidare prospektering för att säkra gruvdriftens långsiktiga behov av järnmalm och är en viktig form av kunskapsinhämtning. Målet är att ha framförhållning för att trygga utvecklingen av produktion och omgivande samhällen. , vid utskottets behandling av redogörelse för företag med statlig ägande (skr. 2013/14:140, bet. 2014/15:NU4), avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att bör ha tydligare fokus på prospektering. Utskottet uttalade att detta var en fråga som rör bolagets operativa verksamhet och inte är en fråga för att avgöra. Utskottet såg därför ingen anledning att göra något tillkännagivande i enlighet med vad motionärerna anförde. En avvikande mening fanns (SD). Aktiebolaget () ska som marknadskompletterande aktör på kommersiella och hållbara grunder bedriva kreditverksamhet i syfte att främja svensk exportnäring genom att erbjuda finansieringslösningar som direkt eller indirekt främjar svensk export. SEK administrerar därutöver det statsstödda exportkreditsystemet, det s.k. CIRR-systemet (commercial interest reference rate), som baseras på och om statsstödda exportkrediter. För att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer beslutade regeringen och att öka kapaciteten hos SEK att finansiera exportkrediter av svenskt intresse. Det skedde genom ett kapitaltillskott som ökade bolagets förmåga att finansiera affärer som privata banker tidigare skulle ha tagit hand om (prop. 2008/09:73). För att ytterligare stärka bolagets upplåningskapacitet skapades genom beslut (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) en möjlighet att mot marknadsmässiga villkor ta upp lån i (Riksgälden) och att få statliga garantier för upplåning. gjordes bedömningen att kreditgarantin inte längre behövdes. Låneramen hos Riksgälden om sänktes för och begränsades till den statsstödda exportkreditgivningen (de s.k. CIRR-krediterna). I budgetpropositionen (2015/16:1 utg.omr. 24 s. 99) framhåller regeringen att de åtgärder som blev ett resultat av propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125), har medfört att SEK haft bättre förutsättningar att stödja de svenska exportörerna i ett läge då bankerna på grund av den finansiella krisen inte hade möjlighet att bevilja företagen exportkrediter. Även om ingen av faciliteterna har utnyttjats har de haft betydelse för SEK:s tillgång på kapital och möjligheter att finansiera ett stort antal viktiga exportaffärer. Låneramen är fortsatt viktig för SEK:s upplåning i CIRR-systemet och för möjligheten att erbjuda låga räntor. Av regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140 s. 42), framgår att det på fattades beslut om nya ekonomiska mål, uppdragsmål och en ny ägaranvisning. I skrivelsen framhålls att resultatet blev en tydligare och mer lättanvänd ägaranvisning, vilket gör att det blir enklare för bolaget att utveckla verksamheten i takt med att marknaden och kundernas behov förändras. I budgetpropositionen föreslår regeringen att återkallar bemyndigandet för regeringen att förändra statens ägarandel i SEK (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26). bemyndigade regeringen att förändra statens ägarandel i SEK inom intervallet . Staten ägde då aktierna i till lika delar tillsammans med affärsbankerna som ville avsluta sitt ägande. Bemyndigandet att förändra den statliga ägarandelen syftade till att skapa handlingsutrymme för regeringen att hitta en ny ägarstruktur. Anledningen till att bemyndigandet var begränsat till att minska ägarandelen till lägst var att staten med en sådan ägarandel fortfarande skulle kunna förhindra att beslut bland ägarna som kräver kvalificerad majoritet fattas mot statens vilja. äger staten av aktierna i förändring av ägandet är inte aktuell. Därför föreslås att det mandatet ska tas bort. SEK finansierar sig på kapitalmarknaden, och tydlighet kring ägandet är en viktig parameter för marknadens och ratingbolagens syn på SEK. I samband med att regeringens lista över aktuella bemyndiganden att förändra det statliga ägandet publiceras i olika sammanhang skapas en onödig osäkerhet på marknaden, vilket påverkar villkoren för bolagets upplåning. Ett återkallande av bemyndigandet skulle enligt regeringen tydliggöra för marknadens aktörer att staten inte har för avsikt att minska ägandet i SEK. Med anledning av vad som framförs i kommittémotion 2015/16:3218 (SD) kan i övrigt nämnas att regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 6 s. 46) konstaterar att den exportstödjande verksamheten har använts som ett medel att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. De statliga aktörernas medverkan i exportsammanhang har kontinuerligt prioriterats, baserat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. En grundläggande förutsättning för det statliga exportstödet är att exporten godkänns av den ansvariga exportkontrollmyndigheten. