bet · H301UU2 · 2015-12-15 00:00:00 — Det finns ett stort behov av givarländer som är beredda att stötta organisationer som arbetar för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i syd – alltför många givare saknar viljan eller modet att engagera sig i dessa kontroversiella frågor. Tillgång till rent vatten och sanitet är en grundläggande mänsklig rättighet. Trots detta saknar 2,4 miljarder människor tillgång till en toalett. 650 miljoner människor saknar tillgång till rent vatten. dör 1 000 barn på grund av. smutsigt vatten, brist på toaletter och dålig kunskap om hygien. Att säkra tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är avgörande för att kunna rädda liv världen över men också för att kunna bekämpa fattigdom och för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. vill att går i bräschen i arbetet med vatten och sanitet. När ramverk och policyer – nationella såväl som internationella – ska utformas , har en viktig funktion att fylla genom att agera för att säkra tillgången till vatten och sanitet för den fattigaste delen av jordens befolkning. arbete med vatten och sanitet behöver fokusera på att långsiktigt stärka och bygga nationella system och institutioner som kan tillhandahålla hållbara vatten- och sanitetstjänster. Utvecklingspolitikens inriktning, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 2 och 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkandena 2 och 4 samt 2015/16:82 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:123 av m.fl. (V) yrkandena 2–5 och 12, 2015/16:374 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4, 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 10, 14, 15 och 22, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2015/16:2106 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 7–9, 13 och 14, 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2969 av m.fl. (M) yrkandena 2, 6 och 9, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 33–36 och 2015/16:3209 av m.fl. (C) yrkande 2. måste än tydligare än verka för att kvinnor och flickor världen över ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter, och därmed inkluderat rätten till sin egen kropp. politik för mänskliga rättigheter ska prioritera kvinnors och flickors friheter, rättigheter och möjligheter. På samma sätt ska detta även framöver genomsyra svensk biståndspolitik och där behållas som ett av de tre genomgripande perspektiven. Det finns här ingen motsättning mot att även inkludera ett tydligt hbt-perspektiv i bistånds- och utrikespolitiken. Det ska finnas tusen och ett sätt att vara kvinna, och tusen och ett sätt att vara man. Demokrati ska stå i centrum i svensk biståndspolitik. Stöd till demokratiutveckling kan och bör ges på flera parallella sätt. En större del av biståndet bör riktas till att främja yttrandefrihet, pressfrihet och oberoende medier. Riktat bistånd bör i högre grad än ges till fria journalisters utbildning och kontakter i . bör dessutom göra större ansträngningar för att påverka EU:s biståndsstrategier för ett ökat fokus på demokratiinsatser. Liberalerna menar att för stöd till demokratiaktivister bör utvecklas och förnyas och föreslår ett demokratilyft i svenskt bistånd. Inom ramen för demokratilyftet ska stödja enskilda demokratiaktivister genom att öronmärka biståndspengar till demokratistipendier för aktivister som vill studera i . Det ska också inrättas ett program för privatpersoner i mottagarländer inom ramen för biståndsverksamheten, detta för att stödja individer som är centrala för övergången till demokrati. Utvecklingspolitikens inriktning, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 10, 14, 15 och 22, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2015/16:82 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:123 av m.fl. (V) yrkandena 2–5 och 12, 2015/16:374 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4, 2015/16:2106 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 7–9, 13 och 14, 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkandena 2 och 4, 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2969 av m.fl. (M) yrkandena 2, 6 och 9, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 33–36 och 2015/16:3209 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi har alla ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck i världen. Idén om att alla människor, var de än bor, har samma värde och att vi alla har ett ansvar för varandra utgör en stark motivation till den solidaritet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan därför inte relativiseras av geografiska gränser. Fattigdomsbekämpningen är mångfacetterad men handlar ytterst om att ge människor möjlighet att få leva ett värdigt liv. Det innebär att främja ekonomisk tillväxt och handel, social utjämning, ekonomisk och politisk självständighet, stöd att utveckla en fungerande nationell hälso- och sjukvård, hushållning med naturresurser och omsorg om miljön, jämställdhet mellan kvinnor och män samt säkerhet och konfliktförebyggande åtgärder. I de fattiga länderna bär ofta kvinnor huvudansvaret för familjen och därmed de tyngsta bördorna av fattigdomen. Med tanke på deras ansvar för familj och barn ska kvinnors situation prioriteras i utvecklingssamarbetet. Bistånd i sig kan inte åstadkomma ekonomisk tillväxt, utan måste vara en komponent i en sammanhållen utrikespolitik till stöd för mänskliga rättigheter och de fattiga ländernas utveckling. Utvecklingssamarbetet bör framför allt inriktas på att överföra kunskap och att ändra regler och strukturer som hindrar de fattiga länderna att utvecklas. Handels- och biståndspolitiken måste samverka för att de fattiga ländernas ekonomier ska integreras på ett hållbart sätt i den globala ekonomin. Det behövs handelsliberaliseringar för de produkter som de fattiga länderna är bäst på att producera. Tillgång till EU:s jordbruksmarknad är viktig för rättvisa spelregler. Utvecklingssamarbete kan bidra till fredlig utveckling och motverka konflikter. Stöd till mänskliga rättigheter och demokrati kan effektivt bidra till att stabilisera nyblivna men ännu svaga demokratier. Det konfliktförebyggande biståndet bör prioriteras, liksom insatser för försoning och stabilitetsskapande i efterkrigsområden. Det humanitära biståndet är en viktig del av det internationella biståndet. Det civila samhället, i form av t.ex. frivilligorganisationer och samfund, har ofta kontakter och direkta distributionssystem som bör nyttjas, speciellt då biståndet, på grund av väpnade strider eller diktaturregimer, inte kan nå fram via officiella kanaler. Svensk biståndspolitik bör föras på ett sätt så att det civila samhället stärks. Enskilda organisationer är inte bara oersättliga som genomförare av statligt svenskt bistånd utan också mycket betydelsefulla då de ger oss enskilda människor en möjlighet att ta ansvar för utvecklingen i världen. Genom dem kan vi bidra, var och en av oss, till att bekämpa fattigdom och förtryck och till att lindra nöd hos våra medmänniskor. Det civila samhället är en naturlig plats för människor att göra en insats och visa att det inte går att förhålla sig likgiltig när världen brinner. Alldeles i synnerhet i tider som dessa, när det akuta hjälpbehovet bland världens flyktingar är enormt, måste det ideella engagemanget uppvärderas och absolut inte ses som en konkurrent till politiken, vilket förslaget om att avskaffa avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer indikerar. Att försvaga de mellanmänskliga banden kan aldrig kompenseras med en ny myndighet och mer byråkrati eller ytterligare ett bidrag. I en orolig omvärld måste internationella bistånd ställas om för att möta de ökade humanitära behoven. Vi föreslår därför att regeringen genomför en övergripande översyn av det bistånd som kanaliseras via FN-organ och andra multilaterala organisationer för att minska antalet mottagare och i stället fokusera biståndet i syfte att bidra där det nu är mest akut. är en mycket stor multilateral givare men sprider stödet över ett väldigt stort antal organisationer. Det gör sannolikt stödet ineffektivt och spretigt. För att kunna möta det akuta behovet av humanitära insatser föreslår en omfördelning av medel med ett tydligare fokus på att ge stöd till de multilaterala organisationer som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, dvs. UNHCR, och . Vi motsätter oss, i tider av omfattande humanitära behov, regeringens förslag att satsa totalt på en höjning av informationsanslaget för insatser i , återupptagna bilaterala samarbeten i och förlängningen av den regionala Asienstrategin. Vi prioriterar i stället dessa medel till humanitärt bistånd. Vi menar även att det är angeläget med en omfattande översyn av stöd till International . är vidare oroliga för omfattande avräkningar och föreslår att en översyn görs i syfte att hushålla bättre med biståndsmedel. Religions- och övertygelsefrihet är en viktig fråga att ta hänsyn till i utformningen av svenskt utvecklingssamarbete. Det handlar om frihet från tvång, frihet att uttrycka sig och icke-diskriminering. Vi menar att arbetet med dessa frågor måste komma betydligt högre upp på den internationella dagordningen. Vidare bör UD och Sida ta vara på trosbaserade rörelser och samfund som informationskälla och främjande av interreligiös dialog i samarbetsländer. Vi anser att nya landsstrategier som tas fram alltid bör innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten. Diskriminering av kvinnor i utvecklingsländerna innebär att de trots att de i genomsnitt arbetar fler timmar får lägre lön, är mindre läs- och skrivkunniga och har ett lägre energiintag i förhållande till sin kroppsvikt i än männen. Då det oftast är flickorna som prioriteras bort när föräldrar ska bekosta barnens utbildning tenderar de att bli kvar i tungt jordbruksarbete. När bistånd i ökad omfattning riktas till kvinnor i mottagarländerna skapar deras direkta deltagande och inflytande ett djupare, bredare och stabilare folkstyre. Bistånd riktat till kvinnor gagnar i allmänhet även barn, och effekten är därför tvåfaldig. Det finns ett flertal exempel på att kvinnor bidrar direkt till en effektivare utveckling på flera olika plan. Det är viktigt att ett genderperspektiv finns på biståndet, så att hänsyn tas till både kvinnors och mäns behov. anser att jämställdhetsfrågor är avgörande för att uppnå effektiv och hållbar utveckling i utvecklingsländerna. Uppskattningar från motsvarighet till Sida, , gör gällande att om fler flickor gick i skolan skulle världens samlade bruttonationalprodukt (BNP) öka med i genomsnitt . förordar att svenska biståndsmedel prioriterar jämställdhetsfrämjande insatser. Bistånd till , reformsamarbete i och budgetstöd, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2016 av och (båda SD), 2015/16:2106 av m.fl. (SD) yrkandena 10–12 och 2015/16:2892 av (SD). En målsättning med svenskt bistånd bör vara att förstärka länder som går i en positiv riktning och att det inte ska löna sig att missköta landets ekonomi eller dess välfärdssatsningar och bryta mot internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Denna ambition är dock inte alltid förenlig med viljan att prioritera de minst utvecklade och fattigaste länderna då de också ofta brister i kapaciteten att hantera biståndsmedel. Det är därför viktigt med ett flexibelt bistånd anpassat efter den situation som råder i olika länder, där bistånd till länder med svaga institutioner i första hand bör gå genom det civila samhället. Ett sådant exempel finns inom palestinska myndigheten. Det PLO-sponsrade barnmagasinet Zayzafuna, som grundades av den palestinska myndigheten, framställer som en förebild. I palestinsk barn-tv från framställer man judarna som grisars avkommor. När lärare och utbildningsmaterial pådyvlar unga barn och elever sådana här bilder odlas hat. Trots överenskommelsen , där ett av kraven var att ta avstånd från terrorism och andra typer av våld och ta ansvar för alla PLO-element och personal för att säkerställa att de lyder och för att förhindra överträdelser och bestraffa den som bryter mot PLO:s åtaganden, tillåts hat och antisemitism att spridas. Terrorhandlingar tillåts hyllas i tv och terrorister rent av belönas av palestinska myndigheten genom de löneutbetalningar som går till terrordömda. Om svenska biståndsmedel ska gå till /anser vi att det bör ställas tydliga krav på ett avståndstagande och ett aktivt arbete mot antisemitism och terrorism. Annars blir biståndet till palestinska myndigheten kontraproduktivt. Vi vill vi prioritera humanitära insatser och insatser i det civila samhället till dessa områden och avsluta biståndet till den palestinska myndigheten. Vi menar också att biståndsmedel kan användas mer effektivt om det finns en fokusering på färre länder. Vår ambition är därför att prioritera de minst utvecklade länderna. Vi är kritiska till att bilateralt ska ge bistånd till länder i för att de ska uppfylla kraven för att kunna gå med i EU, när vi redan betalar en dyr EU-avgift. Då vårt mål är att prioritera de minst utvecklade länderna anser vi inte heller att europeiska länder ska vara mottagare av bistånd då de i huvudsak är medelinkomstländer. föreslår därför en utfasning av reformsamarbetet med . Därmed är inte sagt att vi bilateralt inte kan stödja länder i när kriser uppstår, exempelvis den i . Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa, vilket ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet. Det har visat sig finnas stora brister i den föregående regeringens och Sidas sätt att styra och kontrollera denna form av bistånd. Om budgetstödet inte är tillräckligt kontrollerat menar vi att risken är överhängande att biståndspengar kan bidra till att resurser frigörs till ändamål som svenska biståndspengar inte är avsedda för, exempelvis vapen och militär. På grund av de brister som finns när det gäller styrning och kontroll av denna form av bistånd samt de risker som är förenade med detta väljer vi att avveckla denna form av bistånd. Biståndsramen och anslagen inom utgiftsområde 7, punkt 2 (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M) anför: Budgetprocessen i utrikesutskottet har påverkats av att regeringen inte kunde ge ett samlat besked om hållbarheten i den presenterade biståndsbudgeten. Ett besked lämnades formellt på utrikesutskottets sista beredningstillfälle av ärendet om att regeringen avser avräkna av biståndsramen till mottagande av flyktingar. Det var länge oklart om budgeten för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, skulle förändras eller om den gällde. Informationen som gavs till utskottet under denna process var att regeringen skulle ta beslut om storleken på avräkningarna då regleringsbrevet för myndigheten skulle antas. Detta är alltså dagen efter att debatterat och möjligen beslutat om utgiftsområdet. Detta är ingen acceptabel ordning. Det har framgått med all tydlighet att avräkningarna på biståndsbudgeten skulle komma att påverkas av det faktum att flyktingprognos - och de därpå följande avräkningarna – inte längre gällde eftersom fler människor sökte sig till . Underlagen blev överspelade av verkligheten. De mycket senfärdiga och bristfälliga beskeden från regeringen och de oklarheter som finns kring konsekvenserna av regeringens politik 2016 har allvarligt försvårat utskottets budgetberedning. Utskottet tar inte ställning till regeringens sena besked då det inte föreligger några nya underlag. Detta kommer därför att ske när regeringen återkommer till , senast i vårändringsbudgeten. Biståndsramen och anslagen inom utgiftsområde 7, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 7. I stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 7 som förordas i anslagsmotion 2015/16:2969 och som redovisas i bilaga 2 till detta betänkande. Biståndsramen och anslagen inom utgiftsområde 7, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Vi eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande och ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån sina grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Vi vill se ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat med de mest utsatta människorna i fokus. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet och inte för att givarländer ska nå kvantitativa målsättningar. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd och en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och på färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på av BNI, vilket är i linje med . Genom att vi lägger mindre pengar på avräkningar för flyktingmottagning i och genom att vi prioriterar bistånd till de mest utsatta och fattiga kan vi trots den minskade ramen göra ökningar till flera viktiga områden såsom flyktinghjälp, humanitärt bistånd, vatten, sanitet och jordbruk. Utöver biståndsramen vill vi den kommande mandatperioden öronmärka ytterligare för flyktinghjälp i krisens närområde, vilket gör att vårt totala bistånd landar över regeringens budget. Vi står även i övrigt bakom den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 7 som förordas i anslagsmotion 2015/16:2231 och som framgår av bilaga 2 till detta betänkande. Biståndsramen och anslagen inom utgiftsområde 7, punkt 2 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades, och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning.