bet · H201TU8 · 2015-03-19 00:00:00 — I detta ingick bl.a. att belysa vilka konsekvenser ett hjälmkrav skulle få för t.ex. renskötare och skogsarbetare som använder snöskoter i arbetet. Till de förslag som Transportstyrelsen lämnade i samband med utredningen hör bl.a. att det ska krävas skyddshjälm för den som färdas med terrängskoter. Enligt förslaget ska en ändring göras i trafikförordningen (1998:1276) 4 kap. 9 § så att det där stadgas att den som färdas med motorcykel, moped eller terrängskoter ska använda skyddshjälm. I samma paragraf stadgas ett antal undantag, och enligt Transportstyrelsens förslag görs ett tillägg om att myndigheten ska få meddela föreskrifter om ytterligare undantag från kravet att använda skyddshjälm. I den konsekvensutredning som Transportstyrelsen har gjort och som ligger till grund för föreslaget anges att krav på skyddshjälm vid färd på snöskoter har diskuterats . Även om det funnits potential för att förebygga dödsfall och svåra skador genom att införa ett krav på skyddshjälm har något krav på användning av skyddshjälm för snöskoter inte införts i trafikförordningen. Anledningen till varför det inte har föreslagits är bl.a. att hjälmanvändningen redan sannolikt är relativt omfattande och att allvarliga skallskador är förhållandevis mindre vanliga än bland andra trafikantgrupper, sannolikt på grund av snöns skyddande effekt (se SOU 2005:45). En annan anledning kan vara risken för att övervakningen av trafiken i terrängen och på enskilda vägar blir begränsad. Transportstyrelsen anför i den nu slutförda utredningen att genom att införa krav på användning av skyddshjälm vid färd med terrängskoter (terränghjuling och snöskoter) bör antalet skadade och omkomna vid olyckor minska. Transportstyrelsen konstaterar att det kan finnas behov av att meddela föreskrifter om ytterligare undantag från kravet att använda skyddshjälm, t.ex. vid en viss typ av arbete eller då annat huvudskydd är föreskrivet ur arbetsmiljösynpunkt. Transportstyrelsen föreslår att myndigheten bemyndigas att meddela föreskrifter om ytterligare undantag från kravet på användning av skyddshjälm i likhet med bemyndigandet för Transportstyrelsen att meddela föreskrifter om ytterligare undantag från kravet på användning av bilbälte. Enligt utskottets mening är en ökad hjälmanvändning bland skoteråkare en fråga som har stor betydelse för att öka trafiksäkerheten. Utskottet välkomnar därför Transportstyrelsens utredning och ser med stort intresse fram emot utfallet av beredning av Transportstyrelsens framställning till regeringen. Utskottet konstaterar att framställningen har remissbehandlats. Om resultatet av den genomförda remisshanteringen och övriga avvägningar om lämplighet visar att det behövs en ändring i trafikförordningen så att det blir krav på att använda hjälm vid skoteråkning väntar sig utskottet att sådana ändringar införs utan dröjsmål i de berörda regelverken. Mot bakgrund av att ärendet är under beredning inom avstyrker utskottet motion 2014/15:489 (S). Utbildning om elbilar för bärgare Utskottets förslag i korthet avslår en motion om utbildning för bärgare i hantering av elbilar vid olycka. Utskottet hänvisar till de insatser som vidtagits och den information som finns tillgänglig för den som vill öka sina kunskaper inom området. (KD) pekar i motion 2014/15:1673 på att allt fler elfordon färdas på våra vägar och att det har uppstått frågor hos bärgnings- och räddningstjänstpersonal kring bl.a. explosionsrisk och överhettning av batteri vid olycka med elfordon. Motionären pekar vidare på att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tillsammans med () m.fl. medverkat inom projektet för att öka kunskapen om hur räddningstjänsten ska hantera kraschade elfordon. I motionen anförs att bärgningsföretagen skulle kunna informeras om nya rön kring elbilar och hantering vid bärgning via räddningstjänstförbunden eller erbjudas utbildning direkt från MSB. Rätt hantering av elbilar vid olycka kan enligt motionären spara liv, och ökad kunskap är därför nödvändigt hos alla aktörer som är involverade i räddningsarbete. Motionären påtalar därmed behovet av utbildning för bärgare i hantering av elbilar vid olycka. Utskottet vill inledningsvis framhålla betydelsen av att hanteringen av fordon som är inblandade i olyckor sker på ett så säkert sätt som möjligt. Utskottet vill även peka på den positiva utvecklingen att antalet elbilar, lätta ellastbilar, laddhybrider och elhybrider ökar i . Enligt Trafikanalys statistik uppgick det totala antalet av dessa fordonstyper till ca 32 000 . Myndigheten för samhällsberedskap (MSB) anger på sin webbplats att en kompetent räddningsinsats i händelse av en krasch med ett e-fordon kräver ny kunskap och utbildning. Utskottet välkomnar därför den forskning som sker inom området. Räddningskedjan är ett gemensamt projekt som bl.a. finansierats av Verket för innovationssystem () genom forskningsprogrammet . I projektet har förutom MSB bl.a. följande samarbetspartner ingått: , , SP , och Trafiksäkerhetscentrum norr (TSCN) vid . MSB:s roll i projektet är att sammanställa de resultat som projektmedarbetarna kommit fram till vid tester samt vid den omvärldsanalys som projektgruppen genomfört. Som en del i Räddningskedjan har bl.a. ingått att ta fram en utformning av en räddningsstrategi baserad på e-fordons riskfaktorer. En slutrapport presenterades för . Enligt uppgift från MSB är rapporten ute på en remissrunda. MSB:s roll i projektet har varit att ta fram en e-baserad utbildning för räddningspersonal som är tillgänglig på MSB:s utbildningswebb. Syftet med utbildningsmaterialet är att öka kunskapen hos räddningstjänsterna om hur de ska hantera olyckor där kraschade elfordon är inblandade. Utskottet vill även välkomna den informationsspridning som sker inom detta område. Bland annat har MSB på myndighetens webbplats redovisat svar på de vanligaste frågor som myndigheten har fått in kring risker i samband med en fordonskrasch med ett e-fordon. Mot bakgrund av de insatser som vidtagits och den information som myndigheterna tillgängliggör för den som vill öka sina kunskaper inom området är utskottet inte villigt att nu vidta några ytterligare åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motion 2014/15:1673 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att bör införa . Utskottet hänvisar till att frågan är reglerad på gemenskapsnivå och därmed är samordnad med övriga europeiska länder. innebär att den lokala tiden justeras fram (vanligtvis ) under en del av året för att man bättre ska kunna utnyttja den ljusa delen av dygnet . används i ett sjuttiotal länder runt om i världen, mer än hälften av dem i . I provades första gången , men försöket blev kortvarigt. infördes dock på nytt i . Beslutet fattades efter att och hade fattat beslut om att införa , på samma vis som då redan var fallet i flertalet övriga väst- och sydeuropeiska länder. Regeringen anförde i proposition 1978/79:200 med förslag till riktlinjer för att införa att det främsta argumentet för att införa i var behovet av samordning inom kommunikationssektorn med våra grannländer. Regeringen underströk att om en övergång eller ny normaltid skulle ske i våra grannländer utan att det skedde i , skulle detta skapa betydande svårigheter i kommunikationerna. I propositionen betonades bl.a. att det omfattande nätet av internationella tåg-, färje- och flygförbindelser med inhemska anslutningar skulle rubbas samt att svårigheter även skulle uppstå i t.ex. postväsendet. Vidare pekades på att olika tider i och våra grannländer skulle innebära att den gemensamma kontorstiden minskade, vilket skulle kunna skapa komplikationer för t.ex. handeln, bankerna och nyhetsförmedlingen. anslöt sig i allt väsentligt till de anförda synpunkterna (bet. SoU 1979/80:9) och ställde sig därefter bakom regeringens förslag (rskr. 1979/80:8). infördes samma i alla EU-länder. Omkring 70 länder i världen har infört det. (FP) framför i motion 2014/15:419 att genom att vi tillämpar blir det mörkare , när vi behöver ljuset som mest. Motionären pekar på att tanken med införandet av var att människor bättre ska kunna ta till vara dygnets ljusa tid och att det blir lättare att spara energi. Vidare anförs att det finns forskning som visar att barn blir mer aktiva om permanentas. I motionen anförs vidare att allt fler svenskar tycker att är negativ och hellre ser att vi har året runt. I motionen framförs att bör införa året runt, dvs. att klockan flyttas fram permanent. Om detta inte anses möjligt menar motionären att bör utökas att gälla en månad tidigare och en månad kortare , sammanlagt fler sommartidsmånader än . och i (båda C) konstaterar i mo-tion 2014/15:1002 att många uppfattar tidsomställningen som jobbig. Motionärerna anser att frågan om att ändra året om utgör en hälsofråga. Forskning visar att ett hoppande fram och tillbaka mellan och normaltid orsakar stresspåslag som på kort sikt ökar risken för hjärtinfarkter och på lång sikt allmänt försämrar vår hälsa. Motionärerna pekar på att det är okänt hur den ökade stressen slår exakt mot dödligheten i andra sjukdomar, men att det finns forskare som menar att samhällskostnaden sannolikt är ohyggligt stor. I motionen anförs att motiveringen till tidsomställningen ursprungligen var att spara energi, men att besparingen enligt en sammanställning från 1999 är högst marginell, . Enligt motionärerna finns det knappt något som talar för att siffran skulle vara annorlunda. Motionärerna menar att ska sluta ställa om klockan och riskera människors hälsa och menar att man i stället bör låta gälla året runt. och (båda MP) anför i motion 2014/15:1679 att har funnits i och att dess syfte framför allt är lägre elförbrukning och flera ljusa sommarkvällar med ökad fritid i dagsljus. Motionärerna pekar på att det ofta har föreslagits att dagens görs om till normaltid året runt och konstaterar att det finns klara fördelar för folkhälsan med en sådan förändring. En annan tydlig effekt av att göra dagens till normaltid året runt är enligt motionärerna minskade utsläpp av koldioxid och därmed minskad klimatpåverkan. I motionen föreslås därför att den nuvarande görs om till normaltid året runt. Utskottet vill inledningsvis peka på att det på EU-nivå finns gemensamma bestämmelser som reglerar . Tanken med att ha gemensamma regler för är bl.a. att det ska bli lättare att sätta tidtabeller för transporter mellan olika länder. Enligt de gemensamma EU-reglerna ställer alla EU-länder om , vilket sker den Greenwichtid då klockorna ställs fram . I sker övergången därmed , eftersom är före . Den ställer EU:s medlemsländer tillbaka klockan till normaltid, , svensk tid. Enligt uppgift från finns det inte några nya EU-förslag i frågan om . Utskottet kan även konstatera att frågan om att införa året om återkommande har varit föremål för beredning i trafikutskottet, senast i betänkande 2013/14:TU9. Utskottet pekade då på att sommartidens effekter är svåra att mäta. Utskottet pekade vidare på att tidsomställningen innebär vissa anpassningsproblem men att dessa emellertid verkar vara av övergående karaktär och inte påverka folkhälsan. Utskottet konstaterade även att ett införande av skulle innebära att antalet mörka timmar under den normala arbetstiden ökar, vilket skulle innebära svårigheter för utomhusarbete som inte kan utföras i mörker, t.ex. skogsarbete, och motverka trafiksäkerheten. Utskottet påminde också om att frågan är reglerad på gemenskapsnivå och underströk vikten av att frågan om är samordnad med övriga europeiska länder. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga och avstyrker därmed motionerna 2014/15:419 (FP), 2014/15:1002 (C) och 2014/15:1679 (MP). Kommunikationsutrustning och körning, punkt 3 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2135 av Per Klarberg m.fl. (SD) och 2014/15:1985 av (MP) yrkande 3. Den dåvarande regeringen beslutade under den förra mandatperioden att ta fram en lag som reglerar mobiltelefonanvändningen i bil. Dessvärre kan vi konstatera att detta inte var tillräckligt. Vi anser att den nya regel som infördes i trafikförordningen är otillräcklig och att förordningstexten är alltför otydlig. Som vi ser det måste de lagar som stiftas vara tydliga både för den som ska övervaka lagarna och för den som ska rätta sig efter dem. trafikanter behöver nu en tydligare lag som förbättrar trafiksäkerheten på våra vägar. Vi anser därför att det måste införas ett tydligt förbud mot att sända sms och använda handhållen mobiltelefon som man kör bil. Detta skulle skicka en tydlig signal och därmed få trafikanterna att ändra sitt trafikfarliga beteende. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Kommunikationsutrustning och körning, punkt 3 – motiveringen (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (FP) och (KD). Det har i två motioner, 2014/15:1985 (MP) och 2014/15:2135 (SD), argumenterats för ett förbud för bilförare att använda handhållen mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning som man kör bil. Vi vill här framhålla att det är mycket positivt att ligger i topp bland världens länder när det gäller trafiksäkerhet och det är glädjande att vårt långsiktiga arbete på området har givit resultat. Vi kan i sammanhanget konstatera att den dåvarande alliansregeringen vidtog kraftfulla åtgärder för att motverka sådan användning av kommunikationsutrustning vid bilkörning som tar betydande uppmärksamhet från körningen och därmed hotar trafiksäkerheten. Den ändring av trafikförordningen som genomfördes har inneburit att polisen som förordningsändringen var i kraft kunde lagföra ett åttiotal personer som fick böter för att ha använt mobilen på ett trafikfarligt sätt i samband med körning. Vi vill i sammanhanget åter uppmärksamma att mobiltelefoni utgör endast ett av flera potentiella distraktionsmoment vid körning. När det gäller frågan om att införa ett förbud specifikt mot användning av mobiltelefon utan handsfree vid bilkörning kan vi konstatera att detta inte utgår från teknikneutralitet. Med den snabba tekniska utveckling som sker anser vi att en lag mot att använda mobiltelefon utan handsfree skulle innebära att det blir mycket oklart vilken typ av teknik som avses. kan vi se en utveckling där människor använder smartphones och olika typer av teknisk utrustning medan man kör bil som bl.a. navigatorer och musikspelare. Det är också angeläget att lagstiftningen inte begränsar den stora teknikutveckling som sker. Takten i denna utveckling går snabbt och det går inte att säga vilken typ av teknik som kommer att ersätta den nuvarande. Vi vill därför liksom tidigare vidhålla att vi inte önskar införa en lagstiftning mot mobiltelefoner eftersom detta skulle innebära att man medvetet föreslår gårdagens lagstiftning för såväl dagens som morgondagens teknik. Med hänvisning till detta avstyrks nämnda motioner i de berörda delarna. Hastighetsbegränsningar, punkt 5 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1007 av och (SD). På svenska motorvägar har hastighetsgränsen /h varit rådande. har man dock provat att tillåta /h på flera motorvägar. Vi vill här peka på att i flera europeiska länder råder hastighetsgränsen /h och att denna hastighetsgräns är något som många människor även önskar ha på de svenska motorvägarna. Vi vill framhålla att effektiva persontransporter är eftersträvansvärt och att det även ur demokratihänseende är eftersträvansvärt att ha hastighetsgränser som har en bred folklig acceptans. Vi anser att det därför vore rimligt att man på prov, förslagsvis , inför en hastighetsgräns /h på en eller ett par sträckor för att utvärdera effekterna av en hastighetsgränshöjning. Skulle effekterna därefter visa sig positiva, eller i vart fall inte negativa, ur trafiksäkerhetshänseende skulle den föreslagna hastighetsgränsen /h kunna införas på de motorvägar som bedöms vara lämpliga för detta. Vi anser därför att möjligheten till en eventuell hastighetshöjning på motorväg /h bör utredas. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Trafiksäkerhet vid vägarbeten, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1945 av och (S) och 2014/15:698 av (M). Det är mycket anmärkningsvärt att dödsolyckorna vid vägarbeten har ökat . Det är viktigt att säkra arbetsmiljön vid vägarbeten och jag anser därför att bör ställa tydliga krav på underentreprenörerna. Säkerhetsarbetet måste stärkas och en tydligare skyltning av hastighetsbegränsningen ske vid vägarbeten. Jag anser att det bör bli möjligt att ställa krav på sänkt hastighet vid vägarbeten i stället för att det endast ska vara rådgivande. råder säkerhetsbrister i arbetsmiljön inom ett stort antal yrken inom transportbranschen. har det skett en prispress som lett till att säkerhetsarbetet har fått stryka på foten. Jag kan konstatera att en ökad mängd bemanningsföretag och underentreprenörer har orsakat en sämre kontroll av arbetsmiljön inom ett flertal branscher. Jag anser att det därför är viktigt att i upphandlingarna ställa krav på och öka kontrollen av arbetsmiljöarbetet för att få en bättre arbetsmiljö. Vad jag nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Körkortsfrågor, punkt 12 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1291 av (M) och 2014/15:220 av (M), 2014/15:524 av (S) och 2014/15:1319 av (M). Vi anser att det varken är rättvist eller acceptabelt att det inte görs något handlingskraftigt åt det mygel med körkort som förekommer på våra vägar. Vi vet att det är många som kör bil och transporter utan att äga ett lagligt körkort och utan kunskap från de utbildningar som fordras. Detta innebär en stor trafiksäkerhetsrisk som måste stoppas. Vi anser att de åtgärder som vidtas mot detta inte räcker och att det därför behövs ett mer aktivt arbete för att bl.a. tillse att EU tar sitt ansvar och utformar körkorten på ett sådant sätt att de blir svårare att förfalska. Vi vill även att regeringen och polisen ska ta sitt ansvar och utforma samt genomföra en tydlig handlingsplan med det som krävs för att få bort de olagliga körkorten. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:218 av och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör genomföras en kartläggning och en analys av regionala skillnader i viltolycksfrekvens. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det förebyggande arbetet beträffande viltolyckor behöver utvecklas. 2014/15:219 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att göra en översyn av vägbelysningen i hela landet, framför allt på landsbygden. 2014/15:220 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationaliteten bör skrivas ut på körkortet. 2014/15:318 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om motorcykelvänliga vägräcken. 2014/15:337 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av den s.k. zebralagen. 2014/15:384 av och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga giltighetstiden för körkortstestets kunskapsprov. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera vilka kostnader som förknippas med att ta körkort. 2014/15:419 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa året runt. 2014/15:489 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälmtvång för skoteråkare. 2014/15:524 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen när det gäller fyrhjulingar. 2014/15:535 av Per Lodenius och (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda om stränga krav på specifika synfältstester borde mildras. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att höja forsknings- och utvecklingsanslagen för att utveckla körsimulatorer i . 2014/15:626 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta trafiksäkerheten. 2014/15:627 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att se över den svenska förarutbildningen. 2014/15:633 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över Transportstyrelsens tillsynsavgifter för trafikskolor. 2014/15:661 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstadga om alkolås i rattfylleridömdas fordon vid upprepade överträdelser. 2014/15:669 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa stopplikt vid övergångsställen. 2014/15:698 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en renodling av skyltningen vid hastighetsbegränsning. 2014/15:719 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reflexvästar. 2014/15:755 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över hur Transportstyrelsen kan lämna information till om personer med ett stort antal beviljade körkortshandledartillstånd. 2014/15:767 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reflexvästar ska ingå som säkerhetsutrustning i alla bilar. 2014/15:969 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för körkortsutbildning bör ses över. 2014/15:1002 av och i (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta gälla året om. 2014/15:1004 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modernisera regelverket för uppkörning på motorcykel. 2014/15:1007 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en eventuell hastighetshöjning på motorväg /h. 2014/15:1084 av och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsätta resurser för forskning och förebyggande åtgärder för att minska antalet viltolyckor. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda lämpligheten i att göra till ett testlän för nya tekniska lösningar och trafiklösningar i akt och mening att begränsa antalet viltolyckor. 2014/15:1198 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafiksäkerhet och kontroller. 2014/15:1288 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram en tydlig handlingsplan på hur vi kan göra våra vägar säkrare för mc-åkare och se till att den genomförs. 2014/15:1289 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att omgående utvärdera de nya kraven för att ta mc-körkort enligt EU-direktivet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att ta fram förslag på hur systemet för mc-körkort kan förbättras.