bet · H201AU9 · 2015-02-27 00:00:00 — betänkande 2014/15:AU9 I betänkandet behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelser 2013/14:244 om staten och det civila samhället i integrationsarbetet, 2014/15:19 om att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens, 2014/15:23 om etableringslotsar och 2014/15:31 om statliga insatser för mottagande och bosättning av nyanlända samt fyra motioner som har väckts med anledning av skrivelserna. I betänkandet behandlas också 29 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om bl.a. etableringsuppdraget, invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden och etableringsersättning. Utskottet konstaterar att regeringen i sina skrivelser redogör för planerade och vidtagna åtgärder med anledning av iakttagelser. Dessa åtgärder innefattar exempelvis flera utredningsuppdrag och andra insatser som helt eller delvis är inriktade på frågor som har betydelse för de områden har granskat. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelser till handlingarna. Utskottet finner vidare, bl.a. med hänvisning till pågående arbete, inga skäl att föreslå för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Samtliga motioner avstyrks därför av utskottet. I betänkandet finns sex reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare................................... Nyanlända invandrares kompetens............................................................. Nyanlända invandrare och instegsjobb....................................................... Det civila samhället i integrationsarbetet ................................................... Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 1 (SD)... Samhällsorientering, punkt 3 (SD) ...................................................... Nyanlända invandrares kompetens, punkt 4 (SD) ............................... Nyanlända invandrare och instegsjobb, punkt 5 (M, C, FP, KD)........ Det civila samhället i integrationsarbetet, punkt 6 (SD)...................... Det civila samhället i integrationsarbetet, punkt 6 (KD) ..................... Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 1 (V) ....................................................................................................... Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 1 (FP) ..................................................................................................... Förteckning över behandlade förslag............................................................ Skrivelse 2013/14:244............................................................................... Skrivelse 2014/15:19................................................................................. Skrivelse 2014/15:23................................................................................. Skrivelse 2014/15:31................................................................................. Motioner från allmänna motionstiden /15 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare 2014/15:3021 av (SD) yrkandena 1–4, 2014/15:79 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9, 2014/15:574 av (C), 2014/15:1348 av och (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1924 av (S) och 2014/15:2260 av m.fl. (S) yrkande 7 och lägger skrivelse 2014/15:31 till handlingarna. Reservation 1 (SD) 2014/15:3013 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:79 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 8, 2014/15:964 av (M) och 2014/15:2267 av (M) samt lägger skrivelse 2014/15:23 till handlingarna. 2014/15:2597 av och (SD) yrkandena 1–5. Reservation 2 (SD) 2014/15:3015 av (SD) yrkandena 1–3, 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:311 av Serkan Köse (S), 2014/15:801 av och (C), 2014/15:824 av (C), 2014/15:907 av (M), 2014/15:1727 av (KD) yrkande 1, 2014/15:1733 av Arhe Hamednaca (S), 2014/15:1778 av (C) och 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 4 och lägger skrivelse 2014/15:19 till handlingarna. Reservation 3 (SD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 5.Nyanlända invandrare och instegsjobb 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. Reservation 4 (M, C, FP, KD) 6.Det civila samhället i integrationsarbetet 2014/15:36 av (SD) och 2014/15:2397 av (KD) samt lägger skrivelse 2013/14:244 till handlingarna. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (SD), (FP), (KD), i (S), (S), (M), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas fyra skrivelser från regeringen med anledning av rapporter och motioner som har väckts till följd av skrivelserna. I ärendet behandlas även 29 motionsyrkanden om integration från allmänna motionstiden . En förteckning över förslagen finns i bilagan. överlämnade och det civila samhället i integrationsarbetet (RiR 2014:3) till regeringen. Regeringen överlämnade skrivelse 2013/14:244 till . Motion 2014/15:36 (SD) har väckts med anledning av skrivelsen. överlämnade tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid? (RiR 2014:11) till regeringen. överlämnade regeringen skrivelse 2014/15:19 till . Motion 2014/15:3015 (SD) har väckts med anledning av skrivelsen. lämnade över – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? (RiR 2014:14) till regeringen. Regeringen överlämnade skrivelse 2014/15:23 till . Motion 2014/15:3013 (SD) har väckts med anledning av skrivelsen. lämnade över i – Effektiva insatser för ett snabbt mottagande? (RiR 2014:15) till regeringen. Regeringen överlämnade skrivelse 2014/15:31 till . Motion 2014/15:3021 (SD) har väckts med anledning av skrivelsen. Riksrevisor med medarbetare lämnade information om granskningsrapporten och det civila samhället i integrationsarbetet på utskottets sammanträde , granskningsrapporten tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid? på sammanträdet och granskningsrapporterna Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid?, Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? och Nyanländ i – Effektiva insatser för ett snabbt mottagande? på utskottets sammanträde . I anslutning till beredningen av ärendet fick utskottet vid sitt sammanträde information om bl.a. nyanlända invandrares etablering av kommuner och landsting genom verkställande direktören med medarbetare. Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mottagande och bosättning av nyanlända invandrare och lägger regeringens skrivelse 2014/15:31 till handlingarna. Jämför reservation 1 (SD) och särskilda yttrandena 1 (V) och 2 (FP). granskning Nyanländ i – Effektiva insatser för ett snabbt mottagande? Den övergripande revisionsfrågan i granskningen Nyanländ i – Effektiva insatser för ett snabbt mottagande? (RiR 2014:15) har varit om de statliga insatserna för bosättning och mottagande av nyanlända invandrare i kommunerna är ändamålsenliga och effektiva inom ramen för de tillgängliga resurserna. övergripande bedömning är att det finns ett betydande utrymme att effektivisera nuvarande mottagnings- och bosättningssystem. Enligt myndigheten är systemet inte organiserat på ett sätt som gör att de berörda aktörerna klarar att möta dagens höga asylmottagande utan att flödet i systemet påverkas negativt. Granskningen visar också att det finns potentiella effektiviseringsvinster för staten om fler nyanlända invandrare med uppehållstillstånd snabbare kan lämna mottagningssystem och anvisas en plats för bosättning i en kommun. Granskningens resultat ger vid handen att statliga insatser endast till viss del påverkar det faktiska mottagandet eftersom av de nyanlända invandrarna väljer att ordna eget boende eller flytta till anhöriga. Enligt borde länstalen ha en starkare styreffekt och kommuntalen i större utsträckning överensstämma med dessa. menar också att bosättningsprocessen skulle kunna effektiviseras om ansvaret för bosättning av nyanlända invandrare samlades till en myndighet i stället för att som delas mellan Arbetsförmedlingen och . Ytterligare effektivitetsproblem som lyfts fram i granskningsrapporten är att var tredje överenskommen anvisningsbar plats inte används och att det gällande regelverket upplevs begränsa Arbetsförmedlingens möjligheter att samarbeta med kommuner om bl.a. etableringsinsatser. bedömer även att en ökad närhets- och kontinuitetsprincip i bosättningen skulle kunna bidra till att fler nyanlända invandrare snabbare kan anvisas plats i en kommun efter att de beviljats uppehållstillstånd. Granskningen visar vidare att många kommuner betalar kompletterande försörjningsstöd i det s.k. ”glappet” mellan de statliga ersättningssystemen. framgår också att varken regeringen eller följer upp om beslutade och utbetalade statsbidrag används för avsedda ändamål, och effekterna på kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. granskning visar att ett hinder för ett ökat mottagande av ensamkommande barn i kommunerna är bristen på alternativa boendeformer som är anpassade efter ungdomarnas olika förutsättningar och behov av stöd. Vidare bedömer att det nuvarande regelverket är anpassat efter andra behov än behoven hos många av de ensamkommande barn som kommer till , och att ett ökat kommunmottagande därmed försvårar och dessutom är kostnadsdrivande. Mot bakgrund av granskningens resultat rekommenderar att regeringen •överväger att ge en myndighet ett samlat bosättningsansvar för alla nyanlända invandrare i behov av hjälp med bosättning •överväger att möjliggöra för den myndighet som ansvarar för anvisningar av nyanlända invandrare att i större utsträckning tillämpa en närhets- och kontinuitetsprincip i bosättningen •överväger att ge den myndighet som ansvarar för bosättningen av nyanlända vuxna utökade anvisningsmöjligheter av högt nationellt mottagande •i ökad utsträckning gör det möjligt att använda statligt ägda fastigheter som tillfälliga boenden för asylsökande och personer med beviljade uppehållstillstånd i väntan på kommunplacering och möjliggöra för att driva dessa i egen regi. I övrigt rekommenderar att regeringen •ger i uppdrag att följa upp de statsbidrag som betalas ut till kommuner och landsting för mottagandet av nyanlända vuxna •utreder möjligheten för landsting och regioner att få uppgifter om vilka nyanlända invandrare som har folkbokförts i länet •säkerställer att problemet med det s.k. ”glappet” mellan de statliga ersättningssystemen får en lösning •gör en översyn av det nuvarande regelverket med syfte att möjliggöra för kommunerna att välja den boendeform för ensamkommande barn som bedöms vara mest lämpad utifrån deras förutsättningar och behov. I skrivelse 2014/15:31 om statliga insatser för mottagande och bosättning av nyanlända invandrare instämmer regeringen i allt väsentligt i övergripande bedömning att det finns behov av att effektivisera det nuvarande systemet för statens insatser för bosättning och mottagande av nyanlända invandrare. Regeringen anför att den avser att se över systemet för mottagande av asylsökande och nyanlända invandrare samt även organisationen vid mottagandet av nyanlända invandrare för att skapa ett långsiktigt, hållbart och flexibelt system för mottagandet. Regeringen avser vidare att se över hur boendeplaneringen inom asylmottagandet kan förbättras samt möjligheterna för att anordna boenden i egen regi. att det görs en generell översyn av det nuvarande regelverket för att förbättra förutsättningarna för och kvalitet på mottagandet och boendet för Regeringen anför vidare att den avser att satsa på en utbyggd organisation för upphandlingsstöd och att ett arbete ska inledas för att göra det möjligt för bl.a. statliga myndigheter att utveckla sin kompetens och förmåga rörande Regeringen anför slutligen att den med anledning av den aktuella skrivelsen anser att granskningsrapporten är slutbehandlad. I motion 2014/15:3021 anför (SD) att den s.k. EBO- lagen, dvs. lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., bör ses över för att underlätta arbetsmarknadsetablering och mottagande (yrkande 1). Han anför vidare att länsstyrelsernas överenskommelser med kommunerna i första hand bör bygga på möjlighet till arbetsmarknadsetablering (yrkande 2) och att bör ha skyldighet att säkerställa att den statliga ersättningen täcker kommunernas faktiska kostnader för mottagningen (yrkande 3). Slutligen framhåller att kommunernas mottagande ska styras av kapacitet och möjlighet till arbetsmarknadsetablering (yrkande 4). Han menar att den enskilda kommunens kapacitet, och inte det prognostiserade asylmottagandet, bäst avgör förutsättningarna för mottagande och etablering. Motioner från den allmänna motionstiden anför i motion 2014/15:79 av m.fl. att regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rätta med trångboddheten och bostadsbristen och därmed underlätta för nyanlända invandrare att etablera sig (yrkande 7). Regeringen bör också enligt partiet återkomma med förslag till lagstiftning om att alla kommuner ska vara skyldiga att ordna vidarebosättning för nyanlända flyktingar (yrkande 9). m.fl. (S) framhåller i motion 2014/15:2260 behovet av att beakta en politik som stärker den sociala samanhållningen för en växande (yrkande 7), bl.a. för att överbrygga skillnaderna i livschanser mellan utrikes och inrikes födda. (S) framhåller i motion 2014/15:1924 att en nationell översyn av utsatta förorters situation bör genomföras. och (båda C) anser i motion 2014/15:1348 att det är viktigt att landsbygden kan bli en resurs för att utrikes födda snabbare ska bli delaktiga i samhället och att utrikes födda tas till vara som en resurs för landsbygdens utveckling. Motionärerna anför att arbetet med grön integration på landsbygden därmed bör stärkas (yrkande 1). Motionärerna framhåller också att landsbygds- och glesbygdskommuners mottagande och integration av nyanlända invandrare kan underlättas och förbättras (yrkande 2), exempelvis genom att man utreder hur kommunikation och samverkan mellan de berörda myndigheterna i integrationsprocessen kan förbättras. I motion 2014/15:574 (C) anför vikten av att staten säkerställer särskilda insatser för kommuner som möter markanta toppar i flyktingmottagandet. Antalet personer som söker skydd i kommer att ligga på en fortsatt hög nivå . är mottagandet av flyktingar och andra skyddsbehövande ojämnt fördelat mellan landets kommuner och väntetiderna för bosättning har fortsatt att öka. Detta medför ett stort behov av bostäder i landets kommuner. Utskottet anser att det är betydelsefullt att de statliga insatserna för mottagande och bosättning av nyanlända invandrare har belysts i granskning. Utskottet menar att granskningen är av stor vikt för arbetet med mottagande och bosättning av nyanlända invandrare på såväl statlig som nivå. Utskottet välkomnar att regeringen har initierat ett flertal satsningar för att underlätta kommunernas mottagande av nyanlända invandrare och för att skapa en jämnare fördelning av mottagandet mellan kommunerna, något som även kommuner och landsting inför utskottet angett behöver åtgärdas. överlämnade regeringens samordnare sin slutrapport för förbättrat flyktingmottagande i kommunerna (A2014/232/IU). Samordnarna har fört en dialog med kommunföreträdare i samtliga län för att motivera ett ökat och mer jämnt fördelat mottagande av nyanlända invandrare. Samordnarnas erfarenheter och rapport kommer att utgöra ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete med mottagande och etablering, något som utskottet välkomnar. Redan i budgetpropositionen klargjorde regeringen att samtliga kommuner ska ta ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet, en ståndpunkt som återkommer ekonomiska vårproposition. Utskottet noterar att regeringen har remitterat en departementspromemoria med lagförslag om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning genom anvisning till kommuner. Lagförslaget föreslås träda i kraft Regeringen har också aviserat en översyn av hur boendeplaneringen inom asylmottagandet kan förbättras. Denna översyn ska även omfatta myndighetsorganisationen vid mottagande av nyanlända invandrare och särskilt möjlighet att anordna boende i egen regi i syfte att säkerställa tillräcklig kapacitet. Vidare ska översynen leda till förslag som säkerställer att kommunernas mottagande av nyanlända invandrare motsvarar behovet, så att långa väntetider för en kommunplats kan undvikas. välkomnar en sådan översyn och noterar att kommittédirektiv Regeringen har dessutom ekonomiska vårproposition angett att den avser att se över lagstiftningen och andra relevanta regelverk samt ersättningen till kommunerna. Statskontoret har redovisat ett uppdrag från regeringen i promemorian Statligt ägda asylbostäder? Kostnader och konsekvenser (dnr 2015/43-5). Uppdraget innebar bl.a. att bedöma om staten har ekonomiska förutsättningar, särskilt i fråga om den långsiktiga kostnadseffektiviteten, att förvärva fastigheter och genom ny- eller ombyggnad skapa fler och billigare boenden för asylsökanden. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att kartlägga och analysera boendesituationen för asylsökande i eget boende och för nyanlända boendesituation (2015:10) förslag på hur nyanlända invandrare i anläggningsboenden ska få tillgång till bostäder. Utskottet välkomnar dessutom att regeringen i sin vårändringsbudget för 2015 föreslår en höjning av den ersättning som ges till kommuner som tillhandahåller svenska för invandrare (sfi) till personer med uppehållstillstånd som ännu inte blivit kommunmottagna. Regeringen föreslår också att länsstyrelserna tillförs ytterligare medel för deras arbete med att skapa beredskap och mottagningskapacitet i kommunerna med särskild inriktning på att underlätta bosättningen. Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökar därmed med . Regeringen har vidare i budgetpropositionen redovisat bedömningen att det behövs en översyn av den statliga ersättningen för kommunernas boendekostnader vid mottagandet av ensamkommande barn. Av propositionen framgår också att ett arbete har inletts i för att förenkla administrationen och öka kostnadseffektiviteten som kvalitet, trygghet och säkerhet i boendet för ensamkommande barn säkerställs utifrån gällande lagstiftning. Delbetänkandet Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3) innehåller förslag om nya Utredningens förslag har remitterats och bereds inom Utskottet hänvisar vidare till att regeringen har gett i i uppdrag att genomföra en enkätstudie om mottagandet av ensamkommande barn. Sammantaget kan utskottet konstatera att det ambitiösa arbete som regeringen bedriver inom området ligger väl i linje med de frågeställningar som tar upp i sin granskningsrapport och med förslagen i motionerna. Regeringens arbete kommer att ge underlag för ytterligare överväganden i dessa frågor. Dessutom har meddelat att en slutrapport om etablering och integration kommer att presenteras inom en nära förestående framtid. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avslår motionerna och lägger regeringens skrivelse 2014/15:31 till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etableringsinsatser och lägger regeringens skrivelse 2014/15:23 till handlingarna. Den s.k. etableringsreformen genomfördes och innebär att staten har tagit över det samordnade ansvaret för såväl introduktionen av flyktingar och andra skyddsbehövande och deras anhöriga som för nyanlända invandrares försörjning . Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, nedan kallad etableringslagen, innehåller bestämmelser om ansvar och insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen ska enligt 3 § etableringslagen samordna etableringsinsatser och vara stödjande samt pådrivande i förhållande till de berörda parterna. Länsstyrelserna ska främja samverkan mellan de berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända invandrare, medan varje kommun är skyldig att se till att de erbjuds samhällsorientering enligt 4–5 §§ etableringslagen. Av 6 § samma lag framgår att Arbetsförmedlingen ska upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanlända invandrarens etablering, en s.k. etableringsplan. Etableringslagen innehåller vidare bestämmelser om etableringslotsar och valfrihetssystem. I förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare finns föreskrifter i 2 § om att Arbetsförmedlingen ska genomföra etableringssamtal med en nyanländ invandrare möjligt efter det att han eller hon har beviljats uppehållstillstånd. Enligt förordningens 3 a § ska Arbetsförmedlingen upprätta en etableringsplan först när den nyanlända invandraren har tagits emot för bosättning i en kommun och alltså inte som han eller hon vistas i ett anläggningsboende hos . Även om den nyanlända invandraren fortfarande vistas i ett anläggningsboende ska dock en etableringsplan upprättas senast efter det att han eller hon första gången folkbokfördes i en kommun. Förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare reglerar ersättning enligt etableringslagen i form av bl.a. etableringsersättning granskning Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? övergripande bedömning är att lotstjänsten sannolikt inte i tillräcklig utsträckning bidrar till att effektivt etablera nyanlända invandrare på arbetsmarknaden. Anledningen till detta är att det finns brister i såväl förutsättningarna för att tjänsten ska vara effektiv som i dess genomförande. konstaterar att etableringslotsarnas uppdrag är för brett i förhållande till tjänstens omfattning och att detta har bidragit till att arbetsmarknadsfokuset i lotstjänsten har blivit underordnat det sociala stödet till de nyanlända invandrarna. Granskningen visar vidare att det finns flera brister i förutsättningarna för att de nyanlända invandrarna ska kunna göra välgrundade val av lots samt att uppföljning och kontroll av lotsleverantörerna inte fungerar tillfredsställande. anser att tjänsten etableringslots sannolikt inte leder till att uppfylla de mål och syften som etableringsreformen har. I granskningsrapporten rekommenderar att regeringen • renodlar tjänsten etableringslots utifrån syftet att det framför allt ska vara en arbetsförberedande insats • analyserar hur man tillgodoser de nyanlända invandrarnas behov av socialt stöd • inför framtida arbetsmarknadspolitiska åtgärder redogör för hur utvärdering av åtgärdernas effekter kan möjliggöras. I skrivelse 2014/15:23 om etableringslotsar instämmer regeringen i övergripande bedömning att lotstjänsten sannolikt inte i tillräcklig utsträckning bidrar till att effektivt etablera nyanlända invandrare på arbetsmarknaden. Regeringen anför att de konstaterade bristerna sammantaget har lett till att regeringen vill avskaffa systemet med etableringslotsar. Regeringen avser därför att göra en översyn av rätten till etableringslots med syfte att tjänsten fr.o.m. ska göras om till en behovsprövad insats. Därutöver ska översynen resultera i förslag för att avskaffa etableringslotsarna. Regeringens inställning är att de insatser som erbjuds nyanlända invandrare inom ramen för etableringsplanen ska vara effektiva och ändamålsenliga. Regeringen anser vidare att etableringsuppdraget ständigt behöver anpassas efter nya förutsättningar, eftersom deltagarnas behov av stöd och insatser skiftar. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad.