bet · H201SkU18 · 2015-03-19 00:00:00 — Utskottet anser vidare att det behövs styrmedel för att uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ som i sin tur leder till minskade koldioxidutsläpp och mindre klimatpåverkan samt för att öka incitamenten för producenterna att ta fram nya miljövänligare alternativ. Det är viktigt att de olika transportslagen är med och bidrar till minskade klimatutsläpp. Skatt på flygresor har i detta syfte införts i en del europeiska länder, bl.a. , och . Utskottet är dock inte berett att föregripa vilka styrmedel som kan vara lämpliga för att få flyget att bära en större del av sina klimatkostnader och därmed inte heller regeringens beredning av en eventuell skatt på flygresor. Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att inte återinföra en skatt på handelsgödsel. Jämför reservation 9 (M, SD, C, KD) och motivreservation 10 (FP). Enligt den numera upphävda lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel skulle skatt betalas med för varje helt kilo kväve i gödselmedlet och med för varje helt gram kadmium i gödselmedlet, till den del kadmiuminnehållet översteg per ton fosfor. Skatten på gödselmedel slopades (bet. 2009/10:FiU1 och bet. 2009/10:SkU21). Beskattningen av handelsgödselkväve bedömdes ha haft liten påverkan på användningen inom jordbruket eftersom prisförändringar på gödselmedel påverkar användandet relativt lite. När lagen om skatt på gödselmedel upphörde innebar det att även skatten på kadmium i gödselmedlet slopades trots att det fanns en tydligare effekt av skatten för kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel än för kväveinnehållet. Den dåvarande regeringen uttalade (prop. 2009/10:41 s. 186) mot den bakgrunden att man borde pröva alternativa styrmedel för att uppnå liknande effekter som den som kadmiumdelen av gödselmedelsskatten hade haft. Den dåvarande regeringen ansåg vidare att jordbruksnäringens omfattande arbete med att minska kadmiumhalterna i gödselmedel och livsmedel borde fortsätta även vid slopad skatt på kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel. har ett särskilt undantag från om gödselmedel som innebär att handelsgödsel med höga kadmiumhalter inte får saluföras i landet. Kemikalieinspektionen har på regeringens uppdrag gjort en förnyad bedömning av riskerna med kadmium för människors hälsa och miljön. Kemikalieinspektionens slutsats är att det finns behov av att väsentligt sänka det nationella gränsvärdet för kadmium i mineralgödsel (Rapport nr 1/11). Den dåvarande regeringen ansökte 2012 hos Europeiska kommissionen om att få halvera det svenska gränsvärdet för kadmium. har dock avslagit begäran eftersom de svenska förhållandena vad det gäller vatten, mark och folkhälsa inte ansågs vara så specifika att de tillåter ytterligare undantag från den gemensamma marknaden. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en skatt på handelsgödsel bör införas i syfte att minska övergödning av vattenområden. Den tidigare skatten ska därvid tjäna som utgångspunkt. Innan förslaget kan träda i kraft måste det prövas mot bakgrund av . I motion 2014/15:1059 av och (båda M) anförs att konkurrensen från andra länder utgör ett allvarligt hot mot det svenska lantbrukets lönsamhet och att antalet produktiva lantbruk har blivit färre. Försäljningen av gödsel har inte ökat trots skattens avskaffande. En skatt fördyrar således för svenska bönder och svensk livsmedelsproduktion utan att miljönyttan ökar, och motionärerna menar att handelsgödselskatten därför inte bör återinföras. I motion 2014/15:2322 av m.fl. (C) anförs att en handelsgödselskatt är en ineffektiv och kostsam åtgärd med liten påverkan på utlakningen. Motionärerna menar att det aviserade förslaget om återinförd handelsgödselskatt därför inte bör genomföras och att fokus i stället bör ligga på åtgärder med konkret miljönytta som bibehåller det svenska lantbrukets konkurrenskraft och stimulerar ökad produktion av mat i . Även i kommittémotion 2014/15:2786 av m.fl. (SD) yrkande 3 framförs att en skatt på handelsgödsel inte bör genomföras eftersom det är en ineffektiv åtgärd som inte kommer att påverka särskilt många bönder att minska användningen av konstgödsel. Utskottet anser att det är angeläget att åtgärder vidtas som kan bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen och som motverkar såväl övergödning av våra vattendrag, sjöar och hav som utsläpp av tungmetaller. Utskottet är dock inte berett att föregripa vilka styrmedel som kan vara lämpliga för att minska bl.a. kadmiumexponeringen och övergödningen av vattenområden och därmed inte heller regeringens beredning av en eventuell skatt på handelsgödsel. Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om införande av en skatt på farliga kemikalier. Jämför reservation 11 (C). EU har moderniserat den europeiska lagstiftningen om kemikalier och infört Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (Reach), ett integrerat system för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier. Bestämmelserna finns i rådets förordning (EG) nr 1907/2006. Syftet med systemet är att förbättra skyddet av människors hälsa och miljön, som den europeiska kemiska industrins konkurrenskraft bibehålls och dess innovationsförmåga stärks. Dessutom har en europeisk kemikaliemyndighet (Echa) inrättats för att ta hand om den löpande förvaltningen av de krav som Reach medför. Reach ålägger företag som tillverkar och importerar kemikalier att bedöma riskerna i samband med användning av dessa ämnen och att vidta nödvändiga åtgärder för att hantera de risker som identifierats. Skyldigheten att bevisa att de kemikalier som tillverkas eller saluförs är säkra övergår från de offentliga myndigheterna till industrin. Svensk kemikalielagstiftning finns i , i regeringens förordningar och i kemikalieinspektionens föreskrifter. Genom proposition 2007/08:80 och EG-förordningen om kemikalieregistrering anpassades de svenska bestämmelserna till Reach. Inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag presenterade Kemikalieinspektionen rapporten kan ekonomiska styrmedel komplettera regleringar inom kemikalieområdet? (rapport nr 1/2013). I rapporten lämnar inspektionen förslag på flera olika områden för ekonomiska styrmedel som de bedömer är intressanta att utreda vidare. Den dåvarande regeringen tillsatte en utredning om ekonomiska styrmedel för en giftfri vardag (dir. 2013:127 och dir. 2014:143). En särskild utredare ska analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och, om utredaren bedömer att behovet finns, vilken typ av ekonomiskt styrmedel som har bäst förutsättningar att vara verkningsfullt och kostnadseffektivt. Om utredaren bedömer det lämpligt att införa en skatt eller ett annat ekonomiskt styrmedel, ska utredaren presentera ett förslag på hur en sådan skatt eller ett sådant styrmedel tekniskt ska utformas. Uppdraget ska redovisas . I partimotion 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 3 anförs att ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken är avgörande för en snabb och effektiv omställning till ett hållbart samhälle. Motionärerna menar att ett införande av en skatt på farliga kemikalier kan vara substitutions- och innovationsdrivande samt främja tillväxt och sysselsättning. Den dåvarande regeringen tillsatte en utredning om ekonomiska styrmedel för en giftfri vardag (dir. 2013:127). Utskottet slutsats av Miljömålsberedningens arbete är att det i svensk politik råder enighet om att Reach är otillräcklig i sin nuvarande utformning för att nå miljömålet Giftfri miljö. Konsekvensen måste bli en mer aktiv och innovativ svensk kemikaliepolitik. Utskottet delar regeringens mening om att ska gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier och förutsätter därför att arbetet inom arbetar i den uttalade riktningen. Ett tillkännagivande av är därför inte påkallat. Utskottet avstyrker den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att se över travsportens villkor. Den svenska spel- och lotterimarknaden är i huvudsak förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten agerar på marknaden genom och dess helägda dotterbolag , medan hästsporten agerar genom AB Trav och Galopp (ATG). De kommersiella inslagen inskränker sig främst till s.k. restaurangkasinon. Den grundläggande punktskattelagen på spel- och lotteriområdet är lotteriskattelagen (1991:1482). är det endast ATG av de ovannämnda aktörerna som betalar lotteriskatt enligt lotteriskattelagen. Såväl och Casino Cosmopol som folkrörelserna är undantagna från skatteplikt enligt den lagen. sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som har betalats ut till vinnarna i lotteriet har räknats av från de sammanlagda insatserna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat . Genom ändringen återställdes lotteriskatten till nivån före (bet. 2007/08:SkU17). I motion 2014/15:1960 av (M) yrkande 1 anförs att det för att näringen och sporten ska kunna utvecklas krävs att de ekonomiska villkoren för arrangörerna och näringsidkarna förbättras och att totalisatorskatten därför bör sänkas. I motion 2014/15:2222 av m.fl. (M) föreslås att regeringen utreder förutsättningarna för en översyn av den svenska travsportens spelvillkor samt ser över höga totalisatorskatt. I motion 2014/15:2376 av (M) framhålls att det för att näringen och sporten ska kunna utvecklas krävs att de ekonomiska villkoren förbättras. Motionären menar att det därför bör ske en översyn av skattereglerna och att fler åtgärder för att främja travsporten bör övervägas. överlämnade betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick att behandla frågan om en hållbar beskattningsmodell. Betänkandet har remitterats. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr.17, s. 35) uttalar regeringen att den, för att undvika att åtgärder vidtas som leder utvecklingen åt fel håll, vill skaffa sig ytterligare beslutsunderlag gällande en eventuell större förändring av spelregleringen. pågår därför arbete med direktiv till en utredning på spelområdet där avsikten är att samarbeta över blockgränserna för att hitta ett långsiktigt och hållbart licenssystem på spelområdet (jfr bet. 2014/15:Kru4). Utskottet förutsätter att de aktuella frågorna kommer att beaktas inom ramen för den kommande utredningen. Utskottet anser att inte bör föregripa den kommande utredningen och avstyrker därför de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att fullfölja löftet om att avskaffa reklamskatten. I betänkandet Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) föreslog reklamskatteutredning ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Den dåvarande regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten borde avskaffas. Det konstaterades dock att det vid det tillfället saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det fanns särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav 2002 som sin mening att reklamskatten borde avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid den kommande budgetberedningen (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten togs . I budgetpropositionen anför regeringen att det inte finns förutsättningar att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten (prop. 2014/15:1, del Ia s. 322): har i betänkandet Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66) bedömt att reklamskatten bör avskaffas i enlighet med tillkännagivande . Frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten har prövats även i årets budgetberedning. Regeringen anser att den resterande reklamskatten bör avskaffas, men att det inte finns förutsättningar för finansiering av detta. I motion 2013/14:1589 av (KD) anförs att det har gått sedan tillkännagivandet 2002 om att reklamskatten ska avskaffas. Trots återkommande löften om att avskaffa reklamskatten har detta inte gjorts. Motionären anför att därför återigen bör tillkännage för regeringen att löftet om att avskaffa reklamskatten ska fullföljas. tillkännagav att reklamskatten borde avskaffas, och regeringen har uttalat att man delar uppfattning i frågan. Utskottet utgår därmed från att hela reklamskatten kommer att avvecklas i kommande förslag från regeringen. Något ytterligare uttalande från i frågan behövs inte. Utskottet avstyrker den aktuella motionen. Andra frågor om punktskatter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändringar av andra bestämmelser om punktskatter. Enligt avfallsdirektivet (2008/98/EG) ska alla medlemsländer ha ett avfallsförebyggande program. Det ska innehålla mål och åtgärder för att minska avfallets miljöpåverkan och mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Målen och åtgärderna ska följas upp för att se hur bra det går att uppfylla och genomföra dem. Prioriterade avfallsområden är textilavfall, matsvinn, elektronik samt bygg- och rivningsavfall. Lagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft och tillämpas fr.o.m. . ska skatt betalas med per ton avfall som förs in till en avfallsanläggning där avfall till en mängd av slutligt förvaras eller förvaras . Skattskyldig är den som bedriver verksamhet på anläggningen. Avfallsskatt ska inte betalas om avfallet är avsett att inom anläggningen komposteras, rötas, förbrännas eller användas för tillverkning av fast lagringsbart bränsle. Avdrag på skatten får göras för avfall som har förts ut från anläggningen. Deponiskatten är avsedd att ge en miljöstyrande effekt som skapar ett tryck på att återvinna avfall. Skatten ska ge en minskning av sådant avfall som inte kan återvinnas och därför deponeras. Minskningen ska ske genom att utvecklingen av olika former av avfallsbehandling genom bearbetning och val av råmaterial m.m. uppmuntras. har i samråd med gjort en översyn och analys av den miljöstyrande effekten av deponiskatten. Uppdraget redovisades till (Redovisning NV-00338-13). anför bl.a. att en ökad utvinning av metaller, plast och organiskt avfall från gamla deponier skulle kunna ge stora miljövinster. bedömer inte att det finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning. Deponiutvinning är oftast att se som en integrerad del av efterbehandling av gamla deponier. Samma skatteregler bör därför gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anför i ett yttrande till redovisning att rättsläget är oklart och att frågan bör utredas ytterligare. Naturgrus är en icke förnybar resurs, och infördes en skatt på naturgrus (bet. 1995/96:SkU18) för att förbättra hushållningen med naturligt förekommande grus och sand. Enligt lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus ska den som exploaterar en naturgrustäkt betala skatt för brutet naturgrus om utvinningen sker för något annat ändamål än markinnehavarens husbehov och med stöd av tillstånd enligt 11 kap. eller vattenlagen (1983:291) eller kräver tillstånd enligt 9 kap. . Vattenlagen upphörde att gälla då infördes. Skatt tas ut med per ton. Skattskyldigheten inträder när naturgrus levereras till köpare eller tas i anspråk för något annat ändamål än försäljning. Efter ett förslag i budgetpropositionen höjdes skatten på naturgrus per ton . Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjde skatten på naturgrus per ton naturgrus . Skyddet av naturgrusförekomster stärktes 2010. Då infördes i en bestämmelse som säger att en naturgrustäkt inte får komma till stånd om det med hänsyn till det avsedda användningsområdet är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt att använda ett annat material. Ett villkor för täkttillstånd är också att ingen konflikt föreligger med dricksvattenförsörjningen. För att bestämmelser ska kunna tillämpas på ett smidigt och effektivt sätt har geologiska undersökning (SGU) tillsammans med länsstyrelserna, ballastproducenterna och betongbranschen, tagit fram rekommendationer som redovisas i rapporten för naturgrus – kunskapssammanställning och rekommendationer för användningen av naturgrus. och rådets direktiv /62/EG av om förpackningar och förpackningsavfall fastställer åtgärder för att begränsa mängden förpackningsavfall (inklusive plastpåsar) samt främja återanvändning, materialutnyttjande och andra former av återvinning av detta avfall. Direktivet gäller alla förpackningar som släpps ut på marknaden i EU och allt förpackningsavfall, vare sig de används eller kastas inom industri, handel, kontor, verkstäder, tjänstesektorn, hushåll eller annat, och vilket material de än består av. Medlemsstaterna ska införa åtgärder för att förebygga att förpackningsavfall bildas och utveckla system för återvinning av förpackningar som deras miljöpåverkan minskas. Medlemsstaterna ska införa system för retur, insamling och återvinning av förpackningsavfall för att uppnå vissa kvantitativa mål. Direktivet anger vissa krav som förpackningarna ska uppfylla, exempelvis vad gäller förpackningens material, vikt och volym. Förpackningar ska även vara försedda med uppgifter om vilka förpackningsmaterial som använts för att underlätta identifiering och klassificering. Kommissionen uppmuntrar att europeiska standarder utarbetas. Kommissionen har lämnat ett förslag till ändring av direktivet i syfte att minska användningen av tunna plastbärkassar. Förslaget innebär att krav ställs på medlemsstaterna att vidta åtgärder för att minska förbrukningen av plastbärkassar med en tjocklek av mindre än (0,). startade även minskar avfallet med syftet att minska avfallet i hela . Projektet fortsätter till 2015. Alla länder som deltar genomför under en och samma vecka aktiviteter för att förebygga avfall och för att minska mängden farliga ämnen i avfallet. Plastpåsar omfattas vidare av producentansvar genom förordningen (2014:1073) om producentansvar för förpackningar. Det innebär att producenterna, som tillverkar, importerar och säljer plastpåsar, har ansvar för att plastpåsarna tillverkas med så lite resurser som möjligt och samlas in och återvinns. Producentansvaret syftar bl.a. till att förpackningar som är bättre för miljön utvecklas och erbjuds till konsumenterna. Biokol är kol som framställs genom värmebehandling av naturliga organiska material, t.ex. avfall från grödor, träflis, kommunalt avfall eller gödsel, i en syrefattig miljö. Processen kallas för pyrolys och kan liknas vid processen i en kolmila. Biokolet är på grund av sin struktur kemiskt och biologiskt mer stabilt än sitt ursprung, vilket gör att det är svårt att bryta ned. Biokolmetoden syftar till att återföra biokolet till jorden, skapa bördigare jordar och binda kol i marken. Stämpelskatten utgör en statlig skatt på omsättning av fastigheter m.m. Enligt 1 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter (stämpelskattelagen) ska således stämpelskatt erläggas till staten för bl.a. förvärv av fast egendom och tomträtter. Skatten ska betalas av den som förvärvar egendomen. Av 4 § stämpelskattelagen framgår att förvärv är skattepliktiga bl.a. om de sker genom köp eller byte m.m. Förvärv som sker genom arv, gåva, bodelning eller fastighetsbildning är däremot inte skattepliktiga. Stämpelskatten uppgår till av egendomens värde (8 § första stycket stämpelskattelagen). Om egendomen förvärvas av en juridisk person är dock skatten enligt huvudregeln av egendomens värde (8 § andra stycket stämpelskattelagen). Vid köp av fast egendom bestäms värdet enligt 8 § stämpelskattelagen normalt genom att köpeskillingen jämförs med taxeringsvärdet för året närmast före det år då ansökan om lagfart beviljas (9 § samma lag). Det högsta av dessa värden anses som egendomens värde. Utöver stämpelskatten ska en expeditionsavgift på betalas. Expeditionsavgiften avser att täcka handläggningskostnaderna för att förvärvet ska skrivas in i fastighetsregistret och lagfart för förvärvet beviljas. I motion 2014/15:1082 av och (båda M) anförs att avfallsskatten motverkar sitt eget syfte genom att avdrag inte medges för tidigare obeskattat avfall som förs ut från en deponi samt att restavfall som återstår efter återvinning beskattas då det förs tillbaka till deponin varigenom återvinning av äldre deponier motverkas. Motionärerna föreslår därför att avfallslagstiftningen kompletteras med ytterligare ett undantag där avfall som återdeponeras efter deponiåtervinning undantas från avfallsskatt. I motion 2014/15:1483 av och (båda M)yrkande 1 anförs att brottsligheten när det gäller punktskattebrott delvis beror på utformningen av punktskattesystemet och att det därför finns anledning att utreda punktskattesystemets utformning. I motion 2014/15:1652 av och (båda MP) yrkande 4 föreslås att ett system med statsstöd för biokolanvändning snabbutreds och införs samt att koldioxidskatten utvecklas för att stödja biokoltekniken, exempelvis genom att koldioxidminskningar ersätts i samma storleksordning som koldioxidutsläpp beskattas. I motion 2014/15:2541 av (C) yrkande 3 anförs att den mest effektiva lösningen i det korta perspektivet för att minska de negativa miljökonsekvenserna av plastpåsar är att införa en miljöskatt på plastkassar. Skatten bör gälla lika för alla plastbärkassar oavsett tjocklek. Motionären anser att regeringen bör ta initiativ till att en sådan skatt införs. I motion 2014/15:2548 av (M) yrkande 2 anförs att uttaget av naturgrus har minskat betydligt och att miljökvalitetsmålet 2010 är uppfyllt i denna del. Det föreslagna målet 2020 innebär ett nytt och rimligt synsätt genom att uttag bör tillåtas i de områden som har god tillgång på naturgrus och där uttaget har en begränsad påverkan och förbjudas i de områden där uttag är olämpligt. Motionären menar att naturgrusskatten med det synsättet inte framstår som ett effektivt styrmedel inom miljöpolitiken och att skatten därför bör avskaffas. I motion 2014/15:2612 av (M) framförs att eftersom lagfartsavgiften beräknas på köpeskillingen kan den vid en högre köpeskilling anses vara orimlig i förhållande till arbetsinsatsen för att handlägga en lagfart. Motionären föreslår därför att regeringen bör se över möjligheten att ge lagfartsavgiften en rimlig proportion i förhållande till det nedlagda arbetet. Utskottet är positivt till en ökad utsortering från gamla deponier av material som kan förbrännas eller återvinnas och konstaterar att skattesystemet inte medverkar till att göra återvinningen lönsam. har vid sin översyn och analys av deponiskatten som redovisades till funnit att det inte finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning och att samma skatteregler bör gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anser i ett yttrande till redovisning att rättsläget är oklart och att frågan bör utredas ytterligare. Frågan om det behövs speciella regler i lagen om skatt på avfall i samband med deponiutvinning är aktualiserad i genom översyn av deponiskatten. Utskottet anser att det därför inte behövs något uttalande från med anledning av motionsförslagen. Enligt budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 49) framgår att det tidigare delmålet om bevarande av naturgrusavlagringar är uppfyllt och att antalet naturgrustäkter med tillstånd minskar stadigt. är användningen av naturgrus fortsatt hög i bl.a. tätortsregioner. uttag av naturgrus minskar, men minskningstakten behöver öka för att miljökvalitetsmålen ska uppnås.