bet · H201KrU5 · 2015-03-09 00:00:00 — Kultur och fritid för barn och unga I detta betänkande behandlas tio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör barns och ungas rätt till kultur, främjande av kulturverksamhet på teckenspråk och jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter, Skapande skola, musik- och kulturskolor, trakasserier på nätet, en kontaktplattform på nätet för barn och unga samt verksamhet vid teknik- och naturvetenskapscentrum. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns en reservation (M, C, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Alla barns och ungas rätt till kultur Främjande av kulturverksamhet på teckenspråk Jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter Utvidgning av Skapande skola till gymnasieskolan Nationell strategi för musik- och Strategier mot trakasserier och mobbning på nätet Kontaktplattform för barn och unga Verksamhet vid teknik- och naturvetenskapscentrum Utvidgning av Skapande skola till gymnasieskolan, punkt 4 (M, C, FP, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Alla barns och ungas rätt till kultur 2014/15:736 av och (S) och 2014/15:1193 av m.fl. (S) yrkande 1. Främjande av kulturverksamhet på teckenspråk 2014/15:1193 av m.fl. (S) yrkande 2. Jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter 2014/15:1356 av (C) yrkande 3. Utvidgning av Skapande skola till gymnasieskolan 2014/15:1379 av (M). Reservation (M, C, FP, KD) Nationell strategi för musik- och 2014/15:441 av (S). Strategier mot trakasserier och mobbning på nätet 2014/15:109 av (M) och 2014/15:2361 av (M). Kontaktplattform för barn och unga 2014/15:894 av (M) yrkande 3. Verksamhet vid teknik- och naturvetenskapscentrum 2014/15:934 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas tio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör barns och ungas rätt till kultur, främjande av kulturverksamhet på teckenspråk och jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter, Skapande skola, musik- och kulturskolor, trakasserier på nätet, kontaktplattform på nätet för barn och unga samt verksamhet vid teknik- och . Utgångspunkten för kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska målen som presenterades i propositionen Tid för kultur och som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets ut-veckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken bl.a. särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. beslutade om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan , nämligen att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Alla insatser som rör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. FN:s konvention om barnets rättigheter (, antagen av ) ger en universell definition av vilka rättigheter som bör gälla för barn . har ratificerat konventionen. Enligt konventionen har varje barn rätt till bl.a. yttrandefrihet, vila och fritid, lek och rekreation samt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Det betyder att alla barn har rätt att ta del av det kulturutbud som finns för vuxna, men också att de har rätt till ett kulturutbud skapat särskilt för barn och unga. En särskild utredare har regeringens uppdrag att se över barnets rättigheter i svensk rätt (). I uppdraget ligger bl.a. att analysera för- och nackdelar med att inkorporera i svensk rätt (dir. 2013:35). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:17). I det nya uppdraget ligger bl.a. att lämna förslag till en lag om inkorporering av . Uppdraget ska redovisas . Alla barns och ungas rätt till kultur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att öka alla barns möjligheter till kultur- och fritidsaktiviteter. och (båda S) pekar i motion 2014/15:736 på behovet av ökade möjligheter till kultur- och fritidsaktiviteter för barn och ungdomar. I motionen framförs att familjer med svag ekonomi har svårt att ge sina barn kultur- och fritidsupplevelser. Motionärerna anför vidare att denna fattigdom på upplevelser förs vidare till nya generationer. Har man aldrig tagit del av kulturaktiviteter är det svårt att föra de vidare till sina barn. Därför är det, enligt motionärerna viktigt att samhället tar ett stort ansvar för att alla barn har tillgång till kultur och fritid. Föreningslivet och skolan ska vara en självklar del i detta. I motion 2014/15:1193 yrkande 1 anför m.fl. (S) att samhället bör verka för att öka alla barns tillgänglighet till kulturupplevelser och deltagande i kulturverksamhet. I motionen anförs att det är viktigt att stödja barns och ungdomars möjlighet att ta del av och uppleva konstverk, att gå på konsert, uppleva en teaterföreställning och att aktivt förkovra sig i musik eller andra delar av kulturen. För att alla barn, inte bara några, ska få möjlighet att ta aktiv del av kulturaktiviteter bör det säkerställas att hinder på grund av funktionsnedsättning, ekonomiska eller sociala faktorer undanröjs. För att ge barn i ekonomiskt utsatta familjer möjlighet att delta i organiserade fritidsaktiviteter lika mycket som andra barn beslutade efter förslag från den tidigare regeringen om införandet av en fritidspeng (prop. 2013/14:168, bet. 2013/14:SoU26, rskr. 2013/14:273). Hushåll med barn i årskurs 4–9 har rätt till ersättning från för barnets deltagande i fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökan har försörjningsstöd och har haft försörjningsstöd den senaste tolvmånadersperioden. Fritidspengen ersätter kostnader för fritidsaktiviteter som är ledarledda och regelbundna. Som fritidsaktivitet räknas t.ex. deltagande i idrottsverksamhet, kulturverksamhet, friluftsliv och folkbildning. De nya reglerna började att gälla . Utskottet konstaterar inledningsvis att det är självklart att kulturen ska komma alla barn och unga till del. Barns och ungas rätt till kultur är en prioriterad fråga i den nationella kulturpolitiken. Både den tidigare och den nuvarande regeringen har värnat och värnar barns och ungdomars rätt till kultur – både deras möjligheter att ta del av kultur och att själva delta i det kulturella livet och få skapa och uttrycka sig konstnärligt. Av de ovannämnda kulturpolitiska målen framgår bl.a. att kulturpolitiken särskilt ska uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Samtliga myndigheter inom kulturområdet ska enligt sina instruktioner integrera ett barnperspektiv i sin verksamhet. Flertalet myndigheter och institu-tioner inom kulturområdet, sammanlagt 29 stycken, fick i uppdrag att formulera en strategi för att tydliggöra målen för den egna verksamheten för barn och unga –2014. har gjort en uppföljning av uppdraget. Uppföljningen visar sammanfattningsvis att myndigheterna och institutionerna anser att uppdraget gett positiva effekter och att strategierna är effektiva verktyg för institutionerna i det fortsatta arbetet. Den enskilt största statliga satsningen på barns och ungas kultur är Skapande skola. Skapande skola syftar till att ge alla barn, oavsett förutsättningar, goda möjligheter att få uppleva professionell kultur och att utveckla eget skapande samt till att nå en ökad måluppfyllelse i skolan. Skapande skola omfattar hela och fr.o.m. även förskoleklassen. uppgår anslaget 1:3 Skapande skola (utg.omr. 17) till . Medel fördelas av . fördelade till Skapande skola-verksamhet. Av 372 ansökningar beviljades 369 bidrag, och sammanlagt 768 757 elever omfattas av de beviljade ansökningarna. Bidraget söktes av av landets kommuner. Sammanlagt beviljades 256 kommuner och 102 friskolor stöd. var som även elever i förskoleklassen omfattades av bidraget. Sammanlagt 332 skolhuvudmän i samtliga 21 län har utnyttjat den möjligheten. har fått över 400 ansökningar, varav nära 130 ansökningar från friskolor. av alla kommuner har sökt medel. Skapande skola behandlas även senare i detta betänkande. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram att betydelsen av att ge barn och unga förutsättningar att skapa och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer såsom bild, sång och musik, drama, rytmik, dans och rörelse liksom med hjälp av tal- och skriftspråk tydligt kommer till uttryck i skolans läroplan. Skapande skola är ett komplement till skolans ordinarie uppdrag (förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). Utskottet vill också peka på att barn och unga upp till har fri entré till de statliga museerna. Det gäller bl.a. , i och . Sammantaget konstaterar utskottet att alla barns och ungas rätt till kultur är en prioriterad fråga inom kulturpolitiken. Som framgår ovan görs omfattande insatser för att kultur i olika former ska vara tillgänglig för barn och unga. Utskottet avstyrker därför motionerna 2014/15:736 (S) och 2014/15:1193 yrkande 1 (S). Främjande av kulturverksamhet på teckenspråk Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att främja kulturverksamhet på teckenspråk. I motion 2014/15:1193 yrkande 2 anför m.fl. (S) vikten av att främja kulturverksamhet på teckenspråk. Att kunna vara en del i ett demokratiskt samhälle innebär enligt motionärerna att man också kan utöva och ta del av kulturen utifrån sina egna förutsättningar. Teckenspråket är de dövas modersmål och fick ett officiellt erkännande genom att 1981 erkände det svenska teckenspråket som dövas förstaspråk. Härigenom gavs teckenspråket officiell status som språk. har ratificerat en rad konventioner som syftar till att skydda bl.a. personer med funktionsnedsättning. FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ratificerades av och trädde i kraft i förhållande till . för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter övervakar att konventionen efterlevs. Kommittén har slagit fast att även funktionsnedsättning omfattas av konventionens diskrimineringsförbud, liksom att detta även omfattar underlåtenhet att vidta skäliga anpassningsåtgärder för personer med funktionsnedsättning. Vidare kan nämnas (se ovan). för barnets rättigheter (barnrättskommittén) övervakar att konventionen efterlevs. För-utom att diskrimineringsförbudet i artikel 2 i konventionen uttryckligen omfattar funktionsnedsättning innehåller konventionens artikel 23 särskilda skyldigheter för konventionsstaterna när det gäller barn med funktionsnedsättning, inte minst för att säkerställa dessa barns aktiva deltagande i samhället och största möjliga integrering i samhället. Bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning har införts som en ny form av diskriminering i diskrimineringslagen (2008:567) fr.o.m. . Med bristande tillgänglighet menas att en person med funktionsnedsättning missgynnas genom att en verksamhet inte vidtar skäliga åtgärder för tillgänglighet för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funktionsnedsättning. arrangerade i samband med Barnkulturcentra i en konferens om barn- och ungdomskultur med temat Att välja rätt är stort, att välja fritt är större? Hur ser barns och ungas kulturliv ut ? och Vem väljer, vem skapar – och vem hamnar utanför?. På konferensen diskuterades bl.a. tillgänglighet till kultur för barn med funktionsnedsättning. Här kan också nämnas att i sin information till skolor som vill ansöka om Skapande skola-bidrag anger att de gärna ser att insatserna når samtliga elever i de relevanta årskurserna, inklusive elever i särskola eller motsvarande samt förberedelseklass. Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) har ett uppdrag att främja teckenspråkig litteratur. Myndigheten erbjuder litteratur på teckenspråk, i första hand barn- och ungdomsböcker. Myndigheten gav 2013 ut rapporten för teckenspråk – Utredning om teckenspråkig läsning. Vidare kan nämnas Tyst Teater som arbetat med att producera scenkonst på svenskt teckenspråk. Tyst Teater arbetar också med seminarier och workshops. arbetade exempelvis för att ge unga döva personer möjligheter att utöva kultur på sina egna villkor. Genom produktioner, seminarier, läger, kurser och samtal skapades en plattform inför framtida insatser. Här kan också nämnas det arvsfondsprojekt som –2013 drevs av , hörselskadade barn och barn med språkstörning (DHB) i samverkan med (SMoK)och . Målgruppen är barn och unga med språkstörning i hela landet. Projektet gick ut på att träffa barn och unga som fritt fick välja aktiviteter inom kultur och idrott. Tanken var att tillsammans hitta strategier för hur barn och unga med språkstörning kan bli delaktiga i kultur- och idrottsaktiviteter. Som utskottet anfört ovan är det en viktig kulturpolitisk prioritering att kultur ska vara tillgänglig för barn och unga. Utskottet kan inte nog understryka vikten av insatser som ökar möjligheterna för målgruppen barn och unga som använder teckenspråk att nå en ökad tillgänglig och aktiv fritid på egna villkor, bl.a. genom att ta del av och utöva kultur. Utskottet utgår från att detta beaktas inom ramen för det arbete som bedrivs av statliga myndigheter och institu-tioner och som syftar till att öka tillgängligheten till kultur för barn och unga. Utskottet är inte berett att rikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionen men kommer att noga följa utvecklingen på området. Motion 2014/15:1193 yrkande 2 (S) avstyrks därmed. Jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter. I motion 2014/15:1356 av (C) yrkande 3 lyfts behovet av en jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter fram. I motionen anförs att av alla utövare inom ridsporten är flickor, men att kommunala bidrag till idrottsanläggningar betydligt oftare går till sporter som i större utsträckning utförs av pojkar som fotboll och ishockey. Motionären menar att det borde vara självklart att de offentliga medel som går till idrotten och andra fritidssysselsättningar för ungdomar är jämt fördelade mellan flickor och pojkar. Motionären anser vidare att det är viktigt att ur ett jämställdhetsperspektiv lyfta ridsportens status och likställa denna med andra idrotter. Statens stöd till idrotten uppgår 2015 till (utg.omr. 17 anslaget 13:1 Stöd till idrotten). Av dessa medel satsas ca på idrottens barn- och ungdomsverksamhet i form av lokalt aktivitetsstöd (LOK-stöd) och Idrottslyftet. LOK-stödet, som stöder verksamhet för barn och ungdomar mellan , är ett stimulansbidrag, baserat på aktivitet. Idrottslyftet har som främsta syfte att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldrarna. Verksamheten utgår från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. () antog vid stämma nya jämställdhetsmål. Det övergripande målet för idrottens jämställdhetsarbete är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla nivåer och inom alla områden. Ett av målen är att kvinnors och mäns, flickors och pojkars idrottsutövning värderas lika och prioriteras på ett likvärdigt sätt. Det innebär t.ex. att kvinnors och mäns idrottsutövning tilldelas resurser efter samma principer när det gäller budget, träningsanläggningar och träningstider och liknande, och att kvinnors och mäns idrottande får samma uppmärksamhet i forskning, information och i medier. I det strategiarbete som svensk idrott bedriver är jämställdhet ett av de viktigaste områdena. Det kan exempelvis nämnas att Riksidrottsstyrelsen beslutade att tilldela 14 specialidrottsförbund totalt ca för att utveckla jämställdhetsarbetet. Som här framgår arbetar idrottsrörelsen med jämställdhetsfrågor. Utskottet förutsätter att RF genom bl.a. utbildningsinsatser fortsätter med detta arbete och verkar för att insatserna genomsyrar all verksamhet och når ut i föreningar och till enskilda medlemmar. Utskottet vill också peka på att Kommuner och Landsting (SKL) genomför utbildningar som syftar till att ge kunskap om att leda och styra mot hållbar jämställdhet. Utbildning ges bl.a. inom området kultur och fritid. I sammanhanget ska också nämnas att utskottet beslutade att genomföra ett uppföljnings- och utvärderingsprojekt om de statliga målen för idrottspolitiken med inriktning på barn och unga. I detta ingår bl.a. frågan om jämställdhet. Motionsyrkande 2014/15:1356 (C) yrkande 3 avstyrks. Utvidgning av Skapande skola till gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utvidga satsningen Skapande skola till att även omfatta gymnasieskolan. Jämför reservation (M, C, FP, KD). (M) anför i motion 2014/15:1379 att Skapande skola bör utvecklas till att även omfatta gymnasieskolan. I motionen framförs att skolan spelar roll som ingen annan institution i samhället, då den möter alla barn och unga oavsett familjernas resurser eller bakgrund. Motionären menar vidare att en större samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet är viktig. Musik kan användas som ett verktyg för social och mänsklig utveckling samt för ökad integration. Dessutom kan musik och kultur vara ett effektivt redskap i arbetet mot mobbning och kränkande behandling. El Sistema framhålls som ett bra exempel på detta. Satsningen Skapande skola inrättades 2008 i syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Skapande skola omfattar hela och fr.o.m. även förskoleklassen. Bidrag fördelas av i enlighet med förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan och riktas till huvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Ändamålet med statsbidraget är att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskoleklass och årskurs 1–9 med utgångspunkt i skolans kulturuppdrag som i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet anges som en del i skolans måluppfyllelse. Bidraget syftar också till att öka tillgången till kulturens alla uttrycksformer för eleverna och öka möjligheterna till eget skapande. När det gäller antalet ansökningar m.m. se även ovan. Anslaget 1:3 Skapande skola uppgår 2015 till . I regeringens proposition (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17) föreslogs att anslaget skulle öka med för att bredda och fördjupa insatsen och skapa möjligheter för den kommunala musik- och att fungera som samarbetspart. I och med att sa ja till allianspartiernas budgetförslag genomfördes inte detta förslag. Myndigheten för kulturanalys presenterade en utvärderingsrapport om Skapande skola (Skapande skola – en första utvärdering, Rapport 2013:4). I rapporten lyftes framgångar för bidraget fram men även behov av utveckling. Bland annat nämndes att delaktigheten både hos elever, lärare och rektorer kan utvecklas och att förutsättningarna för att långsiktigt arbeta med konst och kultur i skolan behöver förbättras. I rapporten konstateras att bidragets utformning utgår från tanken om alla barns rätt till kultur. I rapporten lämnas en rad rekommendationer. Bland annat föreslås att Skapande skola-medel ska beviljas än . Utskottet vill understryka den betydelse som Skapande skola har. Genom satsningen ökar möjligheterna för alla barn oavsett förutsättningar att få del av kulturella upplevelser och att ägna sig åt eget skapande. Utskottet har tidigare i många sammanhang uttryckt uppfattningen att satsningen Skapande skola är mycket angelägen inte minst mot bakgrund av att satsningen når barn oavsett bakgrund. I likhet med motionären vill utskottet framhålla kulturens och musikens betydelse för social integration samt som redskap i arbetet mot mobbning och kränkande behandling. Gymnasieskolan är en frivillig skolform vars syfte bl.a. är att vara en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Kulturen i dess olika former kan bidra till en bättre förståelse för komplexa frågeställningar i samhället. Utskottet konstaterar dock att det inom ramen för det nationella estetiska programmet, de individuella fördjupningarna och elevens val finns goda möjligheter för de elever som så önskar till kultur och eget skapande. Utskottet är inte berett att förorda en utvidgning av Skapande skola till att även omfatta gymnasieskolan. Motion 2014/15:1379 (M) avstyrks därmed. Nationell strategi för musik- och Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell strategi för musik- och kulturskolor. I motion 2014/15:441 yrkande 1 anför (S) att en nationell strategi bör tas fram i samarbete med (SMoK) och Kommuner och Landsting (SKL) för musik- och kulturskolor. I motionen framförs att det är viktigt att på nationell nivå följa utvecklingen av musik- och . Motionären anför att många kommuner höjt avgiften och stora elevgrupper har tvingats bort från musik- och av ekonomiska skäl. Motionären lyfter också fram El Sistema som en förebild för utvecklingen av musik- och kulturskolor . Den kommunala startade som en del av folkbildningstanken, men det var först som den kommunala blev allmänt förekommande. bedrivs musikskola i princip i hela landet. breddades till att även omfatta annan estetisk verksamhet. Cirka hälften av skolorna har utvecklats till kulturskolor som omfattar minst tre konstformer. Cirka 363 000 elever går i musik- och , vilket gör att är ett av de länder som har flest musik- och kulturskoleelever. bildades SMoK, där av landets kommuner är medlemmar. SMoK verkar genom opinionsbildning, kompetenshöjning och omvärldsbevakning i syfte att stärka och utveckla kommunernas kulturskoleverksamhet. SMoKs arbetar för en nationell strategi för barns rätt till kulturut-övande, forskningsbaserad verksamhetsutveckling, högskoleutbildning och personalförsörjning, chefsutbildning, kompetensutveckling samt ett nationellt för statistik, samordning och kvalitetsutveckling. SMoK sammanställer vidare statistik om musik- och i en årlig nulägesrapport. SMoK samarbetar med SKL i bl.a. ett gemensamt projekt, Kulturskola 2030, som presenterades på . Man har bl.a. tittat närmare på hur stor betydelse musik- och har för kulturlivet och hur viktig den är för barn och ungdomar. instiftade 2009 priset Bästa musik- och kulturskolekommun. De kriterier som ligger till grund för undersökningen är resurser till musik- och räknat i kronor per invånare i åldern 7–, avgifter för musik- och samt andel av kommuninvånarna i åldern 6–som deltar i den frivilliga verksamheten i . utnämndes till Bästa musik- och kulturskolekommun. behandlade vid förra motionsyrkanden om en na-tionell strategi för musik- och (bet. 2013/14:KrU9). Utskottet avslog motionsyrkandena med motiveringen att den svenska musik- och är en angelägenhet. Verksamheten styrs av kommunala beslut och bedrivs med kommunala resurser. Utskottet uttalade följande: Musik- och kulturskolorna är en av landets största satsningar på barn-och ungdomskultur. Utskottet konstaterar att som musik- och kulturskolorna är välbesökta och uppskattade verksamheter saknas större uppföljningar av vad verksamheten innebär för eleverna.