bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen avser att dels stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt hos lärare i , framför allt i årskurserna 7– 9, dels bredda insatsen inom Lärarlyftet till att gälla även andra specialiseringar än utvecklingsstörning så att fler ska kunna anställas som speciallärare och specialpedagoger. Från de medel som avser satsningen på specialpedagogisk kompetens avsätter regeringen 2016 för att stärka kompentensen generellt hos lärare i och till Lärarlyftet II för att öka antalet behöriga specialpedagoger. Därutöver avser regeringen att genomföra en satsning på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för personer med examen på forskarnivå. Regeringen föreslår att det inom ramen för avsatta medel för karriärtjänstreformen avsätts 2016 för satsningen. När det gäller yrkanden om rektorers kompetensutveckling vill utskottet framhålla att regeringen beräknar att det s.k. Rektorslyftet för rektorer ska pågå . Regeringen föreslår att avsätts för kompetensutveckling och fortbildning av både rektorer och förskolechefer. Den pågående fortbildningen för rektorer är inriktad mot att bl.a. utveckla rektorers pedagogiska ledarskap. utvärderingar av tidigare kursomgångar visar bl.a. att rektorerna efter genomförd utbildning känner sig stärkta i sin yrkesroll och att de har förbättrat sitt pedagogiska ledarskap. Utskottet kan vidare notera att Utredningen om rektorers arbetssituation inom skolväsendet lämnade sitt betänkande (SOU 2015:22). Utredaren har lämnat förslag på ett flerårigt nationellt handlingsprogram i syfte att stärka skolans styrkedja i relation till de nationella målen. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkanden som rör lärares och rektorers fortbildning. Hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid När det gäller yrkanden om att det bör införas obligatorisk läxhjälp till elever i årskurs 4–9 vill utskottet inledningsvis anföra att regeringens utgångspunkt är att elevers möjlighet att få läxhjälp inte ska vara beroende av om de har föräldrar med betalningsförmåga för att köpa läxhjälp. Därför togs RUT-avdragets bestämmelse om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete bort 2015. Regeringen föreslår i stället att ska avsättas 2016 för huvudmännens arbete med att organisera sin verksamhet så att alla elever i och motsvarande skolformer kan erbjudas hjälp med läxor eller annat skolarbete. För att stimulera fler huvudmän att erbjuda hjälp med läxor eller annat skolarbete föreslås i budgetpropositionen att dessa medel ska utformas som ett riktat sökbart statsbidrag för huvudmän som erbjuder elever sådan hjälp. Regeringen avser att förtydliga förordningen (2014:144) om statsbidrag för läxhjälp, bl.a. på så sätt att huvudmännen i sin ansökan om statsbidraget ska beskriva hur hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid ska bedrivas, vilka mål som sätts upp för verksamheten för att syftet med statsbidraget ska uppnås och hur uppföljning ska ske. Utskottet vill framhålla att de avsatta medlen kan sökas för huvudmän som frivilligt anordnar läxhjälp för elever. Utskottet vill även upplysa om att av de medel som avsattes som sökbart statsbidrag för läxhjälp i budgetpropositionen föreslås att öronmärks för ideella läxhjälpsföreningar 2016. Vidare avser regeringen att se över frågan om hur stort statsbidrag de ideella föreningarna ska kunna söka . Utskottet anser mot bakgrund av ovanstående att det inte finns skäl att tillstyrka yrkanden om obligatorisk läxhjälp. I fråga om yrkanden om att regeringens satsning på sommarskola bör fördubblas kan utskottet konstatera att förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov ändrades i flera avseenden. Bland annat höjdes bidraget per elev och vecka, och målgruppen utvidgades från att främst omfatta årskurs 6–9 i och motsvarande skolformer, till att även innefatta hela gymnasieskolan (tidigare omfattades endast undervisning i matematik för gymnasieelever på yrkesprogram). Dessutom får skolhuvudmän söka bidrag för lovskola under alla lov för hela målgruppen. Vidare ska huvudmännen i sin ansökan om statsbidrag beskriva hur undervisning under skollov ska bedrivas, vilka mål som sätts upp för verksamheten samt hur uppföljningen ska ske. Regeringen föreslår att det avsätts på satsningen undervisning under skollov. Utskottet anser att nivån på regeringens satsning är väl avvägd och ser inga skäl att tillstyrka yrkanden om sommarskola. I fråga om yrkanden om en förstärkt elevhälsovård, elevhälsogaranti och mer stödjande personal i skolan anser utskottet att det är av stor vikt att alla elever i skolan mår bra för att nå framgång i skolan. Utskottet vill därför uppmärksamma regeringens satsning på en förstärkt och utvecklad elevhälsa. Inom denna satsning föreslår regeringen att det avsätts . I satsningen ingår bl.a. statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan för personalkategorierna skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog inom förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet vill även upplysa om att har fått flertalet regeringsuppdrag (U2010/7699/S delvis, U2011/263/S delvis, U2011/2269/S delvis och U2011/5947/S) för att göra insatser för en förstärkt elevhälsa liksom att kartlägga och granska hur insatserna har bidragit till att förstärka elevhälsan. I uppdragen ingår bl.a. att sprida information om möjligheten för skolhuvudmän att ansöka om statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan och till speciallärare, att erbjuda utbildningsinsatser till elevhälsans personal och att utveckla stödmaterial. uppdrag ska slutredovisas . lämnade en delredovisning till regeringen av den del av uppdraget som rör statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan och till speciallärare (dnr 2012:1077). Delredovisningen visar bl.a. att statsbidraget –resulterade i en förstärkning motsvarande 1 778 heltidstjänster på skolor runt om i landet. Av dessa tjänster har den största delen avsett lärare med specialpedagogisk kompetens. Utskottet är av uppfattningen att nivån på regeringens satsning för en förstärkt och utvecklad elevhälsa är väl avvägd och ser således inga skäl att tillstyrka yrkanden som behandlar ovanstående frågor. När det gäller yrkanden om mobbningsförebyggande arbete vill utskottet inledningsvis understryka att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och att ingen elev ska behöva utsättas eller känna oro för kränkande behandling eller trakasserier i skolan. Utskottet vill även framhålla regeringens fortsatta satsning på en förstärkt och utvecklad elevhälsa, som utskottet redogjort för närmare i avsnittet ovan om elevhälsan. Vidare kan utskottet konstatera att regeringens satsning på nationella skolutvecklingsprogram, som har fokus på grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer, bl.a. kommer att innehålla kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. i fråga om trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik. De nationella skolutvecklingsprogrammen beskrivs närmare i avsnittet nedan om svagpresterande och utsatta skolor. Utskottet vill även uppmärksamma flertalet pågående eller avslutade insatser för att stärka skolans värdegrund och förebygga mobbning. hade bl.a. –2014 i uppdrag att genomföra en förnyad satsning för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling (U2015/299/S). , som fokuserade på samhällets stöd vid kränkningar och trakasserier i skolan, har dessutom bidragit med ökad kunskap om elevers egna perspektiv på skolors och huvudmäns förebyggande arbete mot mobbning. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns några skäl att vidta ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena. I fråga om yrkanden om att förbättra matkvaliteten i skolan och förskolan vill utskottet upplysa om att skollagen, se exempelvis 10 kap. 10 §, ställer krav på att skolmåltiderna i de obligatoriska skolformerna ska vara näringsriktiga. Det är huvudmannen som har ansvar för att kontrollera att skolmaten lever upp till skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. Utskottet vill även framhålla att skrift Bra mat i skolan, som reviderades , innehåller en beskrivning av måltidens kvalitet ur ett helhetsperspektiv samt förtydliganden om hur skolan kan bedöma och dokumentera näringsriktig skolmat. Skriften riktar sig till kommunerna och de enskilda skolorna som stöd i det viktiga folkhälsoarbetet att främja bra matvanor hos eleverna i skolan. lanserade dessutom och ett gemensamt inspirationsmaterial för att ge skolledare och pedagoger verktyg för att utveckla skolmåltiden till en resurs på skolan (skriften Skolmåltiden – en viktig del av en bra skola). presenterade även satsningen Hej skolmat! som syftar till att underlätta för skolan att ta till vara skolmåltiden i undervisningen. När det gäller matkvaliteten i förskolan vill utskottet anföra att tog fram skriften Bra mat i förskolan. påbörjades ett arbete med att uppdatera skriften. Skriften riktar sig till kommunala och privata förskolor samt familjedaghem. Den är avsedd som stöd för alla som på något sätt arbetar med maten i förskolan, och även för föräldrar, när det gäller att främja bra matvanor hos förskolebarn. Mot denna bakgrund finner utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden som rör matkvaliteten i skolan och förskolan. Verktyg och former för undervisningen När det gäller yrkanden om skolans digitalisering är utskottets bedömning att länge har legat långt fram i frågor om digitalisering. Detta är resultatet av framtidsinriktade politiska beslut som har säkerställt en mer jämlik tillgång till bl.a. bredband och datorer. En central frågeställning och utmaning för skolväsendet är hur man ska kunna ta till vara den strategiska potential som it kan ha för skolutvecklingen som ett pedagogiskt verktyg i undervisningen och för en effektivare administration. Enligt regeringens och utskottets mening kan it utöver att bidra till en utbildning av hög kvalitet även främja ökad likvärdighet. Utskottet vill därför uppmärksamma att regeringen har gett i uppdrag att föreslå två it-strategier, dels en som vänder sig till förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, och motsvarande skolformer, dels en som vänder sig till gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och skolväsendet för vuxna (U2015/04666/S). Strategierna ska innehålla målsättningar och insatser för att stärka förutsättningarna för en likvärdig tillgång till it inom skolväsendet, en stärkt digital kompetens hos elever och lärare och en it-strategisk kompetens hos skolledare samt för att digitaliseringens möjligheter ska tas till vara för skolutveckling och för utveckling av undervisningen. Strategierna ska också innehålla sådana skolformsspecifika insatser som är relevanta för respektive skolform. Uppdraget ska redovisas i de delar som rör en it-strategi för förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, och motsvarande skolformer och i de delar som rör en strategi för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och skolväsendet för vuxna. Regeringen föreslår att kostnaderna för uppdraget som uppgår till ska finansieras inom ramen för satsningen Nationella skolutvecklingsprogram. Utskottet anser att digitaliseringen av skolan är ett mycket viktigt område som utskottet avser att följa. Utskottet har beslutat att ta fram en forskningsöversikt inom detta område. Mot denna bakgrund finner utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden om skolans digitalisering. När det gäller yrkandet om att fjärrundervisning bör tillåtas i alla ämnen vill utskottet framföra följande. finns det i skollagen (2010:800), skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) en reglerad möjlighet för skolhuvudmän att under vissa förutsättningar bedriva fjärrundervisning, dvs. en interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte . Fjärrundervisning har således tidigare inte varit reglerad inom skolväsendet för barn och unga. Fjärrundervisning får genomföras i vissa ämnen, bl.a. moderna språk och modersmål, om det inte finns någon legitimerad och behörig lärare att tillgå inom skolenheten eller när elevunderlaget är otillräckligt. Fjärrundervisning får bedrivas i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och i utbildningen vid Statens institutionsstyrelses (Sis) särskilda ungdomshem. För att vidare utvärdera fjärrundervisningen och möjligheten att utöka antalet ämnen har regeringen beslutat om en försöksverksamhet utan begränsning av ämnen, se förordningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. Denna försöksverksamhet ska administreras och utvärderas av . Regeringen föreslår att förvaltningsanslag ökas med 2016 och beräknar en ökning med 2017 och 2018 för att ska administrera försöksverksamheten och utvärdera fjärrundervisningen. Utskottet vill i sammanhanget även informera om att regeringen har beslutat om att bl.a. utreda hur skolhuvudmän kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål genom fjärrundervisning på entreprenad (dir. 2015:112). Uppdraget ska i denna del redovisas . Utskottet anser att fjärrundervisning är ett angeläget utvecklingsområde men ser att det finns skäl att avvakta utvärdering av fjärrundervisningen samt regeringens kommande beredning i ärendet och tillstyrker således inte yrkandet. Svagpresterande och utsatta skolor Ett flertal yrkanden handlar om åtgärder för att stärka svagpresterande skolor för att uppnå ökade kunskapsresultat, bl.a. genom införandet av s.k. kunskapskontrakt. Andra yrkanden handlar om ett behov av att införa stöd till utsatta skolor med ordningsproblem eller låga elevunderlag och om lärarcoacher. Utskottet vill därför inledningsvis upplysa om att regeringen investerar i en jämlik skola för att motverka de ökade klyftorna i den svenska skolan. Utskottet anser i likhet med regeringen att likvärdigheten i skolväsendet kan förbättras genom riktade insatser till de skolor som har de största utmaningarna. På så sätt kan resultaten i de skolor som har de största utmaningarna förbättras. Utskottet vill i sammanhanget peka på de olika insatser som regeringen nu vidtar inom detta område. I skollagen (2010:800) finns det bestämmelser som uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. Bland annat har ett tillägg i skollagen från tydliggjort att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a § skollagen). Det finns även bestämmelser i 5 kap. skollagen om elevers trygghet och studiero. Utskottet vill också upplysa om att på regeringens uppdrag har tagit fram en fördelningsnyckel för bedömningen av hur olika satsningar och riktade statsbidrag ska kunna fördelas mellan skolenheter (dnr U2015/03774/S och 2015:00898). ger som exempel att myndigheten skulle kunna använda fördelningsnyckeln för att identifiera alla skolenheters behov utifrån nyckeln. Nyckeln skulle då kunna användas för att välja ut vilka skolor som har möjlighet att söka ett visst statsbidrag. För ett statsbidrag där alla skolor får medel skulle nyckeln kunna användas så att det genomsnittliga statsbidraget per elev varierar mellan olika huvudmän beroende på de behov som finns. Genom satsningen Samverkan för bästa skola, som regeringen föreslår ska uppgå till totalt , avser regeringen att ta ansvar för att höja resultaten i skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar. Satsningen inkluderar ett uppdrag till att sluta överenskommelser med huvudmän för grund- och gymnasieskolor med låga kunskapsresultat och svåra förutsättningar, ett uppdrag att genomföra insatser för att höja studieresultaten för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska, en satsning på högre löner för lärare i skolor med svåra förutsättningar samt ett uppdrag till att erbjuda stöd till huvudmännen i deras arbete med den obligatoriska kartläggningen av nyanlända elevers kunskaper. Utskottet vill även hänvisa till ett uppdrag från regeringen till att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som har till syfte att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt (dnr U2015/03844/S och 2015:899). I budgetpropositionen utgiftsområde 16 anges att ska kunna erbjuda en variation av insatser inom olika områden som kan avse olika kompetensutvecklings- och stödinsatser när det t.ex. gäller undervisning i ämnen eller ämnesövergripande arbete, statistik och resultatuppföljning, arbete med elever i behov av särskilt stöd, skolans värdegrundsarbete, it som pedagogiskt och administrativt verktyg samt hur lärares administrativa arbetsuppgifter kan minskas och arbetsprocesser kan göras mer effektiva. Regeringen föreslår för ändamålet . När det gäller yrkandet om att stödja skolor med låga elevunderlag kan utskottet inledningsvis konstatera att det framgår av 10 kap. 24 § skollagen att det är hemkommunen som ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska enligt bestämmelsen fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. Avsteg får dock göras från detta om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste ordna skolgång nära hemmet. Utskottet vill även i detta sammanhang lyfta fram den fördelningsnyckel som har tagit fram för bedömningen av hur olika satsningar och riktade statsbidrag ska kunna fördelas mellan skolenheter (se den närmare beskrivningen ovan i detta avsnitt). Mot denna bakgrund anser utskottet således att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden med det ovannämnda innehållet. Med anledning av flyktingsituationen kommer det ett stort antal barn och unga till som har en mycket varierande skolbakgrund. Det är enligt utskottets mening imponerande hur hårt man arbetar i våra skolor för att ta emot alla barn och unga som flytt till för att finna en . Utskottet välkomnar därför överenskommelsen mellan regeringen och , , och som innebär att partierna har enats om nödvändiga insatser för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att säkra kommuners möjlighet att tillgodose nyanlända elevers rätt till utbildning (dir. 2015:122). Utredaren ska bl.a. föreslå hur enskilda huvudmän för skolor där det är kö ska kunna ta emot nyanlända elever och utreda hur kommuner i större utsträckning ska kunna placera elever i andra skolor än de närliggande för att främja en jämnare fördelning av nyanlända elever och förbättra förutsättningarna för integration. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen för att hantera den rådande flyktingsituationen föreslår att kommunerna och landstingen ska tilldelas extra medel om sammanlagt 2015. Vid fördelningen av medel mellan kommunerna aviserar regeringen att antalet asylsökande och nyanlända i en kommun kommer att beaktas (regeringens proposition 2015/16:47 Extra ändringsbudget (bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:94). Utskottet vill i sammanhanget framhålla att den extra ändringsbudgeten bygger på den ovan nämnda överenskommelsen. När det gäller yrkanden om nyanlända elevers språkundervisning och deras behov av ökade resurser samt om en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk för att bl.a. stödja språkutvecklingen hos nyanlända elever kan utskottet konstatera att det är de nyanlända elevernas vistelsekommun som ansvarar för att anordna lämplig utbildning. Nyanlända elever ska ges bästa möjliga förutsättningar för att kunna uppnå kunskapskraven och fullfölja sin utbildning. Den treåriga försöksverksamheten med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i pågår . Statsbidrag utgår till huvudmännen för elever i årskurs 1–9 som får undervisning i svenska eller svenska som andraspråk som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningstiden. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att enligt anser de medverkande skolorna att satsningen ökar de nyanlända elevernas chanser att nå målen. Utskottet vill i sammanhanget påminna om de nya reglerna i skollagen som träder i kraft som innebär att nyanlända ska få ett likvärdigt mottagande (prop. 2014/15:45. bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177). Ett sådant regelverk har saknats i befintlig lagstiftning och innebär att en nyanländ elevs kunskaper ska bedömas och att bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen. Vidare ska en nyanländ elev från det att han eller hon har tagits emot i skolväsendet placeras i en årskurs och en undervisningsgrupp som är lämplig utifrån elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden. En nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket ska delvis få undervisas i förberedelseklass i maximalt . För att stödja kommunernas arbete med nyanlända elever har remitterat ett förslag till allmänna råd om utbildning för nyanlända elever. De allmänna råden handlar om hur kommuner och skolor kan eller bör arbeta med mottagande av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att leva upp till författningarnas krav. uppger att man planerar att besluta de allmänna råden . Utskottet vill också upplysa om att regeringen gav i uppdrag (U2015/3356/S) att genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända elever och vid behov elever med annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet med målet att förbättra förutsättningarna för goda kunskapsresultat för dessa elever. (Uppdraget ingår i satsningen på Samverkan för bästa skola som har beskrivits ovan i avsnittet om svagpresterande och utsatta skolor.) redovisade en plan för genomförandet av uppdraget för perioden –2019. Enligt behövs det insatser för samtliga nivåer i styrkedjan inom ett antal centrala områden. Det handlar bl.a. om systematiskt kvalitetsarbete, organisering och genomförande av mottagande av nyanlända elever, utbildning för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska, språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, svenska som andraspråk, studiehandledning på modersmålet, undervisning i modersmål, studie- och yrkesvägledning och elevhälsa. Vidare kan utskottet konstatera att med anledning av flyktingsituationen och det stora antalet nyanlända elever har behovet av modersmålsundervisning, studiehandledning på modersmålet samt undervisning i svenska som andraspråk ökat. Regeringen har därför beslutat om att utreda hur skolhuvudmän kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt (dir. 2015:112). Utredaren ska även enligt direktiven ta ställning till om skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärrundervisning på entreprenad. Utskottet anser mot bakgrund av vad som anförts ovan att regeringens insatser är väl avvägda och finner således inga skäl att tillstyrka yrkanden om nyanlända elever.