bet · H201SoU12 · 2015-04-09 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur de kan nyttjas mer i samhällets tjänst inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården, samt hur myndigheter och intresseorganisationer kan samarbeta bättre. 2014/15:471 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nollvisionen för självmord. 2014/15:637 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över smittskyddslagen i syfte att avskaffa den s.k. informationsplikten. 2014/15:704 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utarbeta en nationell strategi med åtgärder för att minska sociala skillnader och ojämlikheter i hälsa. 2014/15:713 av (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hivpositiva, liksom andra personer med sexuellt överförbara sjukdomar, ska ha samma mänskliga rättigheter som andra människor. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en utvecklad hivpolitik. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Ungassdeklarationen. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den goda preventionen. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att ta fram nya metoder för att bekämpa spridningen av hiv i . 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en offentlig ursäkt till alla de människor som blev illa behandlade vid hiv- och aidsvård under första delen av den period vi har haft hiv i . 2014/15:715 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en nollvision för självmord. 2014/15:806 av och (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvariga myndigheter bör få i uppdrag att på sina respektive områden informera om förebyggande av antibiotikaresistens och hur spridning av resistenta bakterier undviks. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU inför sanktioner för de länder som inte följer vad gäller användning och förskrivning av antibiotika. 2014/15:834 av Per Lodenius (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan mot hepatit C. 2014/15:1053 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera folkhälsomålen. 2014/15:1388 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda stöd till ideella organisationer som arbetar förebyggande i fråga om oönskade graviditeter och abort. 2014/15:1442 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande arbete mot stressrelaterade sjukdomar. 2014/15:1459 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kommission för jämlik hälsa. 2014/15:1590 av (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera arbetet för att förebygga självmord. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av kommunala handlingsplaner för att förebygga självmord. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att synliggöra unga mäns självmord. 2014/15:1678 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt program för att förebygga självmord. 2014/15:1716 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett vaccinationsprogram av sjukdomen TBE. 2014/15:1717 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka barnavårdscentralernas vaccinationsprogram till att omfatta även rotavirus. 2014/15:1723 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett tydligt funktionshindersperspektiv i arbetet i den aviserade kommissionen för jämlik hälsa. 2014/15:1804 av (C): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda hur myggor i människors i närmiljö påverkar dem ur ett folkhälsoperspektiv. 2014/15:1850 av m.fl. (M): 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom sjukvården och livsmedelsproduktionen. 2014/15:1915 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa dans på recept som ett komplement till dagens vård. 2014/15:1983 av (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om händelseutredningar om vad som ligger bakom självmord. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetsregister för att följa upp vården av suicidala personer. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett årligt pris för bästa suicidpreventiva åtgärd. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett pilotprojekt med ett kriscenter med inriktning på att förebygga självmord. 2014/15:2202 av m.fl. (S): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unga transpersoners utsatthet. 2014/15:2297 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör verka för att EU och () ska reglera användningen av antibiotika hårdare. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att antibiotika som säljs inom EU ska vara receptbelagd. 2014/15:2316 av m.fl. (FP): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetenslyft för kommunerna i hbt-frågor. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om informationsplikten i fråga om hiv. 2014/15:2321 av (C): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att globalt bör lyfta frågan om antibiotikaanvändning och bakteriell resistens mot läkemedel. 2014/15:2369 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en plan för att få fram nationella riktlinjer för ungdomsmottagningar för att uppnå ökad tillgänglighet, kompetens och kapacitet att möta behoven hos såväl unga flickor som unga pojkar. 2014/15:2453 av (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en global kriskommission för antibiotika. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskaperna om antibiotikaresistens. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja kraven på minskad förskrivning av antibiotika inom sjukvården. 2014/15:2475 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av hbt-certifieringar av offentligt finansierad omsorg och vård. 2014/15:2501 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhälsoproblem för personer med funktionsnedsättning. 2014/15:2524 av m.fl. (SD): 38.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att informera om allvarliga sexuellt överförbara sjukdomar innan oskyddat samlag. 2014/15:2608 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om de bakomliggande orsakerna till det höga aborttalet i och att utifrån detta underlag utarbeta en handlingsplan för att minska antalet aborter. 2014/15:2618 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsocoacher. 2014/15:2664 av m.fl. (M): 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att utveckla det förebyggande arbetet för att minska risken för ohälsa. 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra livsstilsförändring på recept. 2014/15:2763 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vaccinet mot pappilomvirus (HPV) lyfts ut ur det nationella vaccinationsprogrammet 2014/15:2793 av och (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen att se över möjligheten att tillsätta en nationell kommission med anledning av den psykiska ohälsan och de höga självmordstalen. 2014/15:2961 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att befolkningsökningen i , och leder till ökade risker för pandemier, vilket gör att borde öka kapaciteten att ta hand om och bota smittade (avsnitt 2.3). [1] Jfr betänkande Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35), s. 207. [2] Proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan (s. 67 f.). Frånvaron av en enhetlig definition av folkhälsa visar på den bredd och komplexitet det rör sig om. Det handlar om en rad olika saker, såsom kost, motion, arbetsmiljö, utbildningsnivå, uppväxt och buller. Klart är i alla fall att folkhälsan utvecklats i takt med vår ökade välfärd. Medellivslängden för såväl kvinnor som män ökar, fler sjukdomar upptäcks och kan botas och vår tobaks- och alkoholkonsumtion minskar. Det hänger samman med ökade ekonomiska resurser, höjd utbildningsnivå, bättre sjukvård och förbättrade kunskaper om hur vi kan främja hälsa och förebygga ohälsa. Men som vi blir friskare och lever står vi inför flera folkhälsopolitiska utmaningar. Därför var det bra att den nya startade , då det ger bättre förutsättningar för just detta arbete. Folkhälsopolitiken bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor har ju själva ett stort ansvar för sin hälsa. Det handlar om vad man dricker och hur mycket, vad man äter och hur mycket, om man röker och hur mycket man rör på sig. Allt detta kan man påverka själv som individ, men också som förälder. Vi vet att kost, motion, alkohol och rökning påverkar vår hälsa. Ändå är medvetandet om dessa faktorers inverkan på vår hälsa så olika. De matprogram om hälsosam mat som visas i tv, de som presenteras och vetskapen att motion och idrott är mycket viktigt för att kroppen och psyket ska må bättre kan inte ha undgått någon. Ändå är det oroande få som rör sig tillräckligt . av befolkning rör sig minst per dag, vilket är den lägsta rekommendationen för fysisk aktivitet. Därför är det bra att vi inom Alliansen föreslagit mer idrott i skolan och rätt till fysisk aktivitet på arbetsplatser. Då kan man starta med något som man sedan kan fortsätta med resten av livet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Lika oroande som utebliven motion är att många människor äter alldeles för mycket och fel. Föräldrar har ett stort ansvar för att lägga en bra grund till sina barns hälsa. Det gäller tandvård, kost och glädjen i rörelse och aktiviteter. Hjärt-kärlsjukdomar ökar och hör till de livsstilssjukdomar som kan förebyggas med hälsosammare livsföring. De flesta av dessa faktorer kan vi själva påverka och undvika. Den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra folkhälsan i är att minska tobakskonsumtionen. orsakar rökning 6 500 fall av cancer och 4 000 dödsfall i cancer. Det innebär att nästan en femtedel av alla dödsfall i cancer kan relateras till rökning. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas engagerande och angeläget. Samhällets ansvar är att ge verktyg till den enskilde och förutsättningar för att stödja den enskildes ansvarstagande genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsamhälleliga aktörer. Här är mödravårdscentraler, barnavårdscentraler och skolhälsovård mycket viktiga aktörer för att hjälpa och ge råd till både föräldrar och elever. Forskningen visar tydligt att grunden för en god hälsa läggs tidigt i livet och att folkhälsa och högre utbildning går hand i hand. Ett flertal mätningar bekräftar att personer med kort utbildning har sämre hälsa än de med längre utbildning. Utbildningsnivån är också tätt sammankopplad med socioekonomisk situation. Här visar forskningen att risken för dödlighet bland barn är högre i socioekonomiskt svaga grupper än i socioekonomiskt starka grupper. Här är också risken för depression och ångest avsevärt högre. En bra skola som ger alla elever individuella förutsättningar till kunskap är både på kort och på lång sikt avgörande för samhället i stort vad gäller tillväxt och välfärd men också för en bättre folkhälsa. Därför är den nya skollagen som alliansregeringen införde 2011 bra, med den nya läroplanen, kursplaner med tydliga mål och kunskapskrav, tydliga regler för åtgärdsprogram och särskild tillgång till elevhälsa. Helt avgörande för samma faktorer är sysselsättning och arbete. Att kunna arbeta, försörja sig själv och göra egna prioriteringar och val är av stor betydelse för hur vi mår. Med dessa ord yrkar jag bifall till vår reservation 1. Vi står även bakom vår egen reservation 3, men för tids vinnande väljer jag att inte yrka bifall till denna. Vi står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 4 och 6. är folkhälsa temat för vår debatt. Folkhälsa har varit ett viktigt ämne, även om folkhälsoutmaningarna har varierat över tiden i takt med att samhället förändrats. Det för mig in på det faktum att de flesta människor bodde på landet och därför hade en naturlig och regelbunden kontakt med djur. Då var djur inte bara sällskapsdjur, så som de ofta är , utan till stor hjälp i jordbruket som dragdjur. Forskning visar på vilka positiva effekter umgänget med djur kan ha. Det finns flera studier som pekar på de positiva effekterna av att människor umgås med djur, effekter som kan vara både fysiologiska och psykologiska. Studier tyder på att såväl yngre som äldre som umgås med djur kan minska både medicinering och stress, då umgänget med djur sänker stressnivåerna. Framför allt äldre människor - vilka vi sverigedemokrater månar extra mycket om - som bor på äldreboenden tror vi skulle ha stor nytta och nöje av att umgås med djur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Enligt artiklar från har det visat sig att personer med Alzheimers sjukdom och andra demenssjukdomar blivit mindre deprimerade och mer aktiva genom att vara tillsammans med djur. Utöver eventuella medicinska effekter anser vi att man inte ska bortse ifrån den sällskapliga effekten och den känsla av gemenskap som kan uppstå mellan djur och människor. Ensamhet är ett stort problem för många gamla, och ett djur kan motverka de negativa effekterna av ofrivillig ensamhet. De personer som är allergiska ska inte drabbas av exempelvis att andra på ett ålderdomshem umgås med djur. Det måste vara möjligt att hitta praktiska lösningar som gör att man till exempel kan bo på olika avdelningar, alternativt att djur enbart tillåts i en del av äldreboendet eller vårdavdelningen. Vi ställer oss bakom motion 409 om djur i samhällets tjänst då vi är positiva till att man, som det anges i motionen, utreder och uppmärksammar husdjurens positiva effekter på människan, och hur de kan nyttjas mer inom vård, äldreomsorg, skola och kriminalvård. Vi sverigedemokrater vill i alla sammanhang framhålla vikten av en jämlik vård. Vi anser att det inte ska bero på var i landet man bor om man får tillgång till vård, oavsett sjukdom. På samma sätt är det med tillgången till ungdomsmottagningar. På samma sätt som vi ogillar de skillnader som finns när det gäller hur snabbt man får behandling för olika sjukdomar beroende på vilket landsting man tillhör menar vi att det inte ska vara upp till respektive kommun att bestämma om man tycker att ungdomarna ska ha tillgång till en ungdomsmottagning. Det är olyckligt att tillgången till ungdomsmottagningar varierar från kommun till kommun. Det blir alltför godtyckligt om lokala politiker, beroende på prioriteringar och budget, ska bestämma vilka ungdomar som ska få tillgång till ungdomsmottagningen och dess viktiga rådgivning och upplysningsverksamhet gentemot ungdomar. Alla som har varit i tonåren eller har barn i tonåren vet att det kan uppfattas som lite pinsamt att prata om sexualitet och preventivmedel med sina föräldrar, oavsett hur bra relation de har med sina barn. Många minns säkert att det inte var helt enkelt att ta steget att besöka ungdomsmottagningen för att diskutera till exempel preventivmedel. Steget att besöka en ungdomsmottagning ska inte försvåras av dåliga öppettider eller i värsta fall av att det inte ens finns en ungdomsmottagning inom rimligt avstånd. Ungdomar måste få den hjälp och det stöd som de kan behöva i tonåren. Sexualitet och reproduktiv hälsa är ett av de elva målområden som finns för folkhälsan. Och enligt , vars uppdrag är att främja hälsa och förebygga ohälsa, står målgruppen barn och ungdomar högt upp på folkhälsoarbetets dagordning. När den förra regeringen antog en ny inriktning för folkhälsopolitiken i sin skrivelse En folkhälsopolitik med människan i centrum fastslog man att folkhälsopolitiken skulle ha fem byggstenar för att kunna förverkligas. En av dessa byggstenar var "start" som gäller barns och ungas uppväxtvillkor. En annan byggsten var "stöd" för att underlätta hälsosamma val. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Om man vill nå upp till målen för folkhälsan och menar allvar med att man vill främja folkhälsan genom att ge barn och unga goda uppväxtvillkor och underlätta hälsosamma val, borde ju tillgång till ungdomsmottagningar vara en viktig pusselbit. Vi anser att det bör tas fram en plan för hur nationella riktlinjer för ungdomsmottagningar kan komma på plats, eftersom det är en förutsättning för att uppnå folkhälsomålen om en jämlik vård. Därför ställer vi oss bakom KD:s motion 2369. I detta anförande instämde (SD). Ett av de riktigt akuta hoten mot vår hälsa är den tilltagande antibiotikaresistensen. Efter många års överanvändning är antibiotikan på väg att förlora sin effekt. Bara här i uppgår antalet dödsfall till följd av antibiotikaresistens till 25 000 , och de kostnader som resistensen medför uppgår till ca . Sjukvården är helt beroende av fungerande antibiotika. Om vi inte lyckas vända utvecklingen riskerar vi att stå inför inget mindre än en medicinsk katastrof. Minskad antibiotikaanvändning är därför en av de viktigaste folkhälsofrågorna. För att få bukt med antibiotikaresistensen krävs ett målmedvetet och brett angreppssätt. har dock den rödgröna regeringen inte kommit med annat än tomma ord. bjöd regeringen in till samtal om minskad antibiotikaförskrivning, helt utan att ha några egna skarpa förslag. Vi i lyfte vid mötet fram vår rapport med tio konkreta förslag för minskad antibiotikaanvändning inom både sjukvården och djuruppfödningen. , när några av de förslagen är uppe för beslut i , kan vi dock tyvärr konstatera att regeringspartierna röstar nej. Tre av de förslag som vi i lägger fram för minskad antibiotikaanvändning handlar om ökad information i hälso- och sjukvården och tydligare krav på minskad förskrivning. Vi vill att ska ta initiativ till en global kriskommission för antibiotika. Vi måste i grunden förändra synen på hur antibiotika används och dessutom skapa en ökad medvetenhet om vilka stora risker det finns med att använda för mycket antibiotika och hur det påverkar människors liv och hälsa. Vi skulle vilja se en internationell forskargrupp med uppdrag att ta fram motsvarande en Sternrapport fast för antibiotika. Forskarna ska titta på vilka konsekvenser överanvändningen innebär. Den så kallade Sternrapporten skrevs av den brittiske ekonomen på uppdrag av den brittiska regeringen. Den publicerades och satte ett pris på följderna av den globala uppvärmningen. Den gav eko över hela världen och satte klimatfrågorna överst på dagordningen. Precis samma krismedvetenhet måste vi i världen ha även när det gäller den skenande antibiotikaresistensen. Landstingen och regionerna i landet bedriver med jämna mellanrum informationskampanjer genom exempelvis affischer i kollektivtrafiken. vill att landsting och regioner också ska genomföra informationsinsatser om riskerna med att använda för mycket antibiotika. får man bra information om bland annat infektioner och kost i de föräldragrupper som ordnas av barnavårdscentralerna. Vi skulle gärna se att information om riskerna med att använda för mycket antibiotika kan lyftas in i dessa informationsprogram på bvc. Småbarnsföräldrar är tyvärr ofta pådrivande för att få antibiotika utskrivet för åkommor där det inte alltid är nödvändigt. De är därför en viktig målgrupp att informera om att antibiotika är ett tveeggat svärd som kan innebära hälsa men tyvärr också ökad sjukdom. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Det finns en överenskommelse mellan regeringen, SKL och om patientsäkerhet. Den innehåller bland annat mål om minskad antibiotikaförskrivning i landstingen. En del av överenskommelsen handlar om prestationsbaserad ersättning på inte . Det är viktigt att den här överenskommelsen får fortsätta och att den dessutom skärps för att få minskad antibiotikaförskrivning. Det är dags att världen vaknar i de här frågorna. Om vi inte tar hotet om antibiotikaresistens på allvar riskerar vi både människoliv och enorma kostnader för samhället. Från sida är vi övertygade om att antibiotikafrågan kräver både lokal och global handling. kan inte ensamt bromsa utvecklingen mot antibiotikaresistens. Men precis som i klimatfrågan kan vi vara ett föredöme och ta täten i ett målmedvetet internationellt arbete. Regeringen bör därför driva frågan om en global kommission för att antibiotikafrågan ska hamna högst upp på den politiska dagordningen. Jag vill därför yrka bifall till reservation 12. Jag ska inleda med att säga att jag alltid blir lika förvånad över den kollektiva minnesförlust som högeralliansen verkar ha gått in i. Vi pratar exempelvis om vad ni har gjort när det gäller antibiotika. Den här regeringen har suttit . Jag tycker att man ska komma ihåg det när man pratar om de här frågorna. Hur går det med folkhälsan i ? Det går väldigt bra, ytligt sett. Vi lever allt längre och blir allt friskare. Medellivslängden fortsätter att öka. Personer över pensionsåldern har på många sätt en bättre hälsoutveckling än yngre åldersgrupper. Men det negativa är en ökad ojämlikhet i hälsa mellan olika socioekonomiska grupper. Det handlar om klass och kön. Det är en fråga som jag kommer att återkomma till gång på gång i den här kammaren. Jag anser att den förra regeringen under sina vid makten inte gjorde tillräckligt, även om utvecklingen har pågått . Skillnaderna mellan grupper med olika utbildningsbakgrund är fortfarande väldigt tydliga. Alla stora dödsorsaker i befolkningen - hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser - är vanligare bland dem med kort utbildning. Kvinnor med endast förgymnasial utbildning är den grupp som haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. I den gruppen har den återstående medellivslängden nästan inte ökat alls under . För kvinnor med eftergymnasial utbildning i samma ålder har dödligheten minskat . I det här finns det förstås ett socialt arv. Jag har under min korta tid i redan sagt - och det tål att upprepas - att ett ojämlikt samhälle skapar ohälsa. De sociala hälsoklyftorna är tydliga redan bland barn och unga.