bet · H301SfU1 · 2015-12-04 00:00:00 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Det här är en fråga som har väckt mycket känslor. Jag är glad över att vi kommer att fatta ett beslut om att ta bort den bortre tidsgränsen. Den har inte haft aviserad effekt. Däremot väljer jag inte själv att använda den sortens begrepp i den här debatten. Jag gör inte det. Sedan får andra stå för de begrepp som de eventuellt använder. Jag välkomnar förstås att socialförsäkringsministern inte använder den här typen av uttryck och begrepp i debatten. Men jag vill upprepa det som står på debattplats i , skrivet av en ledande företrädare för regeringens stödparti, som regeringen alltså tar stöd av för att rösta igenom den här förändringen: "kommer det inte längre att stå en rad sjuka kvinnor på torget med halsen instucken i en stupstock." Jag hade verkligen hoppats på ett tydligare avståndstagande från den här typen av språkbruk från socialförsäkringsministerns sida. Man kan ha olika uppfattningar om den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Men vad är det som har varit syftet egentligen? Syftet har varit att åstadkomma mer av stöd, uppföljning och kontinuerlig prövning mot arbetsmarknaden för den som är sjukskriven. Kort sagt har det handlat om att åstadkomma en bättre möjlighet för sjukskrivna att komma tillbaka till arbete, tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen tar nu bort den bortre tidsgränsen. Vi ser att det kommer att leda till att fler kommer att bli sjukskrivna. Det säger regeringen själv. Flera tunga remissinstanser säger att det kommer att leda till längre sjukskrivningar. Det kommer inte att leda till att det blir färre sjukskrivna i . Jag tycker att debatten har varit smutsig. Jag ställer inte upp på den bilden. Jag tycker att det är synd att socialförsäkringsministern inte tydligare tar avstånd från det. I själva sakfrågan vidhåller jag att det är helt fel att man nu gör den här förändringen. Tack, , för inlägget! Jag tycker att jag var väldigt tydlig. Vi kan stå här och tala om olika meningar och om vad man ska använda eller inte. Men om man ser till de personer som har blivit utförsäkrade - i många fall är det kvinnor - kan man se att en del har inte längre orkat vara med i cirkusen av utförsäkringar och nyförsäkring i sjukförsäkringen utan i stället valt att göra ett förtida pensionsuttag, vilket innebär att de livsvarigt får en svagare situation och helt enkelt blir fattigare. När det gäller kvinnor som har fallit ur systemet och landat på försörjningsstöd eller försörjs av sin partner tycker jag att situationen är ännu allvarligare. Jag är glad över att vi sätter stopp för detta med det beslut vi fattar här . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Det som regeringens remissinstanser eventuellt har sagt om borttagandet av den bortre tidsgränsen handlade om sådant som fanns innan regeringen presenterat sitt åtgärdspaket. Om vi inte vidtog några åtgärder såg remissinstanserna en viss bild framför sig. I debatten här har jag tydligt redogjort för de åtgärder som regeringen har vidtagit och håller på att implementera. Det är också en sanning. Den här regeringen vill inte hålla på med siffertrixande. Jag vill inte att vi låter människor snurra runt i sjukförsäkringen för att på det sättet hålla nere statistiken, lika lite som ni vill att man ska gömma människor i förtidspension, vilket jag inte heller vill. Ska vi lösa sjukförsäkringen på riktigt får vi sluta med trixande, med utförsäkringar och med att gömma människor i förtidspensionering. Vi måste se till att människor inte behöver bli sjuka av sitt jobb. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. Mycket har sagts av mina partikamrater och av ministern här , men jag tror ändå att det finns något kvar för mig att säga. Att bli sjuk är något som drabbar oss alla. Det kan vara den korta influensan, sjukdomar som tar att återhämta sig från eller kroniska sjukdomar, som kommer att följa en genom livet. I värsta fall är det en sjukdom som kommer att ända ens liv . En sak är säker: Vi är alla olika när det gäller att påverkas av och att kunna handskas med våra sjukdomar. Att ha en medfödd funktionsnedsättning eller att få en nedsättning på grund av sjukdom är tufft. Att få sin arbetsförmåga nedsatt på grund av sjukdom kan ställa ens hela liv på ända. Inte bara ska man handskas med de besvär och den oro som sjukdomen vållar, utan man har dessutom en stor ekonomisk börda att axla. Historiskt var det skråna eller arbetskamrater på bruket som gick med bössan för att stötta varandra. Sedermera bildades sjuk- och begravningskassor, där alla var med och betalade för att kunna få en ersättning. Detta har sedan utvecklats till och sjukförsäkringen sådan den är . Syftet då, liksom , var att säkra den enskildes försörjning genom att kompensera för frånvaron av arbete. Vi socialdemokrater anser att samhället ska vara starkt och stöttande när den enskilda individen är svag och behöver stöd. Vår sjukförsäkring bygger på ett solidariskt samhälle, inte på att överge de sjuka. Här skulle jag kunna utveckla min syn på utförsäkringen, men det har sagts så mycket här. Jag ska bara säga att utförsäkringar på grund av tidsgränser inte är vare sig solidariskt eller värdigt ett välfärdssamhälle. Den bästa rehabiliteringen är den som aldrig behövs. Här tänker jag på de skador och sjukdomar som kan uppstå i arbetslivet. Bra och säker arbetsmiljö är avgörande faktorer för människor hälsa och arbetsförmåga. När den borgerliga regeringen nedprioriterade alla satsningar på arbetsmiljö och ändrade förutsättningarna för företagshälsovården framhöll vi socialdemokrater att detta var fel. Det är glädjande att vi i vårbudgeten 2015 åter kunde göra satsningar och återställa satsningar på arbetsmiljön, , skyddsutbildning och arbetslivsforskning. Det är sådant som kommer att göra skillnad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Vi har också satsat mer pengar på företagshälsovården, den företagshälsovård som en gång var ett viktigt stöd både i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och under den aktiva rehabiliteringsprocessen. De behövs verkligen , när vi möter en ökande sjukskrivning och nya orsaker till ökad ohälsa. Detta ser vi i form av psykisk ohälsa, utbrändhet och utmattningsdepression, bland annat hos kvinnor som själva arbetar med utsatta människor i sina yrken. Regeringspartierna - Socialdemokraterna och - återställer och satsar på nytt på förebyggande arbetsmiljöarbete och på företagshälsovård. Jag har inte hört särskilt många ord från Alliansen om detta med arbetsmiljö och företagshälsovård . Om sjukpenning och sjukförsäkring kan vi tala . Jag tänkte dock tala lite om samverkan som ett rehabiliteringsinstrument. Finsam - finansiell samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting och kommuner - har sedan bildandet utvecklats mycket och tydligt visat att förenade satsningar och resurser kan göra stora förändringar. Det handlar om myndigheternas, aktörernas, arbete, samarbete och synsätt men framför allt om de individer som deltagit i åtgärder. När jag träffar deltagare i Finsam hör jag: Det här är första gången någon sett hela mig. Äntligen är jag inte bara en diagnos - jag är en hel människa. Glädjande nog är vi eniga över partigränserna om att det behövs satsningar. Slutligen får vi inte glömma: För att personer med funktionsnedsättning eller sjukdom ska komma ut på arbetsmarknaden måste det finnas en arbetsmarknad som tar emot dem. Därför är det glädjande att vår arbetsmarknadsminister nu tar upp den gamla , som under den förra regeringen hamnade i en byrålåda. Allt fler faller mer eller mindre utanför bärande delar av socialförsäkringssystemen trots att de gjort vad samhället begärt av dem, skaffat sig långa utbildningar och ställt sig till arbetsmarknadens förfogande. Allt färre kan producera allt mer. Den snabba teknikutvecklingen befriar människor från slitsamma och monotona jobb. Det blir färre jobb, och ribban för att accepteras på en allt hårdare arbetsmarknad ligger allt högre, medan pressen på enskilda blir allt hårdare. Allt fler lever under osäkra arbetsförhållanden som tillfälligt anställda eller rena daglönare, vilket ger en osäker försörjning och ett osäkert liv. Vi riskerar alla att bli sjuka eller arbetslösa. Samhällen där förakt för svaghet normaliseras och institutionaliseras är illa ute. En arbetslinje utan arbeten i tillräcklig mängd hotar att urarta till disciplineringsinstrument. Ingen blir friskare eller får jobb av att leva med en frätande oro för sin försörjning. Därför är det regeringen nu vill göra, till exempel ta bort den bortre parentesen i sjukförsäkringen, väldigt bra. Ingen blir ju friskare av att utförsäkras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Därutöver är det viktigare än någonsin att se världen som den nu är och hur den förändras och att tänka ännu längre. Därför vill jag passa på att ta upp frågan om basinkomst - några av oss har motionerat om att utreda det. Grundidén är, enkelt uttryckt, att alla människor utan villkor regelbundet ska få en summa pengar som det går att leva på. Idén började ta form redan under de franska och amerikanska revolutionernas epok, då tankar om oförytterliga mänskliga rättigheter väcktes. Basinkomst är mer än en vision. Olika varianter har prövats tillfälligt eller införts permanent i länder som , och , med goda resultat. Människor som fått förtroendet har fått ökad frihet, trygghet, handlingskraft och värdighet, och de har förvaltat pengarna väl. Försöken har visat att människor inte frivilligt drar sig tillbaka från arbetsmarknaden med basinkomst. Men de får mer tid att hitta något som passar deras kompetens bättre, vilket är bra för både människor och ekonomi. När de slipper oroa sig för sin försörjning, slipper gå hungriga och får råd med medicin och sjukvård får de kraft att starta företag, organisera sig demokratiskt och lära sig mer i skolan. Jag vill i detta sammanhang nämna positiva erfarenheter från försök i . Där visade det sig att folkhälsan förbättrades. Det är något som kan ha bidragit till att det kanadensiska läkarförbundet hör till dem som gått ut och förespråkat någon form av basinkomst. Vårt grannland är i full färd med att utforma försök med basinkomst, på koalitionsregeringens initiativ - där ingår många partier av olika färger. Syftet är bland annat att man ska förenkla socialförsäkringssystemet genom att basinkomsten är tänkt att ersätta andra ersättningar. I drar flera städer igång försök med ett villkorslöst försörjningsstöd, som ska följas upp av forskare. Men har vi råd? Ja, det menar allt fler, bland andra åtta ekonomipristagare till Nobels minne. En villkorslös basinkomst skulle till exempel kunna ersätta delar av socialförsäkringssystemen och eliminera kostsamma kontrollapparater. Jag vill i det sammanhanget nämna ett svenskt försök. Personer som blivit fattiga för att de inte kunnat jobba på grund av långvarig psykisk sjukdom fick i handen utan villkor och med en uttrycklig order: Använd det här för dig själv! Det visade sig att många besvär kanske helt enkelt var symtom på fattigdom och inte på sjukdom. Människor som isolerade sig från andra fick nu råd att bjuda vänner på kaffe. Det visade sig också att de som fick femhundringen behövde betydligt mindre slutenvård. Jag vill minnas att det var i storleksordningen mindre. Det var alltså också ekonomiskt gynnsamt för samhället. Tänk om personer på försäkringskassa och arbetsförmedling slapp kontrollera och på heltid fick ägna sig åt att hjälpa människor med rehabilitering och att söka arbete och koppla samman arbetssökande med arbetsgivare som behöver personal! Och vilka effekter skulle det inte kunna få för hälsan om fler fick reell möjlighet att tacka nej till underbetalda, meningslösa eller hälso- och miljöskadliga jobb? En sådan maktförskjutning till enskilda människor skulle ge en välbehövlig press uppåt på arbetsmarknaden och högst troligt en bättre hälsa. Människorättskämpen och fredspristagaren skrev i sin sista bok, 1967, att det är mer effektivt att avskaffa fattigdomen än att försöka åtgärda dess följdproblem. Han föreslog därför en garanterad inkomst som det går att leva på. För att undvika en fattigdomsfälla föreslog han att den skulle kopplas till medianinkomsten och räknas upp i takt med att denna stiger. Jag tror att det ligger mycket i hans analys. Ryck upp roten till det onda! Då löser sig kanske inte allt men mycket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Det finns mycket mer att säga om olika effekter och finansieringsmöjligheter. Det handlar om koldioxidskatt och naturresursskatt som delas ut till invånarna i ett land - det sistnämnda systemet har funnits i . Det kan också vara omprioriteringar från diverse avdrag för redan välbeställda till en satsning på grundtrygghet för alla. Men tiden medger inte att jag talar om alla dessa möjligheter. Det här är komplexa frågor som kräver en noggrann analys, och det är viktigt att vara ödmjuk. Vi i är inte rädda för att ställa viktiga men svåra frågor. Därför beslutade vårt högsta beslutande organ, kongressen, att vi skulle verka för en statlig offentlig utredning som på djupet undersöker vilka konsekvenser ett system med basinkomst skulle få i . Några av oss har också väckt en motion om detta, som behandlas . Vi står inför ett avgörande vägval: Ska vi tänka nytt och bygga trygghet och frihet för alla eller fortsätta laga och lappa på ett alltmer uttjänt system? Trots detta avfärdar utskottet vår motion om en förutsättningslös statlig utredning utan motivering. Vi föreslår inte att något ska införas, utan vi föreslår en utredning. Oavsett grundhållning i sakfrågan borde vi alla kunna enas om att vi med öppna sinnen ska undersöka nya vägar framåt, när verkligheten ändras. De som reflexmässigt avfärdar basinkomst utan vidare utredning är svaret skyldiga i fråga om hur vår tids stora utmaningar kan mötas. Antalet nya sjukfall ökar. Ökningen började, som har sagts här, . har det blivit ännu fler. En del hävdar utanför den här debatten att denna ökning inte är så allvarlig, eftersom den sker från en låg nivå. Men det går inte att passivt vänta och se vad som händer och att handla alltför sent. Det är viktigt att agera . Det har vi lärt oss när sjukfallen har ökat historiskt. Därför har regeringen snabbt tagit fram ett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro, där bland annat jämställhet och arbetsmiljö är viktiga områden. Sjukfrånvaron har en mycket skev könsfördelning. Det jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är enligt regeringens bedömning därför svårt att nå. Antalet kvinnor som startar nya sjukfall är nästan dubbelt så stort som antalet män som gör det. Och sjukpenningtalet är dubbelt så högt för kvinnor. Det är den psykiska ohälsan som ökar och dominerar hos kvinnor. I en nyligen publicerad svensk forskningsstudie undersöktes hälsan hos en större grupp utförsäkrade kvinnor, där diagnoserna var psykisk ohälsa och smärta. De hade i genomsnitt två diagnoser var som rörde psykisk ohälsa. De hade dålig eller mycket dålig hälsa, sov dåligt eller mycket dåligt, hade ofta flera olika förskrivna läkemedel och låg dessutom högt när det gäller risk för självmord. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Detta är allvarligt. Om någon tvivlar på att denna grupp utförsäkrade har dålig hälsa rekommenderar jag läsning av denna studie. Dessutom har långtidssjukskrivna kvinnor en lägre ekonomisk standard än långtidssjukskrivna män. Andelen personer som mottagit långvarigt ekonomiskt bistånd, som försörjningsstöd, är särskilt hög bland dem som uppnått maximal tid med tidsbegränsad sjukersättning och inte återvänt till sjukförsäkringen. Vi vet också att problem med ekonomin leder till att personer avstår från vård och behandling som de så väl behöver. Att inte ha råd att söka vård eller tandvård eller hämta ut läkemedel gör dem inte friskare. Således ser vi ett mönster där kvinnor har fler sjukfall, fler sjukdagar och sämre ekonomi. Vi behöver därför veta mer om varför kvinnors arbetsmiljö gör dem sjukare. I regeringens budget ligger ett uppdrag att sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdomar med särskilt beaktande av kvinnors arbetsmiljöer. Detta och regeringens åtgärdsprogram är viktiga åtgärder för att minska kvinnors ohälsa och sjukskrivning. Jag ska erkänna att jag egentligen inte hade tänkt gå upp i den här debatten . Många talare har sagt många kloka saker. Jag vill i allt väsentligt instämma i vad mina alliansvänner har sagt här . Jag kände ändå att jag var tvungen att säga någonting, för efter att ha lyssnat till diskussionen har jag en känsla som jag inte slipper ifrån. Det är att vi har en regering med regeringspartier och stödpartier som i allt väsentligt förefaller vara på väg att tappa kontrollen över sjukfrånvaron. Detta är djupt problematiskt. Vi är ense om en sak, och det är att vi nu ser en stark ökning av sjukfrånvaron. Den sker i princip i alla grupper och i nästan hela landet. Detta är allvarligt för den enskilde som hamnar i sjukskrivning, i utanförskap, som har känslan av att inte komma till sin rätt. Den arbetsförmåga som många ändå har kvar tillvaratas inte. Det är också problematiskt för . kom med en ny prognos. Man varnar där för kostnadsökningar på fram , något som ska läggas ovanpå vad man har varnat för - från 27,5 miljarder till nästan 40 miljarder . Den här talarstolen används flitigt för att presentera olika satsningar. Det handlar om någon miljard hit eller dit, kanske någon miljard till skolan och några hundra miljoner till försvaret. Men nästan allt annat bleknar i jämförelse med kostnaderna för den skenande sjukfrånvaron som vi just nu ser utspela sig. Ett så stort samhällsproblem som vi nu ser kräver noggrannhet och kunskap. Det kräver mod och förmåga att göra det som är riktigt snarare än det som är enkelt. Jag vill framhålla, och det har jag gjort , att regeringen gör en hel del saker som är bra. Ta till exempel målet för sjukfrånvaron - det är vi överens om. Vi har också pekat på det. Det är bra politik. Men ett mål i sig löser inga utmaningar, utan man behöver rätt politik för att nå målet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Redan när det här genomfördes varnade vi för att utan rätt åtgärder kommer detta mål att bli lika verkningslöst som det som gäller för arbetslösheten . Det finns ju inte någon bedömare , förutom regeringen möjligtvis, som tror på detta. Jag får väl erkänna, herr talman, att jag då talade om att det skulle dröja innan det blev verkningslöst. Jag fick fel. säger att man inte kommer att nå målet. säger till och med att man inte ens tror att sjukfrånvaron kommer att minska framöver utan att den tvärtom kommer att fortsätta stiga . Man säger till och med att det kan gå så illa att den stiger ännu mer än så. I den här debatten har det inte varit någon hejd på förstärkningsorden och utropstecknen om hur misslyckad den bortre tidsgränsen har varit. Vi har olika uppfattningar om det. Min bild är att den som har fakta på sin sida inte behöver använda sig av ett högt tonläge. Jag vill hävda att vi har synnerligen gott på fötterna för att säga att den bortre tidsgränsen behövs. Det är inte mina ord, utan det är regeringens egna myndigheter som säger detta. Det är , det är Arbetsförmedlingen och det är Inspektionen för socialförsäkringen som alla varnar för detta och säger: Gör det inte! Det kommer att öka sjukfrånvaron, och det kommer att öka kostnaderna. Min fråga till är därför: Lyssnar regeringen på remissinstanserna? Är ni intresserade av att ta intryck av vad andra tycker och tänker? Eller har ni bara bestämt er från början? Tack, , för inlägget! I och med att sa att han verkligen hade lyssnat på debatten här hade jag ju hoppats att det var så. Då hade han nämligen också hört uppräkningen av de åtgärder som regeringen nu vidtar för att vända utvecklingen när det gäller sjukfrånvaron. Jag har också noterat att har citerat debattartikeln från på . Det är slående för mig att tar detta till intäkt för att säger att det här målet är omöjligt att uppnå. Det är ju inte det säger i debattartikeln. Det säger är att man nu kommer att förstärka handläggningen, och det bidrar regeringen till. kommer att göra allt på sin kant för att vända utvecklingen. Men visa av erfarenheten, precis som jag har sagt här , vet också , precis som alla vi som sitter i den här salen vet, att det kommer att tarva det som jag också talar om, det vill säga en samling av olika aktörer som måste kliva fram: arbetsgivare, hälso- och sjukvård, politiker med flera. Det är också en del i det åtgärdspaket som regeringen nu har lagt fram och i de samtal som regeringen för med arbetsmarknadens parter kring detta. Det här känner mycket väl till, och jag tycker att det är olyckligt att i stället väljer att ytterligare spä på oron genom att medvetet förvrida det regeringen säger. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Vi ska vara lite noggranna med orden. Jag säger inte att det är omöjligt att nå målen. Jag tror inte att det finns ett öde som faller över oss oavsett vad vi gör. Men med regeringens politik kommer det att bli väldigt svårt att nå målet. Det här är inte mina ord. Det här är ganska återkommande. Vi tycker olika. Men just därför bör vi ju lyssna till kunskap så att det inte bara blir tyckande. Politik är nämligen på riktigt, och det här kommer att få konsekvenser för människor. säger följande: sammantagna bedömning är att tidsgränser i sjukförsäkringen, inklusive en bortre tidsgräns, är väsentliga komponenter i en väl fungerande sjukförsäkring och därmed i ambitionen att sjukfrånvaron ska ligga på en stabil och låg nivå. Arbetsförmedlingen säger följande: Om tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas finns risk för att dessa individer stannar kvar i sjukförsäkringen i stället för att få insatser hos Arbetsförmedlingen och därmed stöd att komma ut i arbete eller utbildning. Inspektionen för socialförsäkringen säger följande: Med borttagandet försvinner en viktig drivkraft för alla aktörer i sjukskrivningsprocessen att få tillbaka personen i arbete innan tidsgränsen nås. Sjukskrivningstiderna överlag kan alltså förväntas bli längre och sjukfrånvaron öka. Jag uppfattar inte att jag fick något svar på frågan. Jag vet vad ni vill göra. Jag vet vad ni vill. Men är ni beredda att lyssna? Jag kräver inte att statsrådet ska lyssna på mig, men det vore klädsamt nu när sjukfrånvaron ökar om regeringen kunde börja lyssna på sina egna myndigheter och experter. Har ni redan bestämt er från början och vaccinerat er mot att lyssna på kritiken? Det är återigen intressant att höra hur lyssnar på dagens debatt. Jag var tydlig med att regeringen naturligtvis har tagit del av remissvaren, och de baserar sig på det faktum att regeringen inte skulle vidta några åtgärder för att till exempel dämpa inflödet och stärka de tidiga prövningarna i tidsgränserna. Det här vet mycket väl. Detta förtar ändå inte det faktum att den bortre tidsgränsen är en misslyckad del av den borgerliga regeringens politik. 100 000 personer har utförsäkrats som sjukfrånvaron parallellt ökade med . Dessutom ramlar av dem som sjukförsäkras tillbaka in i försäkringen som nya sjukfall. Det är långa sjukfall som ni har dolt genom utförsäkringspolitiken. Ni hade målsättningen med den bortre tidsgränsen i fråga om hur många som skulle komma tillbaka till arbetsmarknaden igen eller som skulle gå vidare till något annat. vet lika väl som jag att de resultat som den bortre tidsgränsen har visat radikalt avviker från era målsättningar. har gått tillbaka till arbete, .