bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — Utskottet vill betona att med en allmän skolstart kommer utbildningsperspektivet att tydliggöras, men ska lärandet utgå från en pedagogik som är anpassad till elevernas ålder. Utskottet föreslår att ska ge regeringen till känna att regeringen ska återkomma med förslag om en tioårig grundskola i enlighet med vad som anförts ovan och tillstyrker delvis motionerna 2014/15:2744 (SD) yrkande 2, 2014/15:2836 (M, FP, C, KD) yrkande 1 och 2014/15:2839 (M, FP, C, KD) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. betyg från årskurs 4, sammanfattande betyg och information i betyg om en elevs ideella engagemang. Jämför reservationerna 6 (SD) och 7 (V) – motiveringen. I kommittémotion 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 3 begär motionärerna att det ska införas betyg från årskurs 4 samt att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder senast . Motionärerna pekar på flera fördelar med betyg. Betyg medför en tidig uppföljning av elever och möjlighet att snabbt kunna sätta in stöd, en tydlig information till elever och föräldrar om hur det går i skolan, ett fokus på kunskapsresultat i skolan, hos skolledningen och lärarna, möjligheter för lärarna att se vad som är elevernas starka respektive svaga områden och en strävan efter att nå högre betygssteg. Även motion 2014/15:2245 av (M) behandlar frågan om betyg från årskurs 4. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 5 begär motionärerna att betyg ska sättas fr.o.m. årskurs 4 i eftersom barnen tidigt måste lära sig att tydliga utvärderingar och betyg är en naturlig och integrerad del av den svenska skolan. Betyg i årskurs 4 är enligt motionärerna naturligt eftersom eleverna då börjar ett nytt stadium, mellanstadiet. Motionärerna anser även att betyg ger ökade möjligheter att tidigt upptäcka barn i behov av stödinsatser. I motion 2014/15:1918 av (M) begär motionären att betyg ska införas fr.o.m. årskurs 3 i . Enligt motionären är tidiga betyg viktiga för likvärdigheten i svensk skola och särskilt viktigt i familjer där föräldrarna själva inte har högre utbildning. Övriga frågor om betyg I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 14 anser motionärerna att man ska ta bort möjligheten för rektorer att besluta om sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6. Enligt motionärerna krävs det att betygssättningen är likvärdig över hela landet för att en likvärdig skola ska vara möjlig. I motion 2014/15:1699 av (KD) anser motionären att betyg ska kunna innehålla information om en elevs ideella engagemang inom ramen för skolans arbete. Det kan t.ex. handla om att leda en skolidrottsförening, delta i Operation Dagsverke eller att aktivera sig i elevrådets verksamhet. Förslaget är att informationen om ideellt engagemang ska vara en övrig upplysning och att det är frivilligt. Bakgrund och gällande rätt I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om betyg och betygssättning och vad betyget ska bygga på. Betyg ska sättas i , specialskolans och sameskolans (utom språkval) ämnen. I grundsärskolans ämnen ska betyg sättas om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det. (Se 10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 § och 13 kap. 16 § skollagen.) Det framgår även att när betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet t.o.m. den aktuella terminen. När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav (se bl.a. 10 kap. 19 och 20 §§). I läroplanerna för (Lgr 11) och gymnasieskolan (Gy 11) framgår att betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskraven, när det gäller för respektive ämne och när det gäller gymnasieskolan för varje kurs respektive målen för gymnasiearbetet. En ny betygsskala infördes /12 för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan samt för gymnasieskolan (prop. 2008/09:66). Betygsstegen har beteckningarna A, B, C, D, E och F. A–E står för godkända resultat medan F innebär ett icke godkänt resultat. (Se bl.a. 10 kap. 17 § skollagen). Betyg infördes från årskurs 6 i , grundsärskolan (när betyg ges i den skolformen) och sameskolan . infördes betyg också från årskurs 7 i specialskolan. För är det reglerat så att betyg ska sättas i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 6 t.o.m. höstterminen i årskurs 9 i alla ämnen, utom i språkval, som eleven har fått undervisning i under terminen och som inte har avslutats (10 kap. 16 § 1 skollagen). Bestämmelserna om betyg för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan finns i 11 kap. 19 §, 12 kap. 16 § och 13 kap. 17 § skollagen. I en promemoria från () (U2014/4873/S) har det föreslagits att betyg ska införas i årskurs 4 och 5 i och motsvarande skolformer. har ställt sig bakom och beslutat om utbildningsutskottets förslag om att avsätta för att man fortsättningsvis ska kunna utreda och planera de förberedelser som behöver göras för att betyg ska kunna ges från årskurs 4 (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). I en överenskommelse mellan , , de gröna, , liberalerna och är partierna eniga om följande när det gäller betyg. Den i skollagen reglerade betygsåldern kvarstår som , det vill säga från och med årskurs 6. En försöksverksamhet genomförs där skolor ges möjlighet att ge betyg från årskurs 4. Hela det nya betygssystemet utvärderas grundligt och redovisas i en kontrollstation inför . samordnar försöket med betyg från årskurs 4 och ansökan om deltagande ställs av skolhuvudmannen till . En förutsättning är att det finns intresse hos skolans ledning och lärare samt att samråd skett med föräldrar. Grundprincipen är att de ansökningar som kommer in ska beviljas om de uppfyller kriterierna. ska verka för att försöksverksamheten pågår i skolor med olika elevsammansättning och att en lämplig geografisk spridning sker. kan bevilja deltagande i försöksverksamheten för högst en fjärdedel av skolorna inom en ansökande skolhuvudman, och för högst 100 deltagande skolor totalt i hela landet. I de årskurser där betyg ges upphävs skyldigheten att utfärda IUP/skriftliga omdömen. Försöket påbörjas senast . Försöksverksamheten följs och utvärderas löpande av eller annan myndighet. Särskilda budgetmedel anslås till försöket. Kunskapsmål i läsning och obligatoriskt bedömningsstöd i svenska och matematik införs i årskurs 1. kommer att publicera två nya bedömningsstöd som syftar till att ge ett tydligt och konkret stöd för uppföljning av elevernas kunskaper i läs- och skrivutveckling och taluppfattning. Bedömningsstödet ska kunna användas redan i årskurs 1 för att tidigt identifiera elever som riskerar att få eller som redan har svårigheter inom läs- och skrivutvecklingen eller inom taluppfattning i matematik. Materialet kan också vara ett stöd för att se när en elev har kommit längre i sin kunskapsutveckling och är i behov av ytterligare stimulans. Rektorn får besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för naturorienterande ämnen (NO) och samhällsorienterande ämnen (SO) i årskurs 6 i och sameskolan respektive i årskurs 7 i specialskolan om undervisningen i dessa respektive ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande t.o.m. slutet av årskurs 6 (se 10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 § och 13 kap. 16 § skollagen). Om det saknas underlag för bedömningen av en elevs kunskaper i ämnena på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnesgruppen (10 kap. 18 §). Detsamma gäller enligt bestämmelsen när det ska sättas ett sammanfattande betyg för NO- och SO-ämnena. Bestämmelserna om sammanfattande betyg i skollagen började tillämpas (prop. 2009/10:219, bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137). I regeringens proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i angav regeringen sina skäl för att införa sammanfattande betyg. Regeringen konstaterade i propositionen att undervisning i de enskilda NO- och SO-ämnena sällan förekommer i de lägre årskurserna utan att undervisningen i stället ofta är upplagd i projekt eller teman som gör att ämnena inte behandlas som enskilda ämnen utan som ämnesgrupper. Detta innebär att ett ämnesövergripande arbetssätt tillämpas i de tidiga årskurserna. I propositionen anges att undervisningen och arbetssätten i NO- och SO-ämnena i årskurs 4–6 i många skolor ofta är upplagd på liknande sätt. För att skapa ett sammanhang och samband i undervisningen i NO och SO-ämnena under de första sex årskurserna fanns det enligt regeringen starka skäl att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i dessa ämnesgrupper i årskurs 6 i . Regeringen konstaterade även att undervisningen i skolor som är organiserade i årskurs F–9 (från förskoleklass till årskurs 9) eller 6–9 i många fall bedrivs i de enskilda NO- och SO-ämnena och även av olika lärare i de enskilda ämnena. I dessa fall kunde det enligt regeringen vara mer naturligt att sätta betyg i de enskilda ämnena. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och ansåg i likhet med regeringen att det fanns starka skäl att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i NO- och SO-ämnena i årskurs 6 i (prop. 2009/10:219, bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137). Utskottet konstaterade att medan många skolor bedriver undervisning i årskurs F–6 är skolundervisningen i andra skolor organiserad från årskurs 6 till årskurs 9. Den sjätte årskursen kan alltså organiseras med antingen lägre årskurser eller högre årskurser. Utskottet ansåg därför att det är rektorn som utifrån skolans organisation, hur undervisningen är upplagd och skolans arbetssätt ska besluta i vilken form betyg ska sättas i dessa ämnen i årskurs 6. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av tidiga insatser för att alla barn och elever ska få möjlighet att utvecklas. Utskottet välkomnar därför den överenskommelse som träffades mellan regeringspartierna och Alliansens partier om betyg. Enligt överenskommelsen kvarstår den nuvarande betygsåldern, dvs. betyg ska ges fr.o.m. årskurs 6, men det ska genomföras en försöksverksamhet som ska ge skolor möjlighet att ge betyg från årskurs 4. Utskottet vill även framhålla att partierna enligt överenskommelsen är överens om att det ska införas kunskapsmål i läsning och obligatoriskt bedömningsstöd i svenska och matematik i årskurs 1. Utskottet välkomnar de bedömningsstöd som avser att publicera . När det gäller frågan om sammanfattande betyg anser utskottet att det inte finns några skäl att ändra sitt tidigare ställningstagande eller att föreslå någon ändrad reglering i frågan. Utskottet konstaterar att frågan om betygssättning och vad betygen ska bygga på är reglerad och finner inte heller några skäl för att föreslå någon ändring i regleringen om att betyg ska innehålla information om en elevs ideella engagemang. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:1699 (KD), 2014/15:1918 (M), 2014/15:2245 (M), 2014/15:2744 (SD) yrkandena 5 och 14 och 2014/15:2836 (M, FP, C, KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkan mellan skolor. Jämför reservation 8 (SD). I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 9 anser motionärerna att man ska verka för att värna de mindre skolenheterna, inte minst de bygdeskolor som fortfarande finns kvar. Motionärerna anser att det är viktigt att låta bygga på småskalighet, och de vill därför motverka att mindre skolor läggs ned till förmån för större. I yrkande 10 begär motionärerna att grundskolorna huvudsakligen bör delas upp i enheter om F–6 och 7–9 för att öka tryggheten för eleverna och motverka att skolorna blir för stora. I motion 2014/15:1781 av och (båda C) vill motionärerna att regeringen tillsätter en nationell byskolekommitté för att öka samverkan mellan byskolor samt samla och sprida goda exempel som kan lösa frågor om personalförsörjning, tekniska hjälpmedel, arbetsmiljö och logistiska utmaningar för byskolor med långa avstånd. Motionärerna begär också att regeringen ska sätta upp mål för maximal restid för barnen i skolbussen. Av 10 kap. 24 § skollagen (2010:800) framgår att det är hemkommunen som ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska enligt bestämmelsen fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna. Varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg härifrån får dock göras om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid denna bedömning ska särskild vikt fästas vid elevens ålder. Enligt 10 kap. 25 § skollagen har en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Särskilda skäl kan vara bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer. Prövningen ska göras av den kommun där barnet önskar fullgöra sin utbildning. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagandet är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte (se prop. 2009/10:165 s. 737). I 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen, eller det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Särskilt om samverkan mellan kommuner Enligt 23 kap. 8 § skollagen får en kommun sluta avtal med en annan kommun om att denna ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom förskolan, fritidshemmet, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare eller annan pedagogisk verksamhet. Den överlåtelse av uppgifter som görs är inte att betrakta som entreprenad eftersom uppgifterna överlämnas till en annan kommun (prop. 2009/10:165 s. 874). Samverkan mellan kommuner kan även ske enligt bestämmelserna i kommunallagen (1991:900) om bl.a. gemensam nämnd eller kommunalförbund. När kommunerna organiserar sin grundskola ska de beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna. Utskottet vill därför framhålla att elevernas intresse av att behöva lägga ned så lite tid som möjligt på att ta sig till skolan alltid måste utgöra en betydelsefull faktor vid planeringen och utformningen av skolverksamheten i kommunen. måste avvägningar göras mellan olika elever eller mellan vissa elevers intresse av en kort skolväg och vikten av att skolorna får en rationell storlek (prop. 1990/91:115. s. 73). Ingen elev ska på grund av skolgången behöva bo utanför det egna hemmet om inte förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måsta anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Utskottet finner inga skäl för att föreslå någon ändrad reglering på detta område. Utskottet vill även lyfta fram de möjligheter kommuner har att samverka på såväl formell som informell nivå i kommunala angelägenheter. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2014/15:1781 (C) och 2014/15:2744 (SD) yrkandena 9 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolans värdegrund. Jämför reservation 9 (SD). I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 22 anser motionärerna att skolan ska förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv, och i yrkande 24 anför motionärerna att skolan ska ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. I yrkande 25 begärs att skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. I yrkande 29 anser motionärerna att etik och moral ska betonas mer än så att eleverna lär sig att samarbeta och visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. Frågan om skolans ansvar för att fördjupa elevernas kunskaper om demokrati, demokratiska värden och mänskliga rättigheter behandlas i motion 2014/15:1731 av Arhe Hamednaca m.fl. (S). Motionärerna anser att det inte räcker med teoretisk undervisning i samhällskunskapen om vad demokrati betyder utan att eleverna också behöver få möjlighet att diskutera och praktisera demokrati och elevinflytande i olika former I motion 2014/15:283 av (M) begär motionärerna att man ska se över möjligheten att genomföra en nationell kunskapskampanj mot totalitära ideologier på våra skolor för att öka kunskapen hos unga människor om dessa ideologier. I motion 2014/15:1034 av och (båda SD) anser motionärerna att kommunismens och nationalsocialismens brott mot mänskligheten ska läggas till i läroplanen för historia i årskurs 7–9 för att garantera att ungdomar får upplysning om detta. I motion 2014/15:2606 av och (båda SD) yrkande 4 begärs att landets skolor ska få direktiv om att belysande och motverkande av svenskfientlighet ska ingå som en naturlig del i skolornas värdegrundsarbete. I motion 2014/15:2939 av m.fl. (SD) begär motionären att regeringen skyndsamt ska verka för att ändringar i fråga om politisk diskriminering, fientlighet och tolerans mot bl.a. svenska ungdomar och om kulturell mångfald ska genomföras i läroplanen för (Lgr 11). Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) fastställs utbildningens övergripande syfte och grundläggande värderingar. Enligt bestämmelsen syftar utbildningen inom skolväsendet till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Med värden menas att värdegrunden ska utgå från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. I bestämmelsen sägs också att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Detta innebär att det måste finnas kunskap hos såväl förskollärare, lärare och annan personal som hos barn och elever om vad dessa värderingar och rättigheter innebär och hur de kan förverkligas (se prop. 2009/10:165 s. 634). I bestämmelsen sägs slutligen att utbildningen också syftar till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Enligt 1 kap. 5 § skollagen ska utbildningen utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, t.ex. människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet och solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. I 6 kap. skollagen finns bestämmelser som har till ändamål att motverka kränkande behandling av barn och elever. I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen (2008:567) kränker ett barns eller en elevs värdighet. Det är huvudmannen som ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. I all utbildning och annan verksamhet enligt skollagen som rör barn ska barnets bästa vara utgångspunkt. Med barn avses varje människa under (1 kap. 10 § skollagen). I läroplanerna för (Lgr 11) och gymnasieskolan (Gy 11) finns skrivningar om skolans värdegrund och uppdrag. Skolans värdegrund innefattar att skolväsendet vilar på demokratins grund. Det framgår även att de värden som skolan ska gestalta och förmedla ska stämma överens med den etik som har förvaltats av tradition och västerländsk humanism och ska ske genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Skolan ska också aktivt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller annan kränkande behandling. Läroplanerna betonar att delaktigheten i det gemensamma kulturarvet och att en trygg identitet ger en förmåga att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Det finns också skrivningar om att utbildning och fostran i djupare mening är en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner, språk, kunskaper – från en generation till nästa (Lgr 11). () konvention om barnets rättigheter () är en central utgångspunkt för arbetet med värdegrunden. I följande fyra artiklar framgår huvudprinciperna. Enligt artikel 2 har alla barn samma rättigheter och lika värde. Ingen får diskrimineras. I artikel 3 framgår att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla beslut som rör barn. Artikel 6 stadgar att varje barn har rätt att överleva och utvecklas, och enligt artikel 12 har varje barn rätt att uttrycka sin mening och höras i alla frågor som rör henne eller honom. Barnets åsikt ska beaktas i förhållande till barnets ålder och mognad. I artikel 13 i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter anges bl.a. att konventionsstaterna är överens om att utbildningen ska syfta till att till fullo utveckla människans personlighet och insikten om dess värde och att stärka respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Konventionsstaterna är även överens om att var och en genom utbildning ska kunna delta effektivt i ett fritt samhälle och främja förståelse, tolerans och vänskap mellan alla nationer och alla rasgrupper, etniska grupper och religiösa grupper samt främja FN:s verksamhet för att bevara freden. arbetar med frågor om skolans värdegrund som är inriktade på demokrati och mänskliga rättigheter, likabehandling, jämställdhet och normer samt sex och samlevnad. har tagit fram ett stödmaterial om förskolans och skolans värdegrund (Förskolans och skolans värdegrund – förhållningssätt, verktyg och metoder, reviderad 2013). Stödmaterialet beskriver värdegrundsuppdraget och ett förhållningssätt som bygger på grundläggande demokratiska värderingar och riktar sig till förskollärare, lärare, förskolechefer, rektorer och övrig personal, t.ex. barnskötare och elevhälsans personal – i förlängningen till alla som arbetar i förskola och skola. Syftet är att ge stöd och inspiration för fortsatt arbete med värdegrunden. Materialet utgår från och de gällande bestämmelserna för förskolan och skolan och innehåller kopplingar till aktuell forskning och exempel på konkreta verktyg och metoder. har även tagit fram stödmaterialet Främja, förebygga, upptäcka och åtgärda – Hur skolan kan arbeta mot trakasserier och kränkningar (utgiven ). Stödmaterialet syftar till att ge rektorer, lärare och annan personal i och gymnasieskolan kunskaper och inspiration för att utveckla sitt arbete med att främja likabehandling och motverka diskriminering, trakasserier och kränkande behandling. Tanken med stödmaterialet är att samla kunskaper och erfarenheter om skolans arbete med dessa frågor på ett sätt som är praktiskt och överblickbart för målgruppen. Ett tryckt exemplar av materialet har skickats till alla grundskolor och gymnasieskolor (se .