bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och den försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2652 och i partimotion 2015/16:3072 av m.fl. yrkande 8. En väl utformad rättspolitik som förebygger, hindrar och bekämpar brottslighet bidrar till ett tryggare samhälle. och Alliansen har stärkt rättsväsendet, och tryggheten i samhället har ökat, men utmaningarna är fortsatt stora. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram i delar av . Detta leder till en ökad otrygghet. ska vara ett land – inte ett land där parallella samhällen tillåts växa fram. Tung gängkriminalitet, skjutningar och våldsdåd är allvarliga och oacceptabla problem. Denna utveckling måste brytas och kräver kraftfulla åtgärder. I ett läge med en stark befolkningsökning och nya utmaningar för polisen väljer regeringen att ta bort kravet på att det ska finnas 20 000 poliser. Detta riskerar att leda till en minskning av antalet poliser i ett läge där vi ser att tung gängkriminalitet och utanförskapsområden växer fram. Befolknings-utvecklingen och brottsligheten talar i stället för att tillgången på poliser behöver öka både genom bättre prioriteringar inom polisen och genom ökat anslag. Det finns ett flertal områden i där kriminella nätverk har stor negativ påverkan. I dessa områden, som präglas av social oro och utanförskap, upplevs misstron mot samhället vara utbredd. På flera platser tar detta sig uttryck i att polisen inte är välkommen i området och att polis och räddningstjänst därför har svårt att utföra sitt arbete där. Det behövs krafttag för att säkerställa att alla invånare – oavsett var man bor – kan känna trygghet och att rättsväsendet står starkt. vill därför utbilda och anställa 1 000 nya poliser som i huvudsak ska användas för att förstärka brottsbekämpningen och öka tryggheten i särskilt brottsbelastade områden samt i glest befolkade delar av landet. För detta avsätts resurser . har polisen en ny organisation. Omorganisationen måste genomföras så att verksamheten blir mer effektiv och därmed når de mål som finns för förändringen. Polisens effektivitet står inte i proportion till de resursökningar rättsväsendet fått . Vi vill ha en mer effektiv polisorganisation som utreder och klarar upp fler brott. Fler lokala, närvarande poliser behövs som ett mer aktivt brottsförebyggande arbete där polis och kommun samarbetar är nödvändigt. För att förbättra polisens resultat, möta en förändrad samhällsutveckling och säkerställa polisens förmåga att upprätthålla lag och ordning i hela landet krävs prioriteringar inom den nuvarande organisationen och förstärkningar av denna organisation med de ovan nämnda 1 000 poliserna. vill också tillföra Säkerhetspolisen ytterligare resurser samt ge ökade anslag till . För att motverka finansieringen av terrorism vill ge och ett särskilt uppdrag och ökade resurser för att utreda finansieringen av terrorism. Vidare måste ha rätt resurser som kan bistå i utredningarna om terrorism och krigsbrott. Det är viktigt att polisens nationella insatsstyrka tillförs tillräckliga resurser för att kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen i landet . Erfarenheter från bombattentatet i och den därpå följande skjutningen på Utöya visar att polisen måste ha möjlighet att hantera flera händelser . behöver därför förstärkas. För detta tillförs . vill säkerställa att den internationella åklagarkammaren har rätt resurser för att utreda terroristbrott och krigsbrott. Det måste finnas tillräckligt med specialpoliser som kan bistå i utredningarna. Åklagare har varnat för att krigsförbrytare kan gå fria i eftersom det finns för få poliser som utreder de misstänkta brotten. Det är inte acceptabelt. För detta anslås under anslaget . Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. En ökad radikalisering bland extrema grupper utmanar tryggheten i vårt samhälle. Exemplen på svenskar som reser till exempelvis och för att delta i terroristträning eller utföra terroristhandlingar är flera. Samhället måste reagera med tydlighet och konsekvens mot de som återvänder. Vi vill ge svenska myndigheter bättre förutsättningar för att möta det hot som återvändarna utgör för vårt samhälle. Konkreta insatser behövs här och , som det långsiktiga arbetet för att förhindra och förebygga terrorism och radikalisering måste förbättras. Inget tyder på att de utmaningar som finns när det gäller att säkra tryggheten i ett fritt och öppet kommer att minska. I detta arbete har Säkerhetspolisen en avgörande roll. Likt regeringen ökar vi därför anslaget med för att förebygga och lagföra terrorismrelaterad brottslighet. Därutöver är det också viktigt att säkerställa att Säkerhetspolisen har nödvändiga verktyg för att motverka och lagföra terrorismrelaterad brottslighet. Ytterligare ett steg för att förstärka arbetet mot radikalisering och terrorism är att ta krafttag mot hur den finansieras. vill därför ge och ett särskilt uppdrag och ökade resurser för att utreda finansieringen av terrorism. Därför vill vi öka anslaget till dessa två myndigheter med totalt . Under utgiftsområde 4 läggs till för detta ändamål. Anslag m.m. inom utgiftsområde 4 , punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och en beräkning av statens inkomster i enlighet med regeringens förslag. I partimotion 2015/16:761 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. I enlighet med praxis avstår vi från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar vi i detta yttrande den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2229 och motion 2015/16:2743 av och (båda SD), motion 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt motion 2015/16:2827 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. är ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Det arbete som inleddes med att öka polisens numerär från ca 17 500 poliser till 20 000 var lovvärt. Men på grund av den snabba befolkningsökningen, som en följd av hög invandring, har antalet poliser i relation till befolkningen minskat och är snart utraderad. Fler poliser är en förutsättning för att polisen både ska kunna bekämpa den organiserade brottsligheten och även finnas tillgängliga för medborgarna. vill därför göra en rejäl satsning på fler poliser och dessutom säkerställa att polisens relativa antal inte minskar : Vi budgeterar för att utbilda 7 000 fler poliser med start . Rikttalet bör vara 250 poliser per hundra tusen invånare. Poliser ska efter det utbildas i den takt som krävs för att säkerställa detta rikttal. Fördelen med ett sådant rikttal är att det blir en stabilitet för polisväsendet som därmed garanterat bibehåller sitt relativa antal och att medborgarna garanteras en stark och närvarande polis. Resurstillskottet ska säkerställa att polisen kan bekämpa den organiserade brottsligheten och öka sin närvaro i kriminellt belastade förorter. Polisen ska även öka sin närvaro på landsorten och i mindre städer. Vi budgeterar även för en förstärkt polis i allmänhet. Vi anslår därför ytterligare generellt till polisen för att möjliggöra förbättrad arbetsmiljö, större utrymme för löneutveckling och en utvecklad polisverksamhet. Utöver det satsar vi på att minska den administrativa bördan på poliserna genom fler civilanställda. Dessutom förstärks gränspolisen för att möjliggöra en mer omfattande lagföring av illegala invandrare. Frigjorda resurser bör gå till arbetet mot organiserad brottslighet samt större närvaro på gator och torg. Vi budgeterar vidare för att återinföra beredskapspolisen. Beredskapspolisen omfattades innan den lades ned av ca 1 500 man som med mycket kort varsel kunde sättas in som förstärkning till den ordinarie polisen. Bara i kunde de vid särskilda händelser sätta in 300 man på . Vid en terrorattack eller större händelse kan detta vara helt avgörande för att säkra tryggheten för befolkningen Vi budgeterar därför för att återinföra beredskapspolisen. Vi föreslår att polisens anslag höjs med totalt mer än vad regeringen föreslagit. Terrorism och extremism utgör allt större hot – både i omvärlden och i . har konstaterat att terrorhotet kommit att bli alltmer utbrett och att antalet terrordåd ökar. har även uttryckt en allvarlig oro över att personerna använder sin extremistiska ideologi för att främja terrorism. vill se krafttag för att bekämpa dessa hot och skydda det svenska samhället. Att garantera medborgarnas säkerhet är en av statens viktigaste uppgifter. Säkerhetspolisens anslag höjs därför med jämfört med regeringens förslag. Höjningen ska möjliggöra mer personal, effektivare informationsutbyte mellan FRA () och Must (Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten) samt ökade resurser till personskyddet. Vidare höjs anslag med och anslag med , i båda fallen jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår att domstolars anslag höjs med totalt mer än vad regeringen föreslagit. De senaste årens utveckling har lett till en ökad hotbild mot domstolsväsende. Vi menar att en grundläggande förutsättning för ett fungerande rättsväsende är att vittnen och målsägande inte på grund av rädsla tvekar att lämna sina berättelser. Vidare är ett fungerande rättsväsende själva fundamentet för ett fungerande rättssamhälle. Både den faktiska och den upplevda tryggheten och förtroendet för rättsväsendet måste därför stärkas och det både kraftfullt och effektivt. Permanenta säkerhetskontroller med larmbågar bör därför införas vid alla domstolar. Dessutom behövs en ökad närvaro av säkerhetspersonal. Av anslagshöjningen avsätts för detta ändamål. I övrigt innebär anslagshöjningen att domstolars budgetyrkande uppfylls. Som ett led i upprätthållandet av Kriminalvårdens kapacitet och långsiktighet anslår totalt mer än regeringen . Nettobeloppet är ett resultat av minskad invandring. för en politik för kraftigt skärpta straff, vilket om den får genomslag leder till en högre beläggning för kriminalvården. föreslår att Brås anslag höjs med jämfört med regeringens förslag. Härigenom uppfylls Brås budgetyrkande och vi ger förutsättningar för utökad statistik gällande invandrarrelaterade brott. Vidare höjs anslag med och anslag med mer än vad regeringen föreslagit. budget utökas med i förhållande till regeringens förslag varigenom myndighetens budgetyrkande uppfylls. Utöver det anslås ytterligare som ett riktat anslag för att stödja Brottsofferjourens olika avdelningar i landet. Brottsofferjouren är en viktig ideell kraft som möter tiotusentals brottsutsatta människor. ambition är att staten ska ta ansvar för att betala ut dömda skadestånd till brottsoffer. Vidare är det vår ambition att skadestånd, framför allt beträffande brott mot personer, ska öka. I syfte att finansiera detta höjer därför anslaget Ersättning för skador på grund av brott med jämfört med regeringens förslag. anslås för att uppfylla budgetyrkande. Vidare anslår vi mer än regeringen till anslaget Rättsliga biträden. Nettosiffran är ett resultat av minskad invandring. föreslår att anslaget Kostnader för vissa skaderegleringar minskas med till följd av minskad invandring. Slutligen anslår vi 5 miljoner mer till anslaget Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete än vad regeringen föreslagit. Medlen avsätts till ett register över pedofiler och flerfaldigt dömda våldtäktsmän med hög återfallsrisk. Anslag m.m. inom utgiftsområde 4, punkt 1 (C) (C) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I partimotionen 2015/16:3223 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i partiets budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 4 som förordas i motion 2015/16:3186 (C). För är det självklart att det bör vara enskilda individer – såväl brottsoffer som gärningsmän – företag och föreningar som ska stå i centrum för en närodlad rättspolitik. Människor ska kunna känna till vem den lokala polisen är och ha förtroende för denna. Vardagsbrott som drabbar många, t.ex. stölder eller kortbedrägerier, måste tas på större allvar. Vi vill också att brottsoffer ska ha större rätt till samhällets stöd och att det lokala brottsförebyggande arbetet får en mer framträdande roll i syfte att minska brottsligheten. De flesta brott begås lokalt och löses bäst lokalt. Därför bör polisen och det övriga rättsväsendet vara lokalt förankrat. Civilsamhället har en viktig roll att spela i brottsbekämpningen och därför vill underlätta för mer samarbete mellan t.ex. föreningar, skola, polis och myndigheter med fokus på brottsförebyggande och brottsutredande arbete. Trots detta finns det enligt min mening utrymme att minska anslaget för bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete med i förhållande till regeringens förslag. I en fungerande rättsstat måste förtroendet för rättsväsendet vara starkt. Detta förtroende riskerar att minska om människor upplever att de brott de anmäler inte utreds eller om ingen åtalas trots att det upplevs vara förhållandevis enkelt att bevisa vem som har begått brottet. Då polis och åklagare avstår från att utreda brott för att brottet inte påverkar straffet för den misstänkte eller då det gäller brott där samhällsintresset av att bestraffa brottet är ovanligt lågt frigörs utredningsresurser som kan användas till annat. Det är i sin ordning. Men för att inte förtroendet för rättsväsendet ska minska är det ändå viktigt att de inblandade i processen får bättre och snabbare information kring vad som ligger bakom ett eventuellt beslut att inte utreda ett anmält brott. För att öka förtroendet för rättsväsendet är det därtill viktigt att polisen visar ett större intresse även för brott som de ofta anser vara mindre allvarliga, som exempelvis stölder. Trygghet ska man kunna känna i hela landet, och därför ska polisen kännas närvarande i alla delar av . Människor ska veta vilka poliser som arbetar i det område där de bor. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar på samma tjänst är det lättare att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utifrån det som behövs lokalt. Det behövs ett fokuserat arbete för att få områdespoliser och kommunpoliser att stanna på sina tjänster och få möjlighet att bygga upp förtroende lokalt. I detta arbete är bl.a. lönebildning och möjlighet att påverka sin arbetssituation viktiga delar. Det behövs även ett starkare brottsofferperspektiv i rättsväsendet. Det handlar t.ex. om brottsoffers rätt och möjlighet att få information från rättsväsendet när det gäller deras fall eller om hur man blir omhändertagen efter att man råkat ut för ett brott. Personer som utsatts för brott ska enkelt kunna ta reda på vart de bör vända sig för att gå vidare med en polisanmälan och brottsofferjourernas möjlighet att ge fler hjälp måste öka. Många brottsoffer vittnar om att svårigheten att få ut ett tilldömt skadestånd gör att kränkningen efter brottet blir än större. Det måste bli lättare för brottsoffer att få ut tilldömt skadestånd. Brottsoffers rättigheter bör tillvaratas bättre när det gäller bedömning av skadestånds- och ersättningsstorlek, sättet för utbetalning och hanteringstider samt det sammantagna skyddet för brottsoffer. När det gäller brottsoffer som tilldömts skadestånd för brott som begåtts mot dem och där gärningsmannen har dömts till fängelse bör staten ta ett större ansvar för att det enskilda brottsoffret inte ska behöva kräva skadeståndet från gärningsmannen. En av huvudfrågorna när det gäller rättssäkerheten för brottsoffer är att lyfta situationen för sexualbrottsutsatta. Offer för sexualbrott vittnar om att rättsprocessen kan vara väldigt svår. Att ha ett målsägandebiträde man litar på är därför viktigt. Vi vill öka tryggheten för brottsoffer genom att ge större möjlighet att byta målsägandebiträde, precis som man kan byta försvarare. Vi vill också se över om kraven som ställs för att få ett målsägandebiträde bör sänkas. Det brottsförebyggande arbetet ska prioriteras. Det handlar dels om brottsprevention med fokus på att få individer att inte begå brott, dels om brottsprevention som har med samhällets utformning att göra, t.ex. hur vi bygger bostadsområden som inte inbjuder till garagestölder eller hur vi använder parkbelysning för att undvika att människor blir rånade eller utsatta för våldsbrott. För att öka människors känsla av trygghet behövs ett lyft av det preventiva arbetet som förtydligar kommuners och andra offentliga aktörers brottsförebyggande ansvar. Vi vill också att företagare, civilsamhälle, kommuner och polis ska samverka om brottsprevention lokalt. Polis måste i högre grad ta vardagsbrott på större allvar. Systematiska stölder bl.a. från företagare och boende på landsbygden skapar oro och frustration, även om stölderna var för sig inte röner stort intresse från de rättsvårdande myndigheterna. De systematiska stölderna är exempel på brott som ofta inte ger någon påföljd alls för den som begår andra liknande brott. Detta sänder fel signal. Vi vill stoppa systematiska stölder genom att se över straffrabatten och utreda en ny brottsrubricering som tar sikte på dessa stölder. Ett annat vanligt vardagsbrott är bedrägerier och identitetskapningar. Handlarna förlorar stora belopp på bedrägerier, men har svårt att göra snabba och korrekta identitetskontroller för att säkerställa köparnas identitet, inte minst eftersom många köp sker via internet. Därför behövs ett id-kortssystem som är både praktiskt och säkert och har ett bibehållet högt integritetsskydd och som inte påverkar handeln negativt. Drog- och människohandel utgör stora delar av den grova organiserade brottsligheten och går ofta ut över samhällets mest utsatta personer. Kampen mot denna typ av brottslighet måste börja lokalt då lokala myndigheter, polis och kommun tillsammans med företagare och branschorganisationer tidigt kan upptäcka och försvåra organiserad brottslighet och stödja brottsutsatta. Ett tätt samarbete behövs också mellan bl.a. Säkerhetspolisen, och . Myndigheternas oförmåga att dela information emellan sig är ett stort hinder för och Säkerhetspolisens utredningar och är något som, med ett i så hög mån som möjligt bibehållet integritetsskydd, måste ses över. Arbetet mot de kriminella gängen måste föras såväl genom förebyggande verksamhet som genom att se till att det finns avhopparverksamheter för dem som vill lämna ett kriminellt liv. Etableringen av kriminella gäng kan försvåras genom att hindra dem från att operera ostört.