bet · H301FöU1 · 2015-09-15 00:00:00 — Jag yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att ge Försvarsmakten i uppdrag att planera och dimensionera sin verksamhet för att bistå det civila samhället vid nationella kriser och katastrofer. 8.Utökad användning av Försvarsmaktens helikoptrar, punkt 6 (M, C, V, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M), (V) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2171 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 2. Tillgången på och samordningen av landets helikopterresurser är en viktig aspekt av krisberedskapen. Dessa kan t.ex. användas för släckningsarbete, för evakuering av människor och för att snabbt föra fram utrustning för krishantering till ett utsatt område. Vid skogsbranden i valde räddningsledarna att inte utnyttja försvarets helikopter för att få en bättre bild av branden och att inte begära ytterligare hjälp från Försvarsmakten. Vi menar att Försvarsmakten inte heller kunde använda alla befintliga helikopterresurser för att bekämpa branden på grund av att såväl som 16 saknade relevant utrustning för brandbekämpning. Försvarsmakten har en stor helikopterkapacitet efter anskaffning av ett stort antal medeltunga helikoptrar . Den kapaciteten bör kunna komma till större användning som en resurs för krisberedskap än vad som är fallet . Användningen för krisberedskapsändamål ska inte vara dimensionerande för försvarets helikoptrar, men man bör se över hur Försvarsmaktens helikoptrar kan användas för krishantering. Översynen bör inkludera aspekter som hur samordningen med civila myndigheter kan förbättras och att Försvarsmakten ska göra en inventering av hur befintlig och ny utrustning kan användas i krisberedskapen. Vi yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att utöka användningen av Försvarsmaktens helikoptrar i krisberedskapen. 9.Utredning om Försvarsmaktens stöd till samhället, punkt 7 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 14. Vi anser att en utredning behöver tillsättas för att utreda hur Försvarsmakten skulle kunna vara övriga samhället behjälpligt vid krissituationer. Vår bedömning är att Försvarsmakten har kompetenser och resurser som skulle kunna spela en stor roll vid olika typer av påfrestningar på samhället, t. ex naturkatastrofer, terrorhandlingar och allvarliga olyckor. Vi menar att det funnits en uttalad tveksamhet på såväl politisk nivå som bland andra myndigheter att utnyttja Försvarsmaktens olika förmågor vid händelser där olika civila myndigheter har huvudansvaret. Vi ser att det finns en risk att det byggs upp parallella kompetenser inom statsförvaltningen, och att underhållskostnaderna för olika system blir höga genom att materielanskaffning och underhåll inte samordnas mellan civila myndigheter och Försvarsmakten. I Försvarsmakten finns resurser och kompetenser som borde kunna utgöra en del av samhällets beredskap vid allvarliga hot, olyckshändelser och katastrofer. Försvarsmakten disponerar t.ex. ett femtiotal helikoptrar. Det stora hindret mot att nyttja dessa vid exempelvis eftersök eller ambulanstransport är i grunden inte bristande lagstiftning eller författningsstöd – myndigheter har rätt att begära stöd från varandra. Problemet vi ser är snarare olika myndigheters tendens att vilja att skaffa egna resurser för alla tänkbara eventualiteter. Vi anser att det leder till en dålig hushållning med statens medel och att Försvarsmaktens resurser riskerar att bli outnyttjade i situationer där de skulle kunna göra stor nytta om det inte genomförs några mer omfattande samövningar. Vi yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning för att utreda hur Försvarsmakten skulle kunna vara övriga samhället behjälpligt vid krissituationer. 2015/16:FöU1 RESERVATIONER 10.Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 36. , som tidigare huvudsakligen har inriktat sig på internationella insatser, håller nu på att stärka territorialförsvaret. satsar , och av BNP på sina respektive försvarsmakter. och har beslutat att höja anslagen till av BNP. Alla de baltiska länderna är intresserade av ett nära försvarssamarbete med . I motionen anförs dock att baltiska grannländer inte tar nuvarande solidaritetsförklaring på allvar och att inte har några reella resurser att påverka förloppet av en kris i . Den hittillsvarande säkerhetspolitiska inriktningen kräver antingen en anpassning av politiken till faktiskt existerande resurser eller – vilket vi förordar – en betydande resurstillförsel till det svenska försvaret. var försvarets andel av BNP , för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnader i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. Vi menar att hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom och att nedrustningspolitiken måste få ett slut. Vi yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att anslaget för område 6 Försvar och samhällets krisberedskap aldrig får underskrida av BNP . 11.Civilförsvarsmyndighet, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: RESERVATIONER 2015/16:FöU1 ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 20–22. Vi föreslår att en ny civilförsvarsmyndighet inrättas under en civilbefälhavare. Vidare anser vi att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör läggas ned och att verksamheten bör överföras till och en ny civilförsvarsmyndighet. Dessutom bör SOS Alarm inkorporeras i den nya civilförsvarsmyndigheten. Enligt vår mening bör den nationella krisledningen vara redundant och inte kunna slås ut för enkelt. Den tjänstemannastab som är knuten till krisledningen bör dessutom vara väl samövad med regeringen. Vi anser att bör ställa sig bakom detta och tillkännage det för regeringen. 12.Utredning om inrättande av en myndighet för psykologiskt försvar, punkt 10 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 1. Den psykologiska krigföringen är enligt vår mening kanske den mest framträdande delen i den nya krigföringen. Samordningsansvaret ligger hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, men flera andra aktörer har det praktiska ansvaret. Den nya situationen innebär dock att behöver ta ett helhetsgrepp om detta. Vi yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att bör ges i uppdrag att utreda möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som en egen myndighet. 2015/16:FöU1 RESERVATIONER 13.Styrelsen för psykologiskt försvar, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 8. En del av vårt försvar utgörs av det psykologiska försvaret med uppgift att skydda mot propagandaspridning och föra ut den korrekta bilden av skeenden. Vi yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om att en egen myndighet för psykologiskt försvar bör upprättas genom att Styrelsen för psykologiskt försvar återinrättas. 14.Myndighet för utlandsstyrkan, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 77. Vi anser att utlandsstyrkan ska inrättas som en egen myndighet. Fördelen med ett sådant tillvägagångssätt är enligt vår mening att verksamheten och ekonomin inte blandas med anslag för det territoriella försvaret. Då uppgifterna för utlandsstyrkan skiljer sig väsentligt från Försvarsmakten i övrigt är det rationellt att samla den specifika kompetensen. Vidare anser vi att ett antal av Försvarsmaktens liksom det civila försvarets olika nationella centrum bör förläggas vid den nya myndigheten. Detta anser vi att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. RESERVATIONER 2015/16:FöU1 15.Statsflyget, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1561 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. En projektering som har genomförts av Swedavia visar att en investering i – i syfte att tillgodose fortsatta lokaliseringsmöjligheter i enlighet med statsflygförordningen – skulle uppgå till och en bashyra om , exklusive kostnader för drift och underhåll m.m. Kostnaden för en utbyggnad av befintlig förhyrning på av Swedavia har bedömts till 7–. Vi yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om att 5 § statsflygförordningen bör ändras så att statsflyget lokaliseras till i stället för till . Dessutom anser vi att kostnader för Försvarsmakten ska särredovisas – i syfte att möjliggöra och kompensera myndigheten för de kostnader somär förknippade med ansvaret enligt statsflygförordningen. Även detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 1.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 4 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 6. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2173. Det säkerhetspolitiska läget i närområde är mer osäkert än på mycket . Den ryska aggressionen mot och annekteringen av visar på att tröskel för att använda militärt våld har sänkts betydligt. har den militära övningsverksamheten ökat och från sida blivit med offensiv. Till detta ska läggas ett höjt underrättelsehot, ökad informationskrigföring och påverkansoperationer mot . Därför är det en styrka för att , och tillsammans med Socialdemokraterna och har ingått försvarsuppgörelsen. Den innebär ett tillskott på extra till försvaret, utöver de ökningar alliansregeringen redan ställt sig bakom 2014, under den kommande inriktningsperioden –2020 och ett långsiktigt ansvarstagande för försvarets framtida operativa förmåga. Uppgörelsen utgör ett trendbrott och är en viktig signal till omvärlden om att nu stärker sin försvarsförmåga och att det finns ett brett politisk stöd för detta. Försvarsuppgörelsen har ett fokus på åtgärder som stärker det nationella försvaret och åtgärder som har effekt här och för att kunna möta den ökade hotbild vi nu ser i närområde. Med anledning av detta är det viktigt att de satsningar som beslutats också genomförs och att de inte senareläggs samt att utgifter inte flyttas mellan åren för att skapa utrymme för ökade kostnader för migrationen eller för reformer i budgetpropositionen . Försvarsminister har dock i svaret på en skriftlig fråga fastslagit att regeringen avser fullfölja försvarsuppgörelsen. hade dock velat se en något annan fördelning av vissa delar av försvarsanslaget inom ramen för utgiftsområde 6. Vi har lagt förslag om att ta de extra som regeringen lägger på anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor och i stället anslå till anslaget 1:9 och till anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. () har enviktig roll både när det gäller försvarsrelaterad forskning och när det gäller tekniska frågor som omvärldsanalys. Detta är något som måste värnas särskilt med tanke på att FOI har haft ekonomiska underskott som har hotat delar av institutets verksamhet. vill också se att FOI får uppdraget att utreda det psykologiska försvarets framtid i – en fråga som blir alltmer central i takt med ett upptrappat informationskrig. I försvarsuppgörelsen ingår att planeringen för det civila försvaret bör återupptas. Civilt försvar är den verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. Det civila försvaret är en viktig del av totalförsvaret och en förutsättning för att det militära försvaret ska kunna fungera i tider av kris och konflikt. Återupprättandet av totalförsvaret kommer att kräva omfattande arbete och resurser. 2.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 4 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Den s.k. försvarsgruppen: regeringen samt , har enats om att stärka försvaret med sammanlagt mer än liggande statsbudget. Det är alldeles för lite. Sanningen är att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . Försvarsmakten har krävt mer än liggande budget för att kunna bygga 14 (IO14) som beslutades i försvarsbeslutet . budgeterar mer än liggande budget . Vi markerade redan i Försvarsberedningens rapporter genom avvikande meningar att försvaret behöver en rejäl upprustning för en ny rimlig försvarsförmåga. I vår budgetmotion aviserar vi rejält höjda anslag och föreslår hur dessa resurser skulle kunna användas över åren för att upprusta det svenska försvaret till ett starkt nationellt försvar. Vårt förslag till försvarssatsning skulle ha inneburit att det svenska försvaret skulle ha kunnat återfå den storlek och förmåga det hade 1999. Det hade varit bra om den för skadliga nedrustningen hade slutat just . I motion om utgiftsområde 6 föreslår vi därför att anslaget för utgiftsområde 6 ska uppgå till 51 . antog ramarna för . De samlade utgifterna för utgiftsområde 6 får inte överstiga 48 under fortsatta behandling, i enlighet med riksdagsordningen. Vårt förslag överskrider denna nivå, och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag, varför vi i stället avstår från att delta i beslutet. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 6 har fallit vidhåller vi vår politik och anser att anslagen borde ha varit högre för utgiftsområde 6 med den fördelning som framgår av motion 2015/16:3218 och de prioriteringar som beskrivits ovan. 3.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 4 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Trots att inriktningen för budgetpolitiken tagit en annan inriktning än den hade önskat väljer jag att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen inom utgiftsområdet. anser att det är viktigt att försvars- och säkerhetspolitik har ett brett Det ställer krav på en bred politisk överenskommelse om försvarets och har ställt sig bakom den politiska överenskommelsen om försvarets inriktning 2016 . försvarsinriktning som vi i försvarsgruppen enats om inklusive den ekonomiska ram som aviseras och utredningen om långsiktig materielförsörjning omhändertas i huvudsak de fem steg som föreslagits av Försvarsmakten för att öka den operativa förmågan . vill vi i understryka att det säkerhetspolitiska läget i närhet och inte minst vår egen närhet har förändrats rejält under de Å ena sidan lyckas allt fler människor ta sig ur fattigdom. sidan har världen blivit allt oroligare och fler tvingas på flykt. Flyktingströmmarna är de största sedan . konflikter i vår närhet gör att människor tvingas fly när paramilitära extremistgrupper angriper civila och sprider skräck och förödelse. områden i världen görs osäkra och instabila av dessa gruppers framfart, vilket gör ett vardagsliv helt omöjligt för miljoner människor. ställer krav på hur men också EU agerar för att hjälpa de människor som flyr skräcken och terrorn och för att vända de senaste årens negativa ska vara en kraftfull röst för mänskliga rättigheter och driva på världssamfundet att agera för att förebygga, bevara, återskapa och säkra fred och trygghet för människor. Givetvis påverkar det säkerhetspolitiska läget i närhet både och vår närmiljö. Våra baltiska grannar känner sig alltmer utsatta, och den militära aktiviteten i ökar kraftigt. närmare ställer krav på den svenska försvarsförmågan, och vill att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Detta innebär bl.a. att försvaret ska finnas i hela landet och vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. med och stärkt försvarets resurser rejält men bedömer att det troligen kommer att behövas mer. Framöver finns det stora utmaningar vad gäller investeringar och personalförsörjning. fortsatt att ta ett stort ansvar. Hybridkrigföringen har blivit ett fenomen som vi sett på fler platser runt om i världen. För är det viktigt att samhället klarar av två viktiga Vi måste dels agera för att bekämpa denna nya typ av attacker, terror och krigföring, dels se till att vi i vår iver att bekämpa dessa grupper och fenomen inte själva inskränker människors personliga integritet och rätt till ett Vi ser att alltfler hot och attacker sker digitalt. ställer allt större krav på vår beredskap både civilt och militärt. gemensamma säkerhets- och försvarspolitik måste utvecklas till att även omfatta gemensamma åtgärder för att stärka cyberförsvar. har också lyft fram att vi lever i en värld där vi riskerar att få se större klimatförändringar som kommer att påverka oss i allt högre grad. Översvämningarna har blivit fler, har upplevt mycket stora stormar genom och samt genomlidit en av de största skogsbränderna när det 2014 brann i . Dessa och andra risker kräver att den civila krisberedskapen stärks och att staten tar ett större ansvar så att vi kan stärka vår egen förmåga att klara kriser. 4.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 4 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och Liberalerna. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen.