bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — Processindustrin står för cirka en fjärdedel av totala utsläpp. För processindustrin finns det inte möjlighet att komma ner till noll i nettoutsläpp, eftersom koldioxid är en biprodukt vid produktion hos fler olika industrier. För att industri och tillverkning fortsatt ska finnas kvar i ser vi ett stort behov av att hitta lösningar för att minska utsläppen. Vi anser därför att behöver en CCS-strategi. Vi vill inrätta ett sekretariat som ska öka kunskapen om, samt undersöka möjligheter och skapa förutsättningar för etablering av koldioxidavskiljning och koldioxidlagring (CCS) i . Vi inrättar ett nytt anslag på med start för att påbörja arbetet med en svensk CCS-strategi. Det tror vi kan vara ett av verktygen för att ska vara ett koldioxidneutralt samhälle 2050. Vi föreslår också att anslås på ett nytt anslag, Laddinfrastruktur. vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortskrider. Vi satsar därför för att säkerställa att det finns nödvändig infrastruktur för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 2 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med Alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 20 som förordas i anslagsmotion 2015/16:3155. När det gäller anslaget 1:1 föreslår vi att anslaget minskar med i förhållande till regeringens förslag. anser inte heller att det finns anledning att höja anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. på det sätt som regeringen föreslår. Vi föreslår därför att anslaget minskar med i förhållande till regeringens förslag. Vidare avvisar vi regeringens förslag om en höjning av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. I förhållande till regeringens förslag föreslår vi därför en minskning av anslaget med . avvisar även regeringens förslag om en höjning av anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden, och därmed föreslår vi att anslaget minskar med i förhållande till regeringens förslag. I fråga om anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie anser vi att förutsättningarna att förlänga supermiljöbilspremien fram till dess att ett bonus–malus-system för personbilar införs bör ses över. vill skyndsamt införa ett självfinansierat bonus–malus-system för att skapa incitament för konsumenter att välja en miljöbil i stället för en klimatbelastande bil (se gemensamt särskilt yttrande från M, C, L och KD). Till dess att systemet är infört vill vi att den lyckosamma supermiljöbilspremien ska förlängas som ett fortsatt incitament till att välja en miljövänlig bil. avvisar regeringens höjning av anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Vi föreslår därför att regeringens förslag minskas med . Vi avvisar även regeringens förslag att höja anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur. I förhållande till regeringens förslag föreslår vi en sänkning av anslaget med . När det gäller anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten föreslår vi att anslaget minskas med . Vidare föreslår vi att regeringens förslag för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar minskas med . vill avsätta på ett nytt anslag med benämningen . För är det självklart att vi ska bruka våra naturresurser utan att förbruka dem. har vi fått fler vilda djur i våra skogar. Detta ställer krav på en aktiv och bra viltförvaltning som är regionalt förankrad. Det skapar dessutom fler och nya möjligheter för nya verksamheter och jobb kring jakt- och viltförvaltning. har fattat beslut om flera tillkännagivanden på jakt- och viltvårdsområdet, bl.a. att en ny viltmyndighet ska inrättas och att regeringen ska återuppta delar av jaktlagsutredningen som man beslutade att lägga ner. förväntar sig att regeringen respekterar vilja genom att skyndsamt se till att detta också görs. ser det också som angeläget att jakt- och viltmyndigheten etableras , och därför avsätter vi för att myndigheten ska kunna komma på plats och få i gång sin verksamhet. Det är tid att gå från ord till handling i denna fråga. föreslår också att anslås på ett nytt anslag, Miljölastbilspremie. Tunga fordon är på många platser livsnödvändiga för den lokala ekonomin, eftersom ingen annan transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Utsläppen från lastbilar har dessvärre varit envist höga och först börjat dämpas, vilket är allvarligt för som klimatföredöme. Styrmedel som har ensidigt fokus på avstånd snarare än bränsle och utsläpp bör dock undvikas. Miljöeffekten av sådana styrmedel blir mycket liten, eftersom alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet, som jobb beroende av lastbilstransporter drabbas. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar föreslår att en miljölastbilspremie införs. Denna premie riktar sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Premien måste vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utvecklingen. För att garantera en effektiv klimatstyrning är det dessutom viktigt att klassificeringen av lastbilar kontinuerligt ses över och vidareutvecklas. vill satsa på en kraftig miljölastbilspremie 2016 för att sedan gradvis utöka satsningen till att omfatta . Det skulle motsvara en miljölastbilspremie på ca per fordon, vilket är den nivå som förekommer i den offentliga utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 2 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och Liberalerna (dåvarande ). De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Liberalernas budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flera utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 20. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 20 (motion 2015/16:3144). Miljöförstöring och klimathot stannar inte vid nationsgränser. ska vara en förebild och en pådrivande kraft inom EU och i det globala arbetet för ett hållbart samhälle, ett land som visar ledarskap och förenar välstånd med ansvar för miljö och klimat. Liberal miljöpolitik handlar om ansvarstagande utifrån kunskap och utifrån marknadsekonomiska principer. Teknisk utveckling är en central del av lösningen på dagens miljöproblem. En liberal miljöpolitik medverkar till att förenkla för människor att ta ansvar utan att detaljstyra deras vardagsliv. Konsumenten ska kunna göra aktiva och informerade val. Vi utgår från försiktighetsprincipen och principen att förorenaren ska betala. Ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter, ska vara generella och teknikneutrala. behöver en grön skatteväxling. Liberalerna vill se lägre skatt på jobb medan olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter bör höjas. Med beaktande av jobben och konkurrenskraften ska ekonomiska styrmedel därför användas för att möta klimatkrisen och föra närmare klimatmålen. Det krävs till exempel miljöanpassningar inom transportsystemet, energisystemet samt jord- och skogsbruket. Liberalerna anser inte att det finns anledning att höja anslaget 1:1 med . I förhållande till regeringens förslag föreslår vi därför en minskning av anslaget med samma belopp. Miljöövervakningen av våra hav och vattendrag är en central del av miljöarbetet. Med start ökar Liberalerna anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. med i förhållande till anslagsnivå, för att Havs- och vattenmyndigheten ska förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen. Liberalerna avvisar däremot regeringens ytterligare höjning av samma anslag och föreslår därmed en minskning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Allt fler arter hotas av utrotning. Hotade växter och djur ska skyddas genom fridlysning, information och biotopskydd. Artdatabankens arbete ska främjas. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter behövs ökade restaureringsinsatser. Med start föreslår Liberalerna ytterligare i förhållande till anslagsnivå på anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur för att öka restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter, men avvisar regeringens höjning av anslaget. Liberalerna föreslår därmed att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Miljöföroreningar i marker är en miljörisk och förhindrar en effektiv markanvändning. Dessa områden måste saneras och återställas i allt högre utsträckning framför allt när det gäller områden som kan användas till bostäder. Med start anslår Liberalerna jämfört ytterligare på anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden för ökad sanering av områden som kan användas till bostadsbyggande samt av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. Detta är en mer preciserad medelsanvändning än regeringens förslag under samma anslag. Jämfört med regeringen föreslår vi en ökning av resurserna för anslaget 1:4 med 2016. Farliga kemikalier i konsumentprodukter, t.ex. leksaker och kläder, ska bort från marknaden. Med start anslår Liberalerna ytterligare till anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen med syfte att öka marknadstillsynen när det gäller giftiga konsumentprodukter med särskilt fokus på produkter riktade mot barn. För att finansiera detta avvisar Liberalerna av regeringens förslag till generell ökning av samma anslag. Anslaget påverkas även av att Liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen –2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. Sammantaget innebär det att vi föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Förorenaren ska betala och det är rimligt att miljöbilsbonusen utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan. Liberalerna förordar en omvänd miljöbilsbonus där bilar som inte skulle vara berättigade för en miljöbilspremie, enligt gällande regelverk, får en förhöjd fordonsskatt med . Denna reform, liksom andra skattepolitiska förslag som berörs under detta utgiftsområde berörs närmare i vår utgiftsområdesmotion som behandlar skatter. Därmed avvisas anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie i sin helhet. Liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen –2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas bl.a. anslaget 1:9 . Vi föreslår därför att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Städningen av stränderna kostar kommunerna stora belopp , men åtgärderna för städning är otillräckliga. Därför vill Liberalerna att Havs- och vattenmyndigheten får uppdrag att till kommuner fördela medel för städning av stränder. Med start anslår Liberalerna därför på anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö för en satsning på rena stränder. Vi avvisar däremot regeringens höjning av samma anslag. Sammantaget innebär det att vi föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Liberalerna anser att befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel har statligt ägd skog använts som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. Liberalerna avvisar därmed regeringens höjning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur och frigör därmed för andra prioriteringar. Liberalerna avslår regeringens ökade anslagsnivåer för anslaget 1:17. Anslaget påverkas även av att Liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen –2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. Sammantaget innebär det att vi föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Med start anslår Liberalerna på ett nytt anslag 1:20 Nationella klimatinvesteringar för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar. Därmed avvisas regeringens höjning av anslaget 1:18 om . Vi anser även att bör avslå regeringens förslag att bemyndiga regeringen att för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Så som nämnts ovan föreslår Liberalerna att anslås på ett nytt anslag, Nationella klimatinvesteringar. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar. Det är rimligt att staten delfinansierar vissa infrastrukturmässiga klimatinvesteringar. Liberalerna anser därför att det ska anslås statliga medel för nationella klimatinvesteringar. Fokus på investeringarna ska vara att få ner utsläppen, och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Medel ska endast gå till insatser som utan stöd inte skulle bli av. Insatserna måste vara marknadskompletterande och får inte slå ut eller på annat sätt snedvrida konkurrensen. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 2 (KD) (KD) anför: För att öka gemenskapen och framtidstron vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar. De skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta. Vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 20. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 borde ha begränsats med 2 på det sätt som framgår av motion 2015/16:1935 (KD). anser inte att anslaget 1:1 ska höjas med som regeringen föreslår. Inte heller finns det anledning att höja anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. på det sätt som regeringen föreslår. föreslår att båda dessa anslag ska minskas med jämfört med regeringens förslag. I förhållande till anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur avvisar regeringens föreslagna höjning och föreslår att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Bostadsbyggande ska, vid sidan av miljönytta, vara styrande vid prioritering av områden för sanering av mark. I synnerhet för förtätning i tätortsnära områden är det angeläget att frigöra mark som inte kunnat användas. Genom att sanera marken frigörs attraktiv tätortsnära mark för bebyggelse som utanförliggande områden, som exempelvis ekologiskt värdefull , kan sparas. För att möjliggöra att mark som kan användas för bebyggelse frigörs som gamla miljöskulder åtgärdas anser att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden bör höjas med jämfört med nivå. Sammanfattningsvis innebär detta att anslaget föreslås minska med jämfört med regeringens förslag. ska minska utsläppen från transporterna och bryta beroendet av fossila drivmedel. vision är en fordonsflotta oberoende av fossila bränslen till 2030. och övriga allianspartier genomförde i regeringsställning en lång rad insatser för ett fossilfritt , bl.a. supermiljöbilspremien. har också drivit frågan om att införa ett s.k. bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp får en högre skatt. Ett sådant system är under utredning och ett system ska vara på plats (se gemensamt yttrande från M, C, L och KD). I avvaktan på ett sådant system avvisar regeringens höjning av anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie och förslår att anslaget minskas med . Vad gäller anslagen 1:10 Klimatanpassning och 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö anser vi inte att det finns anledning att höja anslagen på det sätt som regeringen föreslår. föreslår därför att de aktuella anslagen ska minskas med 107 000 000 respektive jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår också att anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ska minskas med jämfört med regerings förslag. I förhållande till anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur avvisar vi den höjning av anslaget som regeringen föreslår och anser att anslaget ska minskas med . Inte heller finns det anledning att som regeringen föreslår höja anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten. föreslår att det anslaget minskas med . Anslaget 1:18 Klimatinvesteringar föreslås i budgetpropositionen höjas kraftigt jämfört och få användas för bl.a. klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till laddinfrastruktur för elfordon. Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt . Supermiljöbilspremien som Alliansregeringen införde har bidragit till denna utveckling. För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. anslår därför –2019 inom utgiftsområde 22 till stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur. Mot den bakgrunden föreslår vi att anslaget 1:18 Klimatinvesteringar ska minskas med jämfört med regeringens förslag. Slutligen avvisar regeringens förslag till ett nytt anslag, anslaget 1:19 Elbusspremie. vill använda ekonomiska styrmedel för att minska klimatpåverkan och förbättra miljön. Därför har vi i vår budgetmotion också föreslagit att en kemikalieskatt införs på viss hemelektronik och PVC-materiel, att skattesubventionerna för fossila bränslen inom gruvindustrin slopas, att en skatt införs på förbränning av osorterade sopor, att kreosot inte längre ska undantas från beskattningen av bekämpningsmedel och slutligen att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv tas bort. Sammanlagt beräknas dessa åtgärder innebära ökade skatteintäkter om . Bonus–malus-system (M, C, L, KD) (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M) anför: Vi anser att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Denna sektor bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och här finns det största beroendet av import av energiråvara. Alliansregeringen gjorde en lång rad insatser på detta område och vi kan redan se resultaten. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt. Men måste fler insatser till. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt effektivare transporter. Vi vill därför framhålla att ett system som premierar klimatsmarta bilar i förhållande till fordon med större utsläpp, ett s.k. bonus–malus-system, är ett styrmedel i rätt riktning. Att fortsätta främja teknikutveckling, att skapa långsiktiga och goda förutsättningar för förnybara drivmedel och att särskilt främja drivmedel med stor klimatnytta inom detta område är av avgörande betydelse för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. ska minska utsläppen från transporterna och bryta beroendet av fossila drivmedel. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 20: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som kommer att tilldelas och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU .