bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — Jordbruksstödet är ur ett svenskt perspektiv en enorm transferering av medel från svenska skattebetalare till jordbrukare på den europeiska kontinenten, anser motionärerna. I yrkande 24 anförs att exportbidrag som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. Med anledning av den svåra situationen för mjölkbönderna i förordar motionärerna i yrkande 50 ett tillfälligt bevarande av mjölkkvoterna under . I yrkande 51 förespråkar förbättrade villkor för lantbruket, t.ex. genom lägre skatter på gödsel och diesel och genom en översyn av beteslagstiftningen. Inom ramen för EU-samarbetet vill i yrkande 52 även verka för att varje medlemsstat får införa de sjukdoms- och smittkontroller som anses nödvändiga. anför i yrkandena 53 och 54 att regeringen ska verka för att ett generellt förbud införs på EU-nivå mot slakt utan bedövning och att regeringen ska verka för att får möjlighet till undantag som gör att vi kan stoppa import av kött som kraftigt avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Enligt yrkande 55 bör regeringen verka för att avskaffa den externa fiskeripolitiken. i fiskeavtalen och ser helst att avtalen inte förlängs när det gäller EU:s fiskeavtal går enligt motionen inte heller att förena med en hållbar utvecklingspolitik. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet anser att regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen är ett viktigt underlag för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat inom det samarbetet. När det gäller den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken noterar miljö- och jordbruksutskottet inledningsvis att unionens politik och inre åtgärder, bl.a. den inre marknaden, fri rörlighet för varor och den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken behandlas i den tredje delen av fördraget om unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar även att blev medlem i EU och deltar fullt ut i EU:s gemensamma jordbruks- och fiskeripolitik. Miljö- och jordbruksutskottet anser i likhet med regeringen att den långsiktiga målsättningen för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor som styrs av konsumenters efterfrågan och klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklingspolitiken i enlighet med politik för global utveckling (PGU). Vidare vill utskottet liksom regeringen se ett hållbart fiske i såväl och som globalt. Så som anförs i skrivelsen är regeringens hållning när det gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer att göra ett ställningstagande från fall till fall vid vilket en rad kriterier beaktas. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att avstått från att ge sitt stöd till beslut om att ingå fiskepartnerskapsavtal mellan EU och ett antal afrikanska stater, bl.a. på grund av att det saknats tillräcklig information om fiskebestånden. När det gäller mjölkböndernas situation och mjölkkvoter delar miljö- och jordbruksutskottet regeringens uppfattning att det är viktigt att stärka mjölkböndernas konkurrenskraft så att svenska mjölkbönder kan ta del av den växande globala marknaden. Kvoter är därför inget som ska återinföras. Utskottet ser fram emot att i stället få ta del av det arbete med att hitta möjliga nationella åtgärder för att stärka den svenska mjölksektorn som regeringen har inlett. Utskottet noterar även det förslag om kreditgarantier som presenteras i regeringens förslag till vårändringsbudget . I fråga om exportbidrag vidhåller miljö- och jordbruksutskottet vad som anfördes i betänkande 2014/15:MJU5, dvs. att det delar regeringens uppfattning att exportbidragen bör avskaffas och konstaterar att regeringen har förespråkat att marknadsstöden, inklusive exportbidragen, bör fasas ut. När det gäller kontroller av djursjukdomar vid införsel av djur stöder miljö- och jordbruksutskottet regeringens arbete med att verka för att medlemsstater med en god djurhälsa ska kunna förhindra införsel av smittsamma djursjukdomar som kan utgöra ett hot mot djurs eller människors hälsa eller orsaka produktionsförluster, och noterar att det pågår förhandlingar inför rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till den nya förordningen om djurhälsa. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar att tillsammans med på jordbruks- och fiskerådets möte lyfte frågan om ett ökat skydd för djur som transporteras och då betonade vikten av förkortade transporttider för djuren. När det gäller importbegränsningar på grund av bristande djurskydd hänvisar miljö- och jordbruksutskottet till vad som anförs i betänkande 2011/12:MJU21. Så som miljö- och jordbruksutskottet konstaterade i sitt betänkande 2011/12:MJU21 framgår det av artikel 4 i förordningen om skydd av djur för avlivning att djur endast får avlivas efter bedövning. Av samma artikel framgår att kraven på bedövning emellertid inte gäller djur som slaktas med särskilda metoder som påbjuds av religiösa riter, under förutsättning att slakten äger rum i ett slakteri. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar att kommissionen har tagit initiativ till en undersökning om märkning av kött från obedövad slakt och ser fram emot att få ta del av den rapporten. Utskottet beklagar att den försenats. Utskottet påminner även om det tillkännagivande som riktade till den dåvarande regeringen om att regeringen bör arbeta för att det inom EU införs en tydlig märkning av kött som kommer från djur som har slaktats utan bedövning (bet. 2011/12:MJU21, rskr. 2011/12:261). Sammanfattningsvis konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör ge anledning till någon åtgärd från sida. bör därmed avstyrka motion 2014/15:3044 yrkandena 24 och 49–55. Inför rådets behandling av jordbruks-, fiske- och livsmedelsfrågor har löpande behandlat frågan om förbud mot import från EU av bl.a. kött, fisk, mjölk, frukt och grönt samt kommissionens stödåtgärder med anledning av detta. En enig nämnd har uttryckt stöd för de föreslagna åtgärderna. anser i likhet med regeringen att den långsiktiga målsättningen för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor som styrs av konsumenters efterfrågan och klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklingspolitiken i enlighet med PGU. Vidare vill utrikesutskottet, liksom miljö- och jordbruksutskottet, se ett hållbart fiske i såväl och som globalt. Så som anförs i skrivelsen är regeringens hållning när det gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer att göra ett ställningstagande från fall till fall vid vilket en rad kriterier beaktas. från att ge sitt stöd till beslut om att ingå fiskepartnerskapsavtal mellan EU och ett antal afrikanska stater, bl.a. på grund av att det saknats tillräcklig information om fiskebestånden. delar även i övrigt miljö- och jordbruksutskottets ställningstaganden i yttrande 2014/15:MJU3y. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utrikesutskottet motion 2014/15:3044 yrkandena 24 och 49– Miljö- och näringspolitik, infrastruktur och energifrågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om miljö-, närings-, infrastruktur- och energifrågor. Jämför reservation 18 (SD). I skrivelsen redogör regeringen för miljö-, närings-, infrastruktur- och energifrågor. De olika avsnitten berör bl.a. horisontella miljöfrågor, klimat, kemikalier och avfall, den inre marknadens utveckling, näringspolitik, konsumentpolitik samt transport, telekom och energi. har förhandlingarna under fortsatt. Avsikten är att enas om en ny rättsligt bindande klimatöverenskommelse vid det 21:a partsmötet i (COP 21) som ska gälla för tiden . Förhandlingar om att öka den totala ambitionsnivån i åtagandena har också förts. antog rådsslutsatser som är grunden för EU:s ståndpunkt vid det 20:e partsmötet under konventionen i (COP 20). Efter en längre tids förberedelser och diskussioner presenterade kommissionen ett meddelande i form av förslag till ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Förslaget omfattar bl.a. ett mål att utsläppen av växthusgaser inom EU ska minska till 2030 jämfört med och ett mål om förnybar energi inom EU till 2030. presenterade kommissionen ett kompletterande förslag om ett mål om energieffektivisering i EU. Förslagen har behandlats i flera rådsformationer inklusive miljö, transport, telekommunikation och energi (TTE), jordbruk och fiske samt Ekofin . Regeringen konstaterar i skrivelsen att en hel del arbete fortfarande återstår innan den inre marknaden för transporter kan anses färdig. Tre nyckelåtgärder i den andra inremarknadsakten avser transportområdet, nämligen det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. Arbetet i rådet med dessa åtgärder har främst avsett järnvägs- och luftfartsfrågorna, men arbetet med det s.k. hamnpaketet har också avancerat betydligt. antogs ny lagstiftning om färdskrivare, alternativa bränslen, fordonsbesiktning, flygplatsbuller, GNSS-byrån och särskilda uppgifter för sjösäkerhetsbyrån. EU:s insatser på energiområdet ska vila på tre pelare: miljömässig hållbarhet (inklusive bekämpande av klimatförändringar), konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Inom dessa tre områden har EU antagit ett flertal rättsakter i enlighet med den energihandlingsplan –2009 som slogs fast för att genomföra de s.k. 20–20–20-målen , vilka EU arbetar med att uppfylla. Ett nytt ramverk för den europeiska klimat- och energipolitiken till 2030 antogs (se avsnitt 49.2). innebär bl.a. att utsläppen av växthusgaser ska minska med , andelen förnybar energi ska vara och att energieffektiviseringen ska öka med till 2030. I fråga om öppnande av järnvägstransporter från andra länder anser i kommittémotion 2014/15:3044 yrkande 44 att frågeställningar om infrastruktur och transportföretag i allt väsentligt bör hanteras på en nationell nivå. Åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät välkomnas av , men motionärerna ifrågasätter i yrkande 45 lämpligheten i kommissionens val av regleringsform. Den föreslagna EU-regleringen bör ske i direktivform i stället för i form av en förordning. anser vidare att förslagen i förordningen i vissa delar är för omfattande, främst vad avser markägares rättigheter och skyddet för äganderätten. I yrkande 46 framhåller motionärerna att så mycket som möjligt av medlemsländernas flygledning och trafikbestämmelser ska skötas på nationell nivå. Vad gäller den europeiska energihandlingsplanen anser i yrkandena 47 och 48 att den bör utvärderas i fråga om energiprisernas utveckling, elnätens funktion, investeringskostnader i infrastruktur, handlingsplanens påverkan på globalt koldioxidläckage och kostnadsutvecklingen av subventioner när det gäller förnybar energi. I yrkande 56 anför motionärerna att regeringen vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras till faktiska internationella avtal som omfattar alla världens stora utsläppare. Vid förhandlingarna ska kärnkraft likställas med förnybar energi, menar motionärerna i yrkande 57. I yrkande 58 framhåller att regeringen ska driva att EU:s medlemsstater, inom ramen för internationella klimatavtal, inte bör anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än resten av världen. regeringen inom EU driva frågan om att klimatfokus bör ligga på energiforskning (yrkande 59). Slutligen anför motionärerna i yrkande 60 att regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av nettoutsläpp av klimatgaser ska kunna tillgodogöra sig faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändning. Inledningsvis konstaterar trafikutskottet att det i regeringens EU-skrivelse under avsnittet Politiken för informationssamhället (s. 209–213) felaktigt anges att överläggningar hölls med trafikutskottet om it-politiska frågor inför möten samt 2014. Det som avses torde vara att den politiska ledningen i som vanligt har lämnat information till utskottet inför TTE-rådsmötena. Bortsett från detta har trafikutskottet inget att invända mot redogörelsen i skrivelsen i de delar de berör utskottets beredningsområde. Med anledning av motionsyrkandet om öppnande av järnvägstransporter från andra länder (yrkande 44) vill trafikutskottet påminna om att det har subsidiaritetsprövat kommissionens förslag i det s.k. fjärde järnvägspaketet, som innehåller sammanlagt sex rättsakter om driftskompatibilitet, säkerhet och fortsatt öppning av marknaden för järnvägstransporter. I sitt utlåtande3 gjorde utskottsmajoriteten bedömningen att delar av innehållet i kommissionens förslag var alltför långtgående och att det fanns förslag till regleringar som i stället borde hanteras på nationell nivå. Utlåtandet har skickats till EU-institutionerna och för kännedom till regeringen (Statsrådsberedningen). Vidare har utskottet haft överläggningar med regeringen om förhandlingarna om det fjärde järnvägspaketet, med infrastrukturminister . Vad gäller motionsyrkandet om minskade kostnader vid utbyggnad av bredband (yrkande 45) kan trafikutskottet konstatera att det överensstämmer med de synpunkter som utskottet formulerade i sitt utlåtande4 i samband med subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för att minska kostnaderna vid utbyggnad av höghastighetsnät. Även detta utlåtande har skickats till EU-institutionerna och för kännedom till regeringen (Statsrådsberedningen). Utskottet kan vidare konstatera att och rådet antog ett direktiv (2014/61/EU) med åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät. 2012/13:TU13 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag i fjärde järnvägspaketet. 2012/13:TU20 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för att minska kostnaderna vid utbyggnad av höghastighetsnät. Med anledning av motionsyrkande 46 kan nämnas att även kommissionens förslag om det gemensamma europeiska luftrummet har subsidiaritetsprövats av utskottet. ansåg att dessa förslag inte strider mot subsidiaritetsprincipen5. Det kan också nämnas att utskottet överlade med regeringen om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. Sammanfattningsvis konstaterar trafikutskottet att de motionsyrkanden som berör utskottets beredningsområde antingen kan anses överensstämma med de synpunkter som utskottet tidigare formulerat i utlåtanden i samband med genomförda subsidiaritetsprövningar eller har varit föremål för överläggningar med regeringen. Mot denna bakgrund anser trafikutskottet att något initiativ inte är nödvändigt med anledning av de aktuella motionsyrkandena. bör därför avstyrka motion 2014/15:3044 (SD) yrkandena 44–46. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande När det gäller vad ska driva i klimatförhandlingarna anser miljö- och jordbruksutskottet i likhet med regeringen att det krävs en ambitiös och sammanhållen klimatpolitik globalt och inom EU för att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling. Utskottet noterar att har verkat för en hög ambitionsnivå och ett högre mål för att minska utsläppen av växthusgaser och för en kostnadseffektiv fördelning av ansvaret för åtgärderna. Utskottet stöder även att har verkat för att en ny rättsligt bindande klimatöverenskommelse ska omfatta alla länder och innehålla tillräckligt ambitiösa utsläppsminskningar för att hålla den globala uppvärmningen under två grader. Så som regeringen anförde i årets budgetproposition krävs det att enskilda medlemsländer är beredda att gå före och visa ledarskap för att möjliggöra en tillräckligt ambitiös EU-politik. Avslutningsvis konstaterar utskottet att en kompromiss nåddes på rådsmötet vad gäller skog- och markanvändning som innebär att EU ska besluta hur skog- och markanvändning hanteras inom ramen för EU:s klimat- och energiramverk till 2030 . Sammanfattningsvis konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör ge anledning till någon åtgärd från sida. bör därmed avstyrka motion 2014/15:3044 yrkandena 56, 58 och 60. Utskottet behandlade olika näringspolitiska frågor, inklusive vissa konkurrenspolitiska frågor dels (bet. 2013/14:NU12), dels våren 5 , prot. 2012/13:38. 2015 (bet. 2014/15:NU10). kommissionens vitbok om effektivare kontroll av företagskoncentrationer i EU (utl. 2014/15:NU5) samt kommissionens grönbok om en utvidgning av EU:s skydd av geografiska ursprungsbeteckningar (utl. 2014/15:NU6). Utskottet subsidiaritetsprövade också kommissionens förslag till direktiv om skydd för företagshemligheter, vilket resulterade i ett motiverat yttrande (utl. 2013/14:NU28). Utskottet behandlade också frågan om ett enhetligt patentskydd i EU (bet. 2013/14:NU21). en proposition om en anpassning till nya EU-regler för konkurrens- begränsande avtal om tekniköverföring (2013/14:NU22). Vad gäller sammanhållningspolitiken behandlade utskottet budgetpropositionen vad gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt 2014/15:NU2). Utskottet behandlade regional tillväxtpolitik övergripande (bet. 2014/15:NU7). kommelsen behandlades av utskottet (bet. 2013/14:NU27). Utskottet behandlade även propositionen Vissa lagändringar inför en ny programperiod (bet. 2013/14:NU24). Vad gäller energifrågor behandlade utskottet kommissionens meddelande om en klimat- och energipolitisk ram 2020–2030 (utl. 2013/14:NU29). överlade utskottet med energiminister om kommissionens meddelande om en klimat- och energipolitisk ram 2020-2030 (KOM(2014) 15) (prot. 2014/15:4). överlade utskottet med energiminister om kommissionens meddelande om en energiunion (KOM(2015) 80) (prot. 2014/15:23). På området för transport, telekommunikation och energi har behandlat det s.k. fjärde järnvägspaketet. När det gäller marknadsöppningsdelen har diskussionerna framför allt rört förslagen om ett gemensamt europeiskt järnvägsområde samt EU:s kollektivtrafikförordning. Diskussion i dessa delar kommer att fortsätta . På miljöområdet har klimatfrågorna stått i centrum. EU:s energi- och klimatram har behandlats vid ett flertal tillfällen inför behandling i miljörådet samt inför antagande i . Inför rådets behandling lade regeringen fram ett förslag till svensk ståndpunkt som bl.a. innebär ett mål om minst 50 procents minskning av växthusgasutsläppen, energieffektivisering och förnybar energi. Vid samrådet kunde en majoritet av ledamöter inte ställa sig bakom regeringens ståndpunkt. Det mandat som då gavs till regeringen innebär 40 procents (plus 10 i internationella krediter) minskning av växthusgasutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi. Information och samråd i denna fråga ägde därefter rum via telefon under pågående möte i Europeiska Regeringens då reviderade ståndpunkt innebar 40 procents minskning av växthusgasutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi. Det fanns stöd i sedan allianspartierna lagt ned sina röster. uppfattning är att EU bör vara en drivande kraft för att både inom och globalt skydda miljön och säkra en hållbar utveckling som genom en resurseffektiv ekonomi lägger grunden för grön tillväxt. När det gäller vad ska driva i klimatförhandlingarna anser utrikesutskottet, i likhet med miljö- och jordbruksutskottet och regeringen, att det krävs en ambitiös och sammanhållen klimatpolitik globalt och inom EU för att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling. noterar att har verkat för en hög ambitionsnivå och ett högre mål för att minska utsläppen av växthusgaser och för en kostnadseffektiv fördelning av ansvaret för åtgärderna. stöder även, i likhet med miljö- och jordbruksutskottet, att har verkat för att en ny rättsligt bindande klimatöverenskommelse ska omfatta alla länder och innehålla tillräckligt ambitiösa utsläppsminskningar för att hålla den globala uppvärmningen under två grader. Så som regeringen anförde i årets budgetproposition krävs det att enskilda medlemsländer är beredda att gå före och visa ledarskap för att möjliggöra en tillräckligt ambitiös EU-politik. Utskottet konstaterar att energiområdet är betydelsefullt för en global ekonomisk, social och hållbar utveckling. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. Den säkerhetspolitiska miljön förändras av den teknologiska och demografiska utvecklingen, ökad efterfrågan på strategiska resurser, t.ex. energi, beroendet och utvecklingen av flöden, konsekvenserna av migration samt urbanisering och klimatförändringar. noterar att kommissionen presenterade en ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (KOM(2015) 80). Kommissionen föreslår i meddelandet en energiunion som består av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. delar regeringens ståndpunkt så som den redovisas i faktapromemoria 2014/15:FPM23 om att energiunionen ska bidra till att skapa ett energisystem som är i linje med vad som krävs för att begränsa den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt och att åtgärder ska bygga på EU:s tre energipolitiska pelare (ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet), vara ömsesidigt förstärkande och vidtas parallellt. Vidare betonar utrikesutskottet, i likhet med regeringen, vikten av en väl fungerande inre marknad. ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i trafikutskottets yttrande (2014/15:TU4y), i miljö- och jordbruksutskottets yttrande (2014/15:MJU3y) och i näringsutskottets synpunkter i protokolls- utdraget (2014/15:27). Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2014/15:3044 yrkandena 44–48 och 56–60. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett svenskt utträde ur EU och om delegerade akter. Jämför reservation 19 (SD). EU:s institutioner är , , rådet, kommissionen, , och Revisionsrätten. , rådet och kommissionen bistås av ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén, vilka har en rådgivande funktion. präglades av valen till den 22–, konstituerandet av det nya och processen att utse den nya kommissionen. Det nya första konstituerande session ägde rum den 1–. Den tyska ledamoten , av socialdemokrater i , återvaldes då till talman. och genomförde utskotten i utfrågningar av dem som nominerats till ledamöter i kommissionen, och vid sin session godkände den nya kommissionen i sin helhet, inklusive dess ordförande och den höga representanten. tillträdde den nya kommissionen för perioden fram till . Kommissionen leds av ordföranden . Till svensk kommissionär utsågs även för kommande period. Den nytillträdda kommissionen avser fokusera det kommande arbetet utifrån politiska riktlinjer för sysselsättning, tillväxt, rättvisa och demokratisk förändring. föreslår i kommittémotion 2014/15:3044 av och yrkandena 1 och 2 att regeringen ska verka för ett svenskt utträde ur EU för att i stället ingå ett mellanstatligt avtal med EU. När ett alternativ till medlemskapet är framförhandlat bör det underställas svenska folket i en folkomröstning. anser också i yrkande 8 att regeringen bör verka för att minimera kommissionens möjlighet att anta regler via delegerade akter och att samråd ska ske med före varje överföring av normgivningsmakt och utnyttjande av normgivningsmakt. Med anledning av ett motionsyrkande om svenskt utträde ur EU kan utskottet konstatera att frågan om ett svenskt utträde ur EU inte är aktuell. I samband med folkomröstningen röstade svenska folket ja till medlemskap i , och beslutet om ett svenskt medlemskap fattades därefter formellt av riksdag . Utskottet anser att genom att vara en engagerad och konstruktiv kraft i det europeiska samarbetet bäst kan ta till vara nationella intressen och främja universella värden.