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att nödvändigt exportstöd inom försvarssektorn kan bedrivas inom en annan myndighetsstruktur med bibehållna krav på affärsmässighet och transparens, men med högre kostnadseffektivitet. Regeringen gör i vårändringsbudgeten bedömningen att verksamheten för exportstöd bör bedrivas inom en annan myndighetsstruktur fr.o.m. . Med stöd av beslut om vårändringsbudgeten har regeringen gett och i uppdrag att förbereda och genomföra verksamhetsövergång och avveckling utifrån de angivna tidsramarna. Vidare kan nämnas att den parlamentariska kommittén för översyn av kontrollen av krigsmaterielexport (den s.k. ) lämnade sitt slutbetänkande . Regeringen anger i budgetpropositionen (utg.omr. 6 s. 46) att utredningens förslag är under beredning. Utskottets ställningstagande när det gäller förvaltningen av vissa statliga företag redovisas under följande rubriker: – Ekonomiska mål för – Sveaskog AB:s arrendepriser I motionerna 2015/16:2851 (SD) och 2015/16:2217 (MP) begärs förändringar av SJ AB:s ekonomiska mål. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att en viktig utgångspunkt när de ekonomiska målen fastställs för de statliga bolagen är ägarens kostnad för eget kapital, eftersom denna kostnad ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och marknadsmässig kompensation för det risktagande som ägandet i ett bolag innebär. För lönsamhetsmålet utgör kostnaden för eget kapital ett golv, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. Utskottet vill påminna om att bl.a. en förändrad konkurrenssituation och ett annat ränteläge motiverade att nya ekonomiska mål antogs på . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet här nämnda motioner i berörda delar. Utskottet anser att regeringen agerar ansvarslöst och inkonsekvent när det gäller förvaltningen av . SJ – ett bolag som ansvarar för vitala delar av den svenska infrastrukturens funktionssätt – står inför stora investeringar för att klara såväl krav i närtid på punktlighet och tillförlitlighet som framtida satsningar på höghastighetstransporter. Vid bolagsstämman i SJ beslutades om en aktieutdelning till staten om , och vid den extra bolagsstämman beslöt stämman att dela ut ytterligare . Under rådande förhållanden väljer alltså regeringen att göra vinstuttag ur SJ på sammanlagt nästan . Det är inte i linje med en ansvarsfull förvaltning. Utskottet ser med stor oro på hur regeringen i stället tycks använda SJ som en regulator i finanspolitiken snarare än att se till bolagets och medborgarnas intressen. Det är ett agerande som även har fått berörda arbetstagarorganisationer att reagera starkt. Utskottet vill här framhålla de grundläggande principerna om att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare samt att förvaltningen av de statliga bolagen ska ske långsiktigt med värdeskapande som övergripande mål. Det är en grund som måste vara vägledande i förvaltningen av de statliga bolagen, och regeringen bör i högre grad än förvalta SJ i enlighet med dessa principer. Inom ramen för SJ:s beslutade ekonomiska mål bör regeringen således agera på ett mer ansvarsfullt sätt. I likhet med vad som anförs i motion 2015/16:57 (C, M, FP, KD) bör därför tillkännage för regeringen att den bör omvärdera sina prioriteringar i förhållande till . Därmed tillstyrks motionen i berörd del. I motion 2015/16:831 (S) förordas ett uttalande av om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande. Motionären anför att det statligt ägda genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. Det framhålls att det inte borde vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att de människor som bor i områdena inte har råd att fortsätta arrendera. Utskottet har tagit ställning till liknande frågeställningar och hänvisar här till sina ställningstaganden , och . avslog då liknande motionsyrkanden mot bakgrund av att detta inte är en fråga där staten bör agera. I anslutning till vad som anförts vill utskottet understryka att är en självständig juridisk person och att det är bolagsledningen som är ansvarig för hur bolagets verksamhet ska bedrivas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet den här aktuella motionen. I motion 2015/16:2850 (SD) begärs ett tillkännagivande om att bör få ett reformerat ägardirektiv med tydligare fokus på prospektering. I denna fråga vill utskottet hänvisa till sitt ställningstagande då ett liknande motionsyrkande avslogs av . Utskottet vidhåller att detta är en fråga som rör bolagets operativa verksamhet och inte är en fråga för att avgöra. Utskottet ser därför ingen anledning att göra något tillkännagivande i enlighet med vad motionärerna begär, och bör således avslå den här aktuella motionen i berörd del. I motion 2015/16:3218 (SD) begärs ett tillkännagivande om att AB () bör ges möjlighet att agera ännu mer offensivt. Som framgår av det föregående ska SEK inom systemet för statsstödd exportkreditgivning främja svensk exportindustri och svenskt näringsliv. De statsstödda exportkrediterna ska lämnas till den lägsta kostnaden och risken för staten samt med villkor som motsvarar vad företag i konkurrentländer kan få, baserat på internationella överenskommelser inom EU och . SEK har vidare i uppdrag av staten att administrera de statsstödda exportkrediterna. Här vill utskottet påminna om att en grundläggande utgångspunkt för statens exportfrämjande är att exporten godkänns av () samt att exportmöjligheterna också kan beaktas och lyftas fram när deltar i olika internationella forum, t.ex. inom ramen för Europeiska försvarsbyrån eller vid andra internationella samarbeten. Utskottet kan vidare konstatera att det vid fattades beslut om nya ekonomiska mål, uppdragsmål och en ny ägaranvisning. Enligt vad utskottet förstår kommer detta att leda till att det blir enklare för bolaget att utveckla verksamheten i takt med att marknaden och kundernas behov förändras. Utskottet ser ingen anledning att gå vidare med ett tillkännagivande så som motionärerna begär och avstyrker därmed den aktuella motionen i berörd del. Statens ägande av vissa företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statens ägande av och om försäljning av och . Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredning och till de försäljningsbemyndiganden som finns. Jämför reservation 8 (C). presenterade regeringen en utredning som ger förslag på hur man kan effektivisera det sammantagna statliga riskkapitalet. Där föreslås att det statligt ägda ska upphöra och att pengarna ska övergå till det nationella bolaget . och (båda C) menar i motion 2015/16:3009 att detta förslag inte tar någon geografisk hänsyn när det gäller fördelning av riskkapital. I motionen poängteras att det inte är acceptabelt att de mest sårbara områdena i landet ska avvara investeringskapital till förmån för de större städerna. Inlandsinnovation som byggt upp nätverk och kontakter i sina områden bör enligt motionärerna därför behållas och fortsatt verka i Norrlandslänen, och . I motion 2015/16:1324 av (M) framförs att marknaden för flygtransporter har förändrats sedan samägandet av SAS med och tillkom. Enligt motionären är därför fortsatta ägarengagemang i SAS inte en optimal hantering av skattemedel. Utöver de stora affärsrisker som branschen kommer att präglas av framöver bör inte ha ägarengagemang i ett företag som agerar på en fullt ut konkurrensutsatt marknad. Motionären framför att regeringen därför bör inleda samtal med de övriga konsortiedelägarna om att avveckla ägarandel i SAS. och (båda M) anför i motion 2015/16:1659 att skogsbruket är en väl fungerande marknad där virkeshandeln är globalt konkurrensutsatt. Enligt motionärerna bör staten ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare via . Staten bör därför sälja sitt ägande av , fördelaktigt i mindre delar så att många privata ägare får möjlighet att köpa skogen med god arrondering som resultat. I regeringens skrivelse (skr. 2014/15:140 s. 18) redovisas att har gett regeringen bemyndiganden att minska eller avveckla ägandet i följande bolag: • (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10) • Bostadsgaranti (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1) • (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1) • (tidigare Parts) (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) • SAS (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) • AB (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26 och prop. 2002/03:142, bet. 2002/03:NU14). är ett riskkapitalbolag med endast staten som ägare, med en kapitalbas på ca . Bolaget bildades efter ett riksdagsbeslut i syfte att öka tillgången till riskkapital för att tillvarata tillväxtpotentialen och stärka den internationella konkurrenskraften hos företag i norra . Inlandsinnovations geografiska verksamhetsområde omfattar , , , , , och . I budgetpropositionen (utg.omr. 24 s. 65) anförs att en väl fungerande kapitalförsörjning är en viktig del av ett företagsklimat som understöder innovation och tillväxt. har finansieringen från den privata marknaden i de allra tidigaste skedena av företagens utveckling minskat i omfattning, och många företag har problem med att finansiera sin tillväxt trots goda marknadsutsikter. Regeringen anger att ambitionen är att tydliggöra och förenkla dagens system för statliga finansieringsinsatser genom att minska inlåsningar, frigöra och omfördela kapitalet gentemot de marknadskompletterande behov som finns, samt i större utsträckning aktivera och söka samarbete med privata finansiärer för att bättre kunna möta företagens behov av finansiering. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att kartlägga behovet av marknadskompletterande finansieringsinsatser riktade till små och medelstora företag och lämna förslag på insatser och strukturförbättringar som bidrar till att bättre möta identifierade behov (dir. 2015:21). I enlighet med utredningens förslag (SOU 2015:64) avser regeringen föreslå ett statligt fond-i-fond-bolag med uppgift att investera genom privata fonder inriktade på investeringar i företag i tidiga utvecklingsfaser. Denna insats ska bidra till att stimulera privat utbud av riskkapital och främja ett hållbart finansiellt system i hela landet i segment där osäkerheterna är stora. Volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses öka, då statliga medel växlas upp med privata. Genom riskdelning, där statligt kapital bär en större risk, bör insatsen bidra till att styra investeringarna mot huvudsakligen tidiga utvecklingsskeden där det finns marknadskompletterande behov. Statens del av fondkapitalet bör finansieras genom en omallokering av befintliga medel inom systemet för statlig företagsfinansiering, främst genom en omstrukturering av de statliga bolagen . Regeringen framhåller att dessa bolags nuvarande innehav ska hanteras på ett ansvarsfullt sätt. Regeringen anför vidare att det även finns ett behov av att förbättra tillgången till lån för växande företag i hela landet eftersom bankernas riskbenägenhet har minskat och många företag har svårigheter att få finansiering via banker, t.ex. i områden där fastighetspriserna är för låga för att kunna användas som säkerhet. Regeringen avser därför även att, i linje med utredningens förslag, se över möjligheterna att inrätta ett lånegarantiinstrument med inriktning på att stödja bankutlåningen till företag med behov av finansiering till expansions- och utvecklingsinvesteringar. Regeringen anger i propositionen att den avser att återkomma till med förslag och närmare detaljer kring genomförande av förändringar i linje med utredningens slutbetänkande. Som framgår av regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140) uppgår statens ägarandel i till . Danska staten och äger vardera och äger . Resterande ägs av ett flertal övriga ägare. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. beslutade att ge regeringen bemyndigande att minska ägandet i SAS (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). I sitt yttrande till finansutskottet anförde näringsutskottet att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tydligt besked om statens inställning till försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. delade utskottets uppfattning. Under den föregående mandatperioden beslutade att medge att regeringen beslutar om en låneram i för för perioden –2015, till marknadsmässiga villkor och till ett belopp om högst (prop. 2012/13:46, bet. 2012/13:NU10). Låneramen skulle vara en del av en ny kreditfacilitet som innebär att bolaget får en likviditetsreserv för sin fortsatta verksamhet. SAS har utarbetat en ny affärsplan för att säkra ett långsiktigt konkurrenskraftigt bolag. En förutsättning för att SAS ska kunna genomföra affärsplanen är att bolaget har tillgång till en likviditetsreserv. I betänkandet behandlades även en motion om försäljning av statens andel i SAS. I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. följande med anledning av motionen: Regeringen har som nämnts redan mandat att genomföra en försäljning av statens andel i SAS. Utskottet kan inte se någon anledning för att nu fatta ytterligare beslut i denna fråga. Utskottet utgår från att regeringen genomför de analyser som krävs för att förbereda ett eventuellt minskat ägande i SAS. Något behov av att regeringen för presenterar ett förslag till hur avvecklingen av det statliga engagemanget i bolaget ska gå till kan utskottet inte se. När det gäller ståndpunkten i motion 2012/13:N10 (MP) om att staten inte ska delta i att säkra SAS tillgång till likviditet utan i stället skyndsamt ska inleda en avveckling av det statliga ägandet i SAS, delar utskottet dessutom finansutskottets uppfattning att ett sådant agerande varken är i enlighet med ett ansvarsfullt ägarskap eller innebär att staten är försiktig och varsam med statlig egendom och skattemedel. I stället innebär alternativet en ännu större risk för staten än att säkra tillgång till likviditet för bolaget, eftersom det inte finns någon köpare till SAS. I en reservation (MP) förordades det att skulle avslå regeringens förslag om en låneram och i stället begära att regeringen skyndsamt presenterade ett förslag till en ordnad avveckling av det statliga ägandet i SAS. , vid utskottets behandling av redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2013/14:140, bet. 2014/15:NU4), avstyrkte ett enigt utskott ett motionsyrkande om försäljning av SAS med motiveringen att man inte såg något behov av ett sådant riksdagsuttalande. I motionen anfördes att tiden för att sälja är inne och att regeringen bör ta fram ett förhandlingsupplägg där alla länder som är delägare i bolaget ska delta i försäljningen. fattade beslut om förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). Innebörden av beslutet är att bolagets verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Dessutom ska bolaget även fortsättningsvis genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygden. ska säljas tills dess att av den areal bolaget hade vid bolagets bildande är avyttrad. Enligt årsredovisning 2014 förvaltar bolaget produktiv skogsmark, vilket är av skogsmark. Bolagets skogsinnehav är spritt över hela men har sin tyngdpunkt i norra . Skogen är viktig som råvara för skogsindustrin och skapar sysselsättning och rekreationsmöjligheter. säljer framför allt timmer, massaved och biobränsle till sina kunder. I redovisningen anges att bolaget bedriver ett långsiktigt hållbart skogsbruk bl.a. genom att avsätta av den produktiva skogsmarken som naturvårdsareal och genom etablering av totalt 36 ekoparker. Det redovisas att markförsäljnings-programmet pågår där bolaget säljer skogsmark till enskilda för att bidra till tillköps- och omarronderingsmöjligheter, särskilt i glesbygd. Målet är att avyttra av den egna skogsmarken (beräknat på innehavet 2002) till privatpersoner. Utskottets ställningstagande när det gäller statens ägande av vissa företag redovisas under följande rubriker: – Statens ägande av – Försäljning av vissa statliga företag. I motion 2015/16:3009 (C) begärs ett uttalande från om vikten av att det statliga riskkapitalbolaget ska behållas och fortsatt verka i Norrlandslänen, och . Utskottet vill inledningsvis framhålla att en väl fungerande kapitalförsörjning är en viktig del av ett företagsklimat som understöder innovation och tillväxt. Utskottet kan konstatera att regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att kartlägga behovet av marknadskompletterande finansieringsinsatser riktade till små och medelstora företag.