bet · H201MJU5 · 2015-02-24 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlar utskottet 55 motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden /15. Motionerna tar upp frågor som rör bl.a. landsbygdspolitik, jordbrukets konkurrenskraft, livsmedelsstrategi, regelförenkling, ekologisk produktion, skyddszoner längs vattendrag och rennäringsfrågor. Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till det pågående arbete som rör de väckta motionsförslagen och till utskottets tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Odling av proteingrödor m.m. 1.Landsbygdspolitik, punkt 1 (V) 2.Jordbrukets konkurrenskraft, punkt 2 (C) 3.Livsmedelsstrategi, punkt 3 (M, C, FP, KD) 4.Livsmedelsstrategi, punkt 3 (SD) 5.Regionala livsmedelsstrategier, punkt 4 (C) 6.Exportstrategi, punkt 5 (M) 7.Regelförenkling, punkt 6 (SD) 8.Regelförenkling, punkt 6 (C) 9.Kartläggning av regler, punkt 7 (M, C, FP, KD) 10.Jordbruksmark, punkt 8 (V) 11.Exportbidrag, punkt 9 (SD) 12.Ekologisk produktion, punkt 10 (V) 13.Gödselspridning m.m., punkt 11 (SD) 14.Odling av proteingrödor, punkt 12 (SD) 15.Fäbodbruk, punkt 13 (SD) 16.Rennäringen, punkt 15 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2014/15:761 av m.fl. (S). Reservation 1 (V) 2014/15:90 av (M), 2014/15:623 av (M), 2014/15:942 av (S), 2014/15:976 av m.fl. (M) yrkande 1, 2014/15:1225 av (M) yrkande 2, 2014/15:1602 av (KD), 2014/15:2542 av i m.fl. (C, M, KD) yrkande 1, 2014/15:2544 av (C) yrkande 3 och 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 2.1. Reservation 2 (C) 2014/15:430 av och (S), 2014/15:484 av och (S), 2014/15:928 av (S), 2014/15:1153 av och (S), 2014/15:1225 av (M) yrkande 1, 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 1, 2014/15:2831 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 6. Reservation 3 (M, C, FP, KD) Reservation 4 (SD) 2014/15:807 av och (C). Reservation 5 (C) 2014/15:1247 av (M) yrkande 1, 2014/15:1250 av (M) yrkandena 1 och 4 samt 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4. Reservation 6 (M) 2014/15:1250 av (M) yrkande 3, 2014/15:1356 av (C) yrkande 1, 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 23, 2014/15:2542 av i m.fl. (C, M, KD) yrkande 2, 2014/15:2544 av (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2014/15:2831 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 9 och 10. Reservation 9 (M, C, FP, KD) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 15. Reservation 10 (V) 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 11 (SD) 2014/15:255 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:1068 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 12 (V) 2014/15:889 av Skånberg (KD), 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:2586 av (M) yrkandena 1–3. Reservation 13 (SD) 2014/15:2907 av och (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 14 (SD) 2014/15:2833 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 15 (SD) 2014/15:306 av (M) yrkandena 1 och 8 samt 2014/15:432 av (S). 2014/15:2779 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 16 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (M), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 55 motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden /15. Motionerna tar upp frågor som rör landsbygdspolitik, jordbrukets konkurrenskraft, livsmedelsstrategi, regelförenkling, ekologisk produktion, skyddszoner längs vattendrag och rennäringsfrågor. Utskottet uppvaktades av representanter för () Svensk mjölk. Sedan inträdet i Europeiska gemenskapen omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken. Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som de är formulerade i fördraget, är desamma som de som lades fast . Kortfattat uttryckt är målen att produktiviteten inom jordbruket ska höjas, att jordbruksbefolkningen ska garanteras en skälig levnadsstandard, att marknaderna ska stabiliseras, att försörjningen ska tryggas och att konsumenterna ska garanteras tillgång till varor till skäliga priser. kan EU:s gemensamma jordbrukspolitik bäst beskrivas som bestående av två pelare. Den första pelaren reglerar styrning av den inre marknaden och de direkta inkomststöden till jordbruket. Den andra pelaren innehåller landsbygdspolitiken, vars syfte är att komplettera, stödja och bidra till att nå fördragets mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Över tid har insatserna i pelare 2 fått allt större betydelse. För landsbygdsprogrammet 2007–2013 gällde tre övergripande mål. Målet för axel 1 var att förbättra konkurrenskraften inom jord- och skogsbruket, för axel 2 att förbättra miljön och landskapet och för axel 3 att stärka livskvaliteten på landsbygden och diversifieringen av landsbygdens ekonomi. Axel 4 avsåg en tillämpning av Leadermetoden med syfte att ta till vara lokalt engagemang och lokal kunskap och vara ett led i att stödja genomförandet av de övriga tre axlarna. Ett förslag till landsbygdsprogram 2014–2020 överlämnades till för godkännande. Ett sådant godkännande förväntas från kommissionen . I 2012:15 Tekniskt underlag Landsbygdsprogram 2014–2020 anförs att syftet med rapporten är att föreslå åtgärder som kan bidra till EU:s mål för landsbygdspolitiken och målen för det nya svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Rapporten innehåller åtgärdsbeskrivningar och tekniska analyser. Bland förslagen finns både åtgärder från dagens program och nya förslag. För några åtgärder finns det olika alternativ. Utgångspunkten har varit att åtgärderna i nästa landsbygdsprogram i stort ska likna dem som finns i det nuvarande programmet för att de som söker ska känna igen sig. De förändringar som har gjorts är både positiva och nödvändiga. Myndigheter och sökande har under den nuvarande programperioden varit överens om att landsbygdsprogrammet måste förenklas. Förenklingsprincipen har varit styrande och i många fall har åtgärderna gjorts om för att bli enklare. Alla pengar som betalas ut från landsbygdsprogrammet ska användas på ett så effektivt sätt som möjligt för samhället. Om det inte är samhällsekonomiskt lönsamt att ge ekonomiskt stöd bör staten överväga andra styrmedel. Därför har samhällsekonomiska analyser gjorts för både befintliga och nya åtgärder. Ett exempel från beräkningarna visar att välkända åtgärder för att minska växtnäringsläckaget inte är samhällsekonomiskt motiverade. Det är resultat som man måste fortsätta diskutera. Åtgärder som ska förbättra den biologiska mångfalden i skogs- och odlingslandskapet är ofta samhällsekonomiskt motiverade. Åtgärderna inom landsbygdsutveckling har i förslaget minskats till fyra stycken. Möjligheterna inom företagsstöd och projektstöd är fortfarande stora och liknar dem som finns i dagens program. Enligt förslaget kopplas startstödet till investeringar och utgör en del av investeringsstödet till jordbruks- och skogsföretag. Stödnivån för investeringar föreslås i utgångsläget vara . Vidare föreslås modeller för bättre styrning av stöd och därmed också möjligheten att vidare utreda differentierade stödnivåer. Schabloner och standardkostnader kommer att förenkla både för den som söker stöd och i handläggningen. föreslår många schabloner för miljöinvesteringar i odlingslandskapet som ersättning enligt faktiska kostnader finns kvar för exempelvis våtmarker. Åtgärderna skötsel av betesmarker och slåtterängar, skötsel av kulturmiljöer, ekologisk produktion och anpassade skyddszoner är exempel på åtgärder som förändrats för att bli enklare som de som söker stöd känner igen dem från dagens program. En större förändring är att miljöskyddsåtgärder i det nuvarande programmet enligt förslaget delas upp på åtgärderna växtnäringsplanering och växtskyddsplanering. Nyheter i åtgärdslistan är vall på slätten, omställning till ekologisk produktion, utökad klövhälsovård för mjölkkor och djurvälfärd för tackor. Flera av åtgärderna inom landsbygdsutveckling har slagits ihop. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en levande landsbygd och en långsiktig strategi för en mer miljömässigt hållbar landsbygdsutveckling. Reservation 1 (V). Enligt motion 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 11 bör regeringen ges i uppdrag att återkomma med en långsiktig strategi med förslag till åtgärder som syftar till en mer miljömässigt hållbar landsbygdsutveckling. Företagen och jobben är helt avgörande för landsbygdens framtid. Staten måste ta ett övergripande ansvar för en rad åtgärder som säkerställer att företag kan starta, växa och leva vidare. Utveckling av de gröna näringarna ger förutsättningar för inflyttning och utveckling av landsbygden. Motionärerna ser en stor potential inom lokal livsmedelsförädling och småskaligt mathantverk. I motion 2014/15:761 av m.fl. (S) framhålls att en levande landsbygd är en förutsättning för att ska stå sig väl på den globala arenan. Landsbygden står inför stora utmaningar som berör tillgänglighet på offentliga och privata tjänster. Statliga myndigheter bör ha i uppdrag att trygga tillgängligheten till grundläggande offentlig service i gles- och landsbygd med hjälp av servicekontor i samarbete med kommunerna som är kopplade till myndigheternas verksamheter. Landsbygdsprogrammet måste genom att fokusera på jobb utveckla landsbygdens näringsliv. I regeringsförklaringen uttalas att en modern och aktiv näringspolitik skapar jobb i hela landet. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom förbättrad infrastruktur, tillgång till bredband, närhet till högskolor och forskning samt ett stöd för att säkra tillgången till butiker och samhällsservice. Turism i och ekoturism stärks. En långsiktig livsmedelsstrategi tas fram för att öka matproduktionen i och stödja ökad svensk och ekologisk matkonsumtion. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) redovisas att regeringens mål är att bidra till goda förutsättningar för arbete och välfärd i hela landet. Politiken ska bidra till att landsbygdens företag är livskraftiga och innovativa och att naturresurserna används hållbart, både i och globalt. Regeringen vill ta vara på landsbygdens möjligheter och förena en miljömässigt hållbar utveckling med ekonomisk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förutsättningar för ökad sysselsättning och framtidstro i hela landet. Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Regeringen anför vidare i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 19) att förutsättningarna för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång till kommersiell service är begränsade i vissa glesbygder. I dessa områden bör staten ta ett särskilt ansvar för att medborgare och näringsliv också fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Regeringen vill utveckla s.k. servicepunkter på landsbygden. Det handlar t.ex. om livsmedelsbutiker, apotek, postservice och bensinmackar. Det är när denna basservice försvinner som människors livsvillkor försämras och förutsättningarna för jobb kraftigt minskar. Inom landsbygdsprogrammet görs en betydande satsning för att utveckla lokal service. Medlen för service ska användas dels till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygd i form av dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar, dels till investeringsstöd för dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar. Det handlar t.ex. om livsmedelsbutik, apotek, postservice och bensinmack. Även tillgång till bredband och ett väl fungerande transportsystem är viktigt. Regeringen anför vidare att regionala serviceprogram 2014–2018 ska samordna de aktörer och de insatser som genomförs i syfte att öka tillgängligheten till service för medborgare och företag i gles- och landsbygder. De utarbetas och genomförs på regional nivå av berörda länsstyrelser, landsting, samverkansorgan och kommuner. Målet är att programmen ska skapa en helhetssyn kring frågor som rör tillgången till kommersiell och offentlig service i alla delar av landet. Lokalt anpassade lösningar som även involverar kommuner, kommersiella aktörer och det civila samhällets organisationer skapar ökade möjligheter för samordnad kommersiell och offentlig service och ökad attraktivitet. Landsbygdsminister anförde i svar på interpellation 2014/15:128 om nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet att regeringen anser att det behövs fler jobb och hållbar tillväxt i alla delar av landet. Hela landet ska bli bättre att leva i. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop . Dessutom är växtkraften i entreprenörskap och småföretagande avgörande för hela utveckling. Regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina förutsättningar, såväl i städer och tätorter som på landsbygden. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla landets regioner och landsbygd finns på plats ute i landet. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna hos länen. Regeringen avser att återkomma med en nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft där regeringens prioriteringar för regional tillväxt och attraktionskraft –2020 kommer att tydliggöras. anförde landsbygdsminister i svar på interpellation 2014/15:3 om landsbygden att regeringens övergripande målsättning är att ska ha lägst arbetslöshet i EU . För att nå målet behövs en livskraftig och aktiv landsbygd. Regeringen kommer att bedriva en politik som utvecklar landsbygdens näringsliv och möjligheten för kvinnor och män att bo och verka i hela landet genom förbättrad infrastruktur, ökad integration, tillgång till bredband och mobilnät, närhet till högskolor och forskning samt ett stöd för att förbättra tillgången till butiker och samhällsservice. Regeringen vill även stärka turismen och skapa en långsiktig livsmedelsstrategi. Vidare vill regeringen skapa ett långsiktigt strategiskt arbete för att skogen ytterligare ska bidra till utvecklingen av en biobaserad ekonomi. Landsbygdspolitiken och politiken för regional tillväxt syftar till att stärka utvecklingskraften och skapa förutsättningar för att kunna bo och verka i hela landet. Arbetet sker på lokal, regional och statlig nivå och görs exempelvis inom ramen för landsbygdsprogrammet och regionalfondsprogrammet. Regeringen anser att många av landsbygdens utmaningar i första hand ska hanteras på marknadsmässiga villkor. Men landsbygdens förutsättningar varierar, och politiken ska ta hänsyn till detta. Offentliga aktörer behöver bidra med olika typer av insatser. Därför behövs en god samverkan mellan politiken, näringslivet, akademin och arbetsmarknadens parter. Ett viktigt område är service, som är en grundläggande och central förutsättning för att möjliggöra en hållbar regional tillväxt och utveckling. Växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för hela . Där marknaden inte förmår leverera lösningar ska samhället gå in och skapa förutsättningar för att hela landet ska leva. Den dåvarande regeringen antog ett förslag till landsbygdsprogram 2014–2020 som överlämnades till för godkännande. I förslaget som publicerade för samråd redovisas att insatser som genomförs inom åtgärderna kunskapsöverföring och informationsinsatser respektive rådgivningstjänster samt företagslednings- och avbytartjänster inom jordbruket prioriteras. En prioritering syftar till att förbättra jordbruksföretagens livskraft och konkurrenskraften inom alla typer av jordbruk i alla regioner och främja innovativ jordbruksteknik och hållbart skogsbruk. Fungerande innovationssystem är betydelsefulla för att landsbygdens verksamheter ska kunna stärkas och för att bättre metoder för att möta miljö- och klimatutmaningarna ska kunna utvecklas. Det europeiska innovationspartnerskapet (EIP) ger möjligheter att möta detta behov, och en bred satsning kommer att genomföras. Den genomförda behovsanalysen ger anledning till ett brett perspektiv för att stärka konkurrenskraften inom det svenska lantbruket, och detta kommer att beaktas i programmets genomförande. Genom att man stimulerar lantbrukets konkurrenskraft uppnås indirekt ett hållbart miljö- och klimatarbete och landsbygdsutveckling. Enligt Landsbygdsdepartementet kommer det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2020 att vid programstarten ha en total budget på ca för hela programperioden (bet. 2013/14:MJU17). Av dessa medel kommer från EU:s budget, från statsbudgeten och de resterande medlen från andra offentliga finansieringskällor, främst kommuner. Sammanlagt omfattar åtgärderna för jordbrukets konkurrenskraft och miljö- och djurvälfärd ca . Den huvudsakliga målgruppen är jordbruksföretag eller grupper av jordbruksföretag. Vissa av ersättningarna kan dock även sökas av andra företag. ställde ett stort antal frågor som besvarats av den nuvarande regeringen. Beslut om godkännande kan förväntas . Utskottet konstaterar att regeringen avser att återkomma med en nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft. Enligt uppgift från sätter den strategin ramarna för och konkretiserar den regionala tillväxtpolitiken för och kommer att vara vägledande för bl.a. regionernas arbete för tillväxt och utveckling i länen. Strategin för regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är planerad att lanseras . Regeringen avser också att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Utredningen ska utarbeta en strategi för landsbygdens utveckling, lämna förslag på mål för en hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik samt föreslå vilka medel och åtgärder som krävs för att uppnå målen. Utredningen ska bl.a. innehålla en analys av vilka åtgärder som är effektiva för att främja tillväxt, sysselsättning, attraktivitet och boende i landsbygdsområden. Utskottet föreslår med det anförda att motionerna 2014/15:163 (V) och 2014/15:761 (S) lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en strategi för de gröna näringarna, om jordbrukets konkurrenskraft, om att kostnader och regler inom livsmedelsproduktionen bör harmoniseras, om jordbrukets tillväxt, om generationsväxling inom lantbruket, om att följa beslutade EU-direktiv och om hög välfärd för djur i svensk mjölkproduktion. Reservation 2 (C). I motion 2014/15:90 av (M) anförs att bör agera mer kraftfullt för att fler länder ska införa de tuffa djurskyddslagar som vi har gått före med. En dålig djurhållning ska inte vara acceptabel som konkurrensmetod oavsett i vilket land det förekommer. I motion 2014/15:623 av (M) framhålls behovet av en tydlig svensk linje när det gäller att medlemsstaterna ska följa beslutade EU-direktiv. EU:s inre marknad ska främja den fria rörligheten av varor, tjänster och människor. Lika villkor ska råda för företag och människor oavsett vilket EU-land de kommer från. EU:s djurskyddsdirektiv (2008/120/EG) som förbjuder rutinmässig kupering av grisars svansar efterlevs inte fullt ut. Svenska grisbönder har investerat i sina verksamheter för att följa direktivet och ge sina djur goda levnadsförhållanden. Våra grisbönder har på grund av detta högre produktionskostnader än de europeiska konkurrenterna. Den bör synliggöra de problem som uppstår när det gemensamma regelverket inte följs. Enligt motion 2014/15:942 av (S) behövs en klar och tydlig strategi för vad vill med de gröna näringarna och en levande landsbygd. De gröna näringarna har en stor betydelse för att skapa det långsiktigt hållbara samhället. När lagar och regler och olika former av avgifter utarbetas för de gröna näringarna är det viktigt att dessa sätts i relation till den gröna näringens konkurrenskraft och dess livsmedelsproduktion. Regelverket ska utformas så att det på ett tydligt sätt försvarar det svenska mervärde som finns inom de gröna näringarna. I motion 2014/15:976 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att det bör göras satsningar på ett konkurrenskraftigt jordbruk, en växande turistnäring och en stark livsmedelsindustri som gynnar hela landet. Det bör tydliggöras vilka kostnadsdrivande svenska lagar och regler som finns och som minskar den svenska livsmedelsproduktions konkurrenskraft. Systemet för kostnader, skatter och regler inom livsmedelsproduktionen bör enligt motion 2014/15:1225 av (M) yrkande 2 ses över och harmoniseras med övriga europiska länder. Enligt finns det produktionskostnader inom jordbrukssektorn som är högre i än i andra länder. Orsaker till skillnaderna är bl.a. klimat, geografi, byggtradition och lagstiftning. Enligt motion 2014/15:1602 av (KD) bör hög välfärd för djuren premieras i svensk mjölkproduktion. I centrum för en långsiktigt hållbar jordbrukspolitik står dels att det måste vara lönsamt att investera i mjölkproduktionen, dels att djurens välbefinnande främjas. Enligt motionärerna bör kraven på svenska bönder inte vara högre än i övriga . Enligt motion 2014/15:2542 av i m.fl. (C, M, KD) yrkande 1 kan vi genom att ständigt utveckla jordbruket och livsmedelsindustrin i stärka den ekonomiska tillväxten och skapa fler arbetstillfällen. I ett globalt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i används till kvalitativ livsmedelsproduktion och tillkommande energigröda. Även långsiktiga miljöaspekter bör vägas in i jordbrukspolitiken. Enligt motion 2014/15:2544 av (C) yrkande 3 bör generationsväxling och nyföretagande inom lantbruket underlättas. I partimotion 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del framhålls att jordbrukets konkurrenskraft behöver stärkas och kostnaderna för näringen bör minska. Landsbygdsprogrammet är viktigt för att stärka konkurrenskraften för lantbrukare. Insatserna bör inriktas på att stimulera unga bönder, ett aktivt jordbruk med starka jordbruksföretag och ett öppet och rikt odlingslandskap. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet konstaterade vid behandlingen av statsbudgeten (bet. 2014/15:MJU2) att olika stöd, t.ex. gårdsstödet, alltjämt har stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar minskade relativt kraftigt –2013, även om antalet smågrisar ökade . Vidare uppmärksammas att jordbrukssektorn genomgår stora förändringar, med bl.a. allt större jordbruksföretag och ökad internationell konkurrens inom livsmedelsindustrin och handeln. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) att eftersom utvecklingen i delar av primärproduktionen var vikande uppdrog den förra regeringen åt en särskild utredare (dir. 2013:20) att utreda möjligheter och hinder för en framtida livskraftig primärproduktion (Konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion). Utredningens uppdrag består dels av att belysa konkurrenskraften, dels av att lämna förslag till en strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Med livskraftig avses att produktionen av råvaror till livsmedel och andra produkter bibehålls eller ökar jämfört med genom att efterfrågan på såväl globala som regionala och lokala marknader möts på mer marknadsmässiga grunder. De svenska företagen möter en allt hårdare konkurrens och behöver kontinuerligt hantera detta genom ökad produktivitet. Även jordbruksnäringens utveckling ska ingå i strategin, liksom frågan om hur konsumenternas intressen ska tillvaratas. Utredaren ska också ta fram förslag till hur konkurrenskraften i livsmedelsindustrin kan säkras, bl.a. genom innovation och export. Jordbruksnäringens och fiskenäringens framtid är nära sammanbunden med livsmedelsindustrins förutsättningar att växa och utvecklas. Fler företag ska kunna exportera. Uppdraget ska redovisas .