bet · H201NU11 · 2015-03-09 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet tolv motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 om immaterialrätt. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Yrkandena berör bl.a. olika frågor om patenträtt och åtgärder för att värna patent samt åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar. Vidare behandlas yrkanden om upphovsrätt, privatkopieringsersättning och det civilrättsliga sanktionsdirektivet. I betänkandet finns en reservation (M, C, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Patenträttsliga frågor och åtgärder för att värna patent Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar, punkt 2 (M, C, FP, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Patenträttsliga frågor och åtgärder för att värna patent 2014/15:343 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:362 av (M), 2014/15:472 av (S), 2014/15:1417 av m.fl. (S) och 2014/15:2885 av (FP). Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 10 och 16. Reservation (M, C, FP, KD) 2014/15:543 av Per Lodenius och (C). 2014/15:2022 av (M) och 2014/15:2231 av (M). 2014/15:2124 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (S), (SD), (V), (S), (M), (S), (FP), (KD) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet tolv motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 om immaterialrätt. Patenträttsliga frågor och åtgärder för att värna patent Utskottets förslag i korthet avslår motioner som handlar om olika åtgärder för att stärka skyddet för uppfinnare och patentinnehavare, handläggningstider hos , undersökning av patentintrång som begås utomlands och omfattningen av patentskyddet för biotekniska uppfinningar. Utskottet hänvisar till pågående arbete både nationellt och på EU-nivå samt till sina tidigare ställningstaganden då liknande förslag behandlats. I motion 2014/15:343 av m.fl. (M) anförs att de ekonomiska förutsättningarna för att försvara patent, särskilt vid patentintrång som begås i andra länder än , behöver förbättras. Inför ett ställningstagande om något ska göras för att förbättra situationen och vilka åtgärder som i så fall ska vidtas anser motionärerna att det är motiverat att göra en bred genomgång av i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder (yrkande 1). I motionen anförs vidare som en möjlighet att hjälpa svenska patenthavare att värna sina patent att staten blir mer aktiv när det gäller att beivra patentintrång. För att markera att patentintrång är brott som polis och åklagare bör ta sig an i större omfattning, bör kravet att åtal endast får väckas av allmän åklagare om det av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt tas bort. Motionärerna berömmer regeringens tilläggsdirektiv till , bl.a. att också kartlägga och analysera tillämpningen av patentlagens straffbestämmelse, som de anser att det är viktigt att gå vidare med ytterligare åtgärder i enlighet med motionens intentioner (yrkande 2). I motion 2014/15:362 av (M) anförs att det av Patent- och registreringsverkets (PRV) information till patentsökande framgår att besked om ansökan beviljas eller inte ska lämnas . Motionären anför att det dock finns uppgifter som tyder på att det kan dröja upp innan en person som ansökt om patent får besked. En så lång handläggningstid utgör enligt motionären ett hinder för att många innovationer ska bli verklighet och gör att hamnar på efterkälken i förhållande till andra länder. (S) framför i motion 2014/15:472 förslag för att stärka skyddet för uppfinnare, inte bara för att hjälpa uppfinnare och stävja grov brottslighet utan även för att främja tillväxt och arbetstillfällen i . Patentintrång kan enligt motionären innebära att svenska uppfinningar stjäls och flyttas utomlands, vilket kan leda till betydande skador i form av uteblivna skatteintäkter och förlorade arbetstillfällen. Staten bör därför överväga möjligheterna för att prioritera den grova ekonomiska brottslighet som patentintrång utgör. För att skydda uppfinnare mot patentintrång skulle staten även kunna se över möjligheterna att utveckla en patentförsäkring som ger uppfinnare ekonomiskt stöd för processande. En annan idé som eventuellt kan övervägas enligt motionären är att uppfinnare kan överlåta sina patent till en fond som garanteras av staten. Blir det licensintäkter får uppfinnaren ut dem, men försöker någon stjäla patentet får de staten som motpart, vilket kan verka avskräckande. I motion 2014/15:1417 av m.fl. (S) anförs att bristande resurser hos mindre företag för att driva patenttvister är ett hinder för företagande och innovationer. Detta hämmar innovationer och minskar antalet affärer som små svenska företag kan göra. Staten bör överväga möjligheter att ge stöd till små och medelstora företag som hamnar i internationella patenttvister. Frågan om möjligheten att skaffa patentskydd för biotekniska uppfinningar som enbart baserar sig på upptäckter tas upp av (FP) i motion 2014/15:2885. Mot bakgrund av ett domstolsutslag i , med innebörden att ett företag inte ska få patentera två gener som kodar för bröstcancer, menar motionären att och EU åter bör analyserar frågan om lagstiftningen stöder en alltför oinskränkt rätt att patentskydda biotekniska uppfinningar. Risken om det inte finns beredskap för en omvärdering, och beslutet av högsta domstolen i är korrekt, är att och EU kommer ännu mer på efterkälken i den biotekniska och medicinska utveckling där redan har ett stort försprång. Det finns därför enligt motionären anledning att överväga en ändring av hur omfattande patentskyddet för biotekniska uppfinningar ska vara i och inom EU. Om en sådan ändring övervägs för det svenska regelverket på området, föreligger motiv för att driva denna fråga aktivt i EU-kretsen. Undersökning av omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet Ett liknande motionsyrkande som i motion 2014/15:343 (M) avstyrktes av utskottet (bet. 2013/14:NU15). Utskottet såg då inget behov av en undersökning om omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet och hänvisade till att det ingår i det arbete som Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter utför att samla information och statistik om immaterialrättsintrång och bl.a. studera effekterna av intrång. Straffrättsliga åtgärder vid patentintrång I mål om patentintrång är det normalt enskilda som tvistar inom ramen för en civilprocess. Patentintrång kan dock även behandlas inom ramen för en straffprocess där den som uppsåtligen eller av oaktsamhet begått ett patentintrång kan dömas till böter eller fängelse. En förutsättning för att en åklagare väcker åtal för brottet är att målsäganden gör en åtalsanmälan och att åtal är påkallat från allmän synpunkt (57 § patentlagen). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till (dir. 2014:67), bl.a. att utredaren (f.d. justitierådet ) också ska kartlägga och analysera tillämpningen av patentlagens straffbestämmelse och vid behov lämna författningsförslag. Regeringen anför i tilläggsdirektivet att uppfinnare ifrågasatt att straffbestämmelsen inte tillämpas mer än den gör och att det är viktigt att bestämmelsen är tydlig och att allmänt åtal väcks när det är motiverat. Utredaren ska redovisa sitt betänkande . Utskottet har tidigare (bet. 2013/14:NU15) tagit ställning till ett liknande yrkande som i motion 2014/15:343 (M) och då anfört att det är viktigt att de regler som anger när åklagare får väcka åtal om patentintrång är tydliga. Utskottet välkomnade att en utredare skulle få i uppdrag att analysera reglerna och ansåg att inte borde föregripa utredningsarbetet. Motionen avstyrktes enhälligt. I regleringsbrevet för PRV anges att PRV ska verka för en bättre service för medborgare och företag. I detta ingår att verket ska utforma och offentliggöra ett s.k. serviceåtagande som ger tydlig, relevant och förpliktande information om myndighetens tjänster och service. Enligt PRV:s årsredovisning innebär serviceåtagandet att myndigheten strävar efter att vara bland de främsta inom sitt område när det gäller korta leveranstider. Möjligheten för PRV att hålla korta leveranstider är beroende bl.a. av behovet av att vänta på uppdateringar av informationsdatabaser för att kunna göra en korrekt nyhetsgranskning samt den tid ett ärende vilar i avvaktan på svar från en kund i samband med ett föreläggande. PRV:s mål när det gäller handläggningstider för patent är att ett första utlåtande i form av ett s.k. tekniskt föreläggande ska vara lämnat från ingivningsdagen. Målet är vidare att av nationella patentansökningar ska ha ett slutligt beslut och att av ansökningarna ska ha ett slutligt beslut . Målen har tagits fram efter dialog med kundkretsen. I PRV:s årsredovisning framgår vidare att myndighetens leveranstider är mycket korta i en internationell jämförelse, exempelvis har Europeiska patentverket (EPO) betydligt längre leveranstider. Om statliga åtgärder för att värna patent Frågor om försäkringslösningar eller andra statliga stöd vid patentintrång och om skydd för patent i mindre företag avstyrktes senast av utskottet (bet. 2013/14:NU15). Syftet med en patentintrångsförsäkring skulle vara att ge ekonomiskt stöd till patentinnehavare att försvara sina patenträttigheter i domstol. har utrett frågan och konstaterat att det inte är genomförbart på grund av alltför höga kostnader. En försäkringslösning är enligt regeringens mening inte heller en fråga för staten utan för den privata marknaden. Av PRV:s regleringsbrev framgår att uppdraget till PRV och Verket för innovationssystem () att genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar fortsätter. Utgångspunkten för samarbetet ska vara de syften och insatser som specificerades i myndigheternas tidigare gemensamma uppdrag (dnr N2011/6169/FIN) samt erfarenheterna och resultaten därifrån. Uppdraget ska redovisas till . I kommissionens meddelande Mot ett förnyat samförstånd om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter: En EU-handlingsplan (KOM(2014) 392) av , fastställs en handlingsplan med tio åtgärder. Det framgår att kommissionen har för avsikt att analysera och rapportera om befintliga nationella initiativ som syftar till att förbättra civilrättsliga förfaranden angående immaterialrätten för små och medelstora företag och överväga eventuella åtgärder på detta område. Vidare kommer kommissionen att utarbeta en grönbok för att samråda med berörda parter om behovet av framtida EU-åtgärder baserade på bästa praxis som utarbetats i nationellt finansierade program för att hjälpa små och medelstora företag att hävda sina immateriella rättigheter. Den generella utgångspunkten är att en upptäckt inte är en uppfinning i patentlagens mening och därför inte kan skyddas av ett svenskt patent. Detta gäller även i den europeiska patentkonventionen. Inte heller på bioteknikområdet kan upptäckter som sådana utgöra patenterbara uppfinningar. Däremot kan ett biologiskt material som redan förekommer i naturen vara föremål för en uppfinning, och således patenterbar, under förutsättning att det isoleras från sin naturliga miljö eller framställs genom ett tekniskt förfarande. Detta framgår av det s.k. bioteknikdirektivet (98/44/EG) och motsvarande svenska bestämmelser. Vid genomförandet av direktivet fanns det en bred enighet om att ett effektivt patentskydd på det biotekniska området utgör ett viktigt incitament för forskning, t.ex. för att utveckla nya och förbättrade läkemedel. uttrycktes farhågor om att ett alltför omfattande och starkt patentskydd skulle riskera att motverka sitt syfte och hämma utvecklingen av och tillgången till ny kunskap och teknologi. tillsattes därför Kommittén om patentskydd för biotekniska uppfinningar för att följa utvecklingen. Kommittén konstaterade i sitt slutbetänkande Patentskydd för biotekniska uppfinningar (SOU 2008:20) att tillämpningen av de grundläggande patenterbarhetsvillkoren inom både PRV och EPO var ändamålsenlig samt att det fanns förutsättningar för en balans mellan allmänna och enskilda intressen på det biotekniska området. Kommittén konstaterade vidare att rådande praxis skapar förutsättningar för att tydliggöra gränsen mellan upptäckt och uppfinning. Kommitténs slutsats var att det saknades anledning att vidta några åtgärder med anledning av hur patenterbarhetskriterierna tillämpas. Kommissionen har också lämnat flera rapporter till och rådet om utvecklingen inom bioteknik och genteknik, men har inte funnit några skäl att föreslå några ändringar av bioteknikdirektivet. beslutade högsta domstol att ogiltigförklara ett patent på två gener som associerats med en ökad risk för bröstcancer, vilket innebar en ändring av tidigare praxis. I och övriga EU tillåts , i en eller annan form, patent på uppfinningar som involverar mänskliga gener. Ett liