bet · H201AU9 · 2015-02-27 00:00:00 — (SD) anför i motion 2014/15:3013 att systemet med etableringslotsar bör avvecklas (yrkande 1) och att Arbetsförmedlingen fram till att detta har skett bör åläggas att genomföra kvalitetssäkring av lotsar (yrkande 2). Motioner från den allmänna motionstiden I motion 2014/15:79 av m.fl. (V) anser att regeringen bör återkomma med ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att erbjuda nyanlända invandrare som saknar person- eller samordningsnummer en etableringsplan (yrkande 4) och att regeringen bör verka för att landstingen ska få ett tydligare uppdrag i etableringslagen, så att nyanlända invandrare får sin prestationsförmåga utredd snabbare (yrkande 5). Partiet anser vidare att regeringen bör ta intryck av kritiken mot etableringsreformens effekter och återkomma med förslag på nödvändiga förändringar av etableringslagen (yrkande 8). Partiet anser också att regeringen bör verka för att nyanlända invandrare ska få etableringsersättning i förskott för deltagande i aktiviteter i en etableringsplan (yrkande 6). Yrkanden om ersättning framställs även i motion 2014/15:964 av (M) som anser att det behövs en översyn av ersättningssystemen för asylsökande, nyanlända invandrare och personer som beviljats uppehållstillstånd. Vidare anser (M) i motion 2014/15:2267 att möjligheten för nyanlända invandrare att studera mastersutbildningar med bibehållen ersättning i stället för finansiering från CSN bör ses över. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av effektiva och ändamålsenliga insatser för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Utskottet är av uppfattningen att etableringsuppdraget ständigt behöver anpassas efter nya förutsättningar och att de insatser som erbjuds måste vara väl anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov. Utskottet anser att de frågor som varit föremål för granskning är av stor vikt för arbetet med nyanlända invandrares etablering och noterar iakttagelser och rekommendationer. Utskottet noterar också att antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat kraftigt och att prognoserna visar på en fortsatt ökning. utmaningar för samtliga aktörer som ansvarar för och arbetar med etablering av nyanlända invandrare. Utskottet delar och regeringens uppfattning att det finns brister i det nuvarande systemet och att etableringsuppdraget inte fungerar tillfredsställande. alltför lång, i synnerhet för kvinnor. En utdragen tid från ankomst till etablering i arbete medför stora mänskliga påfrestningar och ekonomiska Anknytningen till arbetsmarknaden bland utrikes födda är generellt betydligt svagare än hos inrikes födda. Sysselsättningsgraden var 2014 knappt bland de utrikes födda i åldern 15–jämfört med knappt 68 procent bland de inrikes födda. Utskottet noterar att överlämnade en delrapport om effekterna av etableringsreformen efter I rapporten jämförs jobbchanser, inkomster och utbildning hos sammanlagt närmare 12 000 nyanlända invandrare. visar att resultatet inte är bättre jämfört med det föregående systemet, som innebar att kommunerna ansvarade för introduktionen av nyanlända Utskottet välkomnar regeringens påbörjade insatser för att förbättra nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. att arbete är en viktig väg in det svenska samhället, och ställer sig därför bakom regeringens satsningar i vårändringsbudgeten om ökade resurser till Arbetsförmedlingen för att skapa bättre möjligheter för utvecklingsarbete och matchning inom myndighetens etableringsuppdrag. Utskottet noterar med glädje att regeringen har inlett samtal med arbetsmarknadens parter inom olika sektorer om förbättrad etablering av Ett syfte med dessa samtal är att åstadkomma snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i , s.k. snabbspår. snabbspåret är att fler nyanlända invandrare ska erbjudas arbete, arbetsplatsförlagd praktik eller någon form av subventionerad anställning som arbetsgivare i branscher där det råder brist på arbetskraft ska få hjälp med kompetensförsörjningen. Samtal med parterna inleddes med ett möte med centralorganisationerna . planeras , och regeringen bedömer att bör kunna vara i drift . I fråga om lotsverksamheten konstaterar utskottet att Arbetsförmedlingen inte längre tillhandahåller tjänsten etableringslots eftersom kvaliteten i tjänsten inte kan garanteras. Arbetsförmedlingen har uppgett att myndigheten ska vidta åtgärder för att på andra sätt ge deltagarna i etableringsuppdraget det stöd som rätten till etableringslots är avsett att ge. Regeringen anförde redan i budgetpropositionen att den vill avskaffa systemet med Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen i presenterade departementspromemorian Avskaffande av systemet med etableringslotsar (Ds 2015:26). När det gäller etableringsplaner och etableringsersättning hänvisar utskottet till Arbetsförmedlingens årsredovisning av vilken det framgår att myndigheten har initierat ett erfarenhetsbaserat metodutvecklingsarbete för att säkra och höja nivån på servicen och insatserna för personer inom etableringsuppdraget. Arbetssättet testas på tio pilotkontor runt om i landet. Syftet är att tydliggöra insatser som ska leda till arbete eller studier och på så sätt ytterligare stärka den individuella anpassningen och tillvaratagandet av kompetens. Av Arbetsförmedlingens årsredovisning framgår också att den nationella samverkan inom etableringsuppdraget i stora delar har ägt rum inom ramen för Samverkansdelegationen. I delegationen ingår representanter från Arbetsförmedlingen, , , länsstyrelserna och kommuner och landsting. Delegationen har bl.a. genomfört ett metodstöd för lokala överenskommelser som ska förbättra möjligheterna till samverkan och samordning inom etableringsuppdraget. I Arbetsförmedlingens regleringsbrev för anger regeringen som ett av målen att andelen nyanlända invandrare som lämnar etableringsuppdraget för arbete eller studier ska öka. Arbetsförmedlingen har även fått i uppdrag att tillsammans med och samverka i processen för att ta fram prognoser för anslag för etablering av vissa nyanlända invandrare. Arbetsförmedlingen redovisade för en kommenterad och analyserad statistik kring etableringsuppdraget avseende 2014. Av rapporten framgår att 9 600 personer lämnade etableringsuppdraget . Av dessa hade gått vidare till någon form av arbete eller studier , vilket är en ökning från 2013. har även nio myndigheter, däribland Arbetsförmedlingen, och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, undertecknat en avsiktsförklaring om utveckling av samarbetet inom migrations- och integrationsområdet för att underlätta för bl.a. nyanlända invandrare att komma in i det svenska samhället. När det gäller datum för utbetalning av nyanlända invandrares ersättning för deltagande i etableringsuppdraget noterar utskottet att frågan bereds i . Regeringen anger ekonomiska vårproposition att den avser att återkomma om den fortsatta inriktningen på insatserna för en bättre etablering. ska lämna sin slutrapport om effekterna av reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering (IJ2010/1691/IU). Vidare hänvisar utskottet åter till att om etablering och integration kommer att presenteras . Med det ovan anförda konstaterar utskottet att regeringen bedriver ett aktivt och målmedvetet arbete som ligger väl i linje med vad som framförs såväl av som av motionärerna. Utskottet kommer att följa regeringens arbete med stort intresse och anser inte att det finns skäl att föreslå något initiativ från sida. Utskottet avstyrker motionerna och föreslår att lägger regeringens skrivelse 2014/15:23 till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsorientering. Jämför reservation 2 (SD). Lagen om samhällsorientering (2013:156) innehåller bestämmelser om kommunernas ansvar att erbjuda samhällsorientering. Lagen gäller för nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort under vissa förutsättningar som anges närmare i 2 §. Lagen gäller inte för de nyanlända invandrare som omfattas av etableringslagen. Förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare föreskriver i 2 § att samhällsorienteringen syftar till att underlätta de nyanlända invandrarnas etablering i arbets- och samhällslivet. Samhällsorienteringen syftar också till att ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. Förordningen reglerar vidare vad samhällsorienteringen ska innehålla. konstaterade att samhällsorientering är ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration. Enligt utskottet handlar samhällsorienteringen inte enbart om att tillhandahålla information om etablering i arbetslivet utan ger även information om det svenska samhället och skapar på så sätt ökade möjligheter till delaktighet i samhällslivet. Utskottet ansåg därför att det inte finns någon anledning att utesluta yngre eller äldre nyanlända invandrare som också har behov av samhällsinformation. Mot denna bakgrund föreslog utskottet att som sin mening skulle ge regeringen till känna att den skulle återkomma till med ett förslag till utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen, för såväl yngre som äldre nyanlända invandrare som har behov av samhällsinformation (bet. 2013/14:AU9 s. 22). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2013/14:368). I motion 2014/15:2597 av och (båda SD) anför att målgruppen för samhällsorientering bör utvidgas (yrkande 1). Enligt bör samtliga personer som invandrar i syfte att vara bosatta och verksamma i få och förväntas ta del av kunskaper om vårt samhälle. De vill också att samhällsorientering ska vara obligatorisk för samtliga nyanlända invandrare som ingår i målgruppen (yrkande 2). Vidare menar partiet att en enda lag bör reglera samhällsorienteringen för samtliga målgrupper (yrkande 3). anser också att det finns ett behov av ökat innehållsmässigt fokus i samhällsorienteringen på de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna (yrkande 4). noterar att viss information om svensk kultur ingår i samhällsorienteringen, men anser att ett nytt kunskapsmål om svensk kultur och tradition bör införas (yrkande 5). Utskottet anser att samhällsorientering är ett betydelsefullt instrument för att skapa en effektivare och mer välfungerande integration. Utskottet välkomnar att regeringen ekonomiska vårproposition, genom uppdrag till studieförbunden, satsar till bl.a. introduktion i det svenska samhället för asylsökande medan de väntar på besked om uppehållstillstånd. När det gäller tillkännagivande om en utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen, för såväl yngre som äldre nyanlända invandrare som har behov av samhällsinformation har regeringen i skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen anfört att frågan bereds i . Utskottet menar att det är angeläget att nyanlända invandrare ges möjlighet att få grundläggande kunskaper om det svenska samhället. Att göra samhällsorienteringen obligatorisk för dem som ingår i målgruppen är dock fel väg att gå. Samhällsorienteringen ska enligt det gällande regelverket påbörjas efter att den nyanlända invandraren har folkbokförts i en kommun. Det kan emellertid inte förväntas att varje nyanländ invandrare känner till samhällsorienteringen eller kan avsätta tid för sitt deltagande. Det kan dessutom finnas sådana hinder, t.ex. brist på barnomsorg eller lång resväg, som gör det svårt för den nyanlända invandraren att delta. När det gäller innehållet i samhällsorienteringen vill utskottet åter poängtera att syftet med samhällsorienteringen i första hand är att underlätta de nyanlända invandrarnas etablering i arbets- och samhällslivet. De praktiska moment som ingår i samhällsorienteringen finns som ovan nämnts reglerade i förordningen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare (2010:1138). Förordningens fokus på praktiska aspekter av det svenska samhällslivet är väl avvägt. De värderande moment som ingår – och som bör ingå – har sin utgångspunkt i den värdegemenskap som grundlagarna ger Det finns enligt utskottets mening inget behov av att ändra på Utskottet anser vidare att det är ett mindre lämpligt alternativ att reglera samhällsorienteringen för samtliga målgrupper i en enda lag. ingår i den målgrupp som omfattas av lagen om samhällsorientering har inte rätt till den etableringsplan och därmed den etableringsersättning som regleras Mot denna bakgrund har enligt utskottet inget skäl att ta något initiativ med anledning av motionen, varför den avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nyanlända invandrares kompetens och lägger regeringens skrivelse 2014/15:19 till handlingarna. Jämför reservation 3 (SD). granskning Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid? har granskat statens insatser för att tillvarata och utveckla nyanlända invandrares kompetens. Syftet har varit att undersöka om insatserna är effektiva och möjliggör en snabb och ändamålsenlig etablering på den svenska arbetsmarknaden. Granskningen har avsett statliga och statligt reglerade insatser riktade till i första hand nyanlända invandrare som omfattas av etableringsuppdraget. övergripande slutsats är att det finns effektivitetsbrister i statens insatser för att tillvarata och utveckla de nyanlända invandrarnas kompetens. Av granskningen framgår att statens insatser inte i tillräcklig utsträckning utgår från den enskildes förutsättningar och behov, att insatserna inte erbjuds tillräckligt snabbt samt att statens resurser kan omfördelas så att de gör större nytta. anser att etableringsreformen i praktiken har medfört en uppdelning av ansvar mellan staten och kommunen beroende på vem som står för individens försörjning, och att detta påverkar vilka insatser som den nyanlända invandraren får ta del av. framhåller tidiga insatser som mycket betydelsefulla för de nyanlända invandrarnas etablering. Enligt saknas det ofta en tydlig röd tråd och utvecklingslinje i etableringsplanerna och hur de genomförs. menar att det också finns logistiska svårigheter att bedriva studier i utbildning i svenska för invandrare (sfi) parallellt med andra insatser. Väntetider för sfi innebär dels att språkinlärningen försenas, dels att väntetiden förlängs innan nyanlända invandrare kan påbörja insatser som kräver en viss kompetens i svenska språket. Från samtliga av fallstudier konstaterar representanter från Arbetsförmedlingen att det finns betydande brister i de upphandlade tjänsternas inriktning, omfattning och kvalitet. konstaterar att Arbetsförmedlingen under endast förbrukade av sitt anslag på för etableringslotsar och insatser för nyanlända invandrare inom etableringsuppdraget. konstaterar brister i kartläggningen av de nyanlända invandrarnas kunskaper och kompetens som ska ligga till grund för en fortsatt planering. Få får sin erfarenhet validerad, och bedömningen av utländska betyg kan ta . Endast en liten andel av etableringsdeltagarna har vuxenutbildning som insats i sina etableringsplaner trots att de saknar gymnasieutbildning. Enligt är bidragande orsaker till det låga deltagandet i vuxenutbildning att regeringen inte mer aktivt styr mot detta genom exempelvis hur Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag formuleras, eller genom att påverka benägenheten att ta emot nyanlända invandrare inom den kommunala vuxenutbildningen. För att öka effektiviteten i statens insatser för att tillvarata och utveckla de nyanlända invandrarnas kompetens ger regeringen följande rekommendationer •att mer aktivt än verka för ett bättre samarbete mellan Arbetsförmedlingen, kommunerna och näringslivet. I samband med detta bör regeringen överväga hur länsstyrelsernas nuvarande roll kan stärkas och utvecklas. En viktig aspekt av lokal samverkan som bör beaktas är kommunernas förutsättningar och benägenhet att erbjuda praktik- och arbetsträningsplatser till nyanlända invandrare inom ramen för etableringsreformen. Det är också angeläget att Arbetsförmedlingens uppdrag förtydligas och att de instrument som står till myndighetens förfogande underlättar och stimulerar en effektiv lokal och regional samverkan •att aktivt verka för att öka de nyanlända invandrarnas deltagande i den reguljära vuxenutbildningen. Som ett led i detta bör regeringen överväga att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla uppföljningen av komvuxstudiernas omfattning inom och efter etableringsuppdraget •att överväga möjligheten att underlätta för de nyanlända invandrarna att i ökad utsträckning delta i såväl validering som vuxenutbildning på sitt modersmål •att pröva om de samlade resurserna kan fördelas på ett effektivare sätt inom och mellan integrations-, arbetsmarknads- och utbildningsområdena för att påskynda de nyanlända invandrarnas etablering. En utgångspunkt för detta bör vara Arbetsförmedlingens låga anslagsförbrukning när det gäller insatser för nyanlända invandrare. I skrivelse 2014/15:19 om att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens instämmer regeringen i huvudsak i övergripande bedömning att det finns effektivitetsbrister i statens insatser för att tillvarata och utveckla nyanlända invandrares kompetens. granskning visar att etableringsreformen har inneburit att fler nyanlända invandrare än tidigare skrivs in hos Arbetsförmedlingen och därmed tar del av arbetsmarknadsinriktade insatser i ett skede än förut. Enligt regeringen ligger grunden i etableringsuppdraget fast, men det är uppenbart att det finns delar som inte fungerar tillfredsställande. För att etableringsuppdraget ska fungera som det är avsett, måste enligt regeringen samverkan mellan samtliga aktörer som har ansvar för nyanlända invandrares etablering öka och kommunernas möjligheter att erbjuda insatser utvecklas. Regeringen delar i stort de slutsatser som kommer fram till om att etableringsperioden inte alltid utnyttjas effektivt. Regeringen konstaterar dock att granskning inte visar de sammantagna effekterna av de etableringsinsatser som individerna tar del av. Regeringen påpekar också att den kvantitativa analys som genomförts av avser nyanlända invandrare som skrevs in hos Arbetsförmedlingen –2010, dvs. Före etableringsuppdragets genomförande var det många av de nyanlända invandrarna som inte skrevs in hos Arbetsförmedlingen i , varför analysen inte är heltäckande. Regeringen delar bedömning att fler nyanlända invandrare inom etableringsuppdraget bör ta del av den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen anser att behovet av åtgärder för att stödja utvecklingen av en mer individuellt utformad vuxenutbildning, som är bättre anpassad för uppgiften att utbilda utrikes födda liksom korttidsutbildade, är stort. Fler personer bör enligt regeringen få sin kompetens och utbildning validerad eftersom det förbättrar möjligheterna att hitta ett jobb. Regeringen anför att den avser att införa ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering. Regeringen betonar vidare att dess linje är tydlig, dvs. att fler utrikes födda kvinnor och män måste ges förutsättningar att snabbt komma i arbete. I budgetpropositionen föreslår regeringen en rad åtgärder som bedöms påverka etableringen av nyanlända invandrare i positiv riktning. Regeringen konstaterar att etableringsuppdraget ständigt behöver anpassas efter nya förutsättningar. Oroligheter i världen har lett till att antalet personer som söker skydd i ökade kraftigt . Prognoserna visar på en fortsatt ökning. Det innebär utmaningar för regeringen, för de ansvariga myndigheterna och för landets kommuner, och regeringen anför att den följer utvecklingen av etableringsuppdraget noga. Regeringen anser att i och med denna skrivelse är slutbehandlad. I motion 2014/15:3015 framhåller (SD) att regeringen bör återkomma med förslag om tillvaratagandet av nyanlända invandrares kompetens kan förstärkas genom att kommuners strukturella förutsättningar för mottagande vägs in vid kommunplacering (yrkande 1). Motionären anser också att möjligheten till samhällsorientering ska finnas i anläggningsboende (yrkande 2). Vidare föreslås att anställningar som gör till följd av att den som anställs är nyanländ invandrare inte ska subventioneras (yrkande 3). Motioner från den allmänna motionstiden vill i motion 2014/15:2565 av m.fl. införa en jobblinje för nyanlända invandrare för att stärka integrationen och ge människor en väg in i samhället (yrkande 4). I motion 2014/15:258 av m.fl. (V) föreslår att regeringen ska tillsätta en utredning för att vidga bilden av invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden, som utgångspunkt för åtgärder för att motverka diskriminering (yrkande 5). I motion 2014/15:801 framhåller och (båda C) att regeringen bör genomföra reformer som ökar utrikes födda kvinnors möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden, och i motion 2014/15:1733 betonar Arhe Hamednaca (S) behovet av en feministisk politik som stärker utrikes födda kvinnors villkor i samhället. Serkan Köse (S) framför i motion 2014/15:311 att regeringen bör belysa behovet av en nationell interkulturell strategi. (M) anser i motion 2014/15:907 att möjligheterna att ytterligare underlätta etableringen på den svenska arbetsmarknaden för invandrade akademiker bör undersökas, medan (C) i motion 2014/15:824 framhåller att det bör skapas individuellt anpassade introduktionsprogram. (C) anser i motion 2014/15:1778 att Värnamomodellen bör spridas till fler kommuner. Det innebär ett systematiskt fokus på jobb och företagande eftersom jobb i ett tidigt skede integrerat med språkinlärning enligt motionären har visat sig vara en framgångsrik modell. (KD) betonar i motion 2014/15:1727 att det är nödvändigt att nyanlända invandrare får information om företagande (yrkande 1). Utskottet anser att det är värdefullt att frågor om nyanlända invandrares kompetens har uppmärksammats genom granskning och att behovet av statliga insatser på området har blivit föremål för överväganden. Utskottet delar bedömning att det finns effektivitetsbrister i statens insatser för att tillvarata och utveckla nyanlända invandrares Utskottet menar att det tar alltför för många utlandsfödda, däribland akademiker, som bosätter sig i att etablera sig på I åldersgruppen 25–var arbetslösheten 2014 ungefär bland utomeuropeiskt födda vuxna, vilket kan jämföras med knappt för vuxna födda i . Utrikes födda kvinnor har dessutom sämre förutsättningar än utrikes födda män att etablera sig på arbetsmarknaden. dem som vistats i i två till är det kvinnor födda utanför EU och EFTA som har den lägsta sysselsättningsnivån. Bland utomeuropeiskt födda som saknar gymnasieutbildning har arbetslösheten stigit kraftigt och är . Detta kan jämföras för inrikes födda som saknar De som kommer till med en kort utbildning har svårt att få arbete, även när de har vistats i landet medan de som har en gymnasial eller högre utbildning har större chanser att få ett jobb. Arbetsförmedlingens rapport av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget framgår att sysselsättningsgraden bland högutbildade har ökat från till . vidare att hade en eftergymnasial utbildning på eller längre jämfört 2013, och av de nyanlända akademikerna matchas mot yrken som kräver högskolekompetens. Andelen nyanlända invandrare som har högskoleutbildning är nu på samma nivå som befolkningen i stort. Det finns dock fortfarande stora utmaningar för att bättre ta till vara den kompetens som kommer till , såsom möjligheten att komplettera utbildningar, effektivare validering och Enligt utskottets mening är det en stor integrations- och jämställdhetspolitisk utmaning att komma till rätta med de skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utrikes och inrikes födda kvinnor och män. Det är utskottets bestämda uppfattning att alla som kan arbeta måste få möjlighet att göra det och att den kompetens som utrikes födda har måste tas till vara om ska klara framtidens utmaningar, inte minst med tanke på den demografiska utvecklingen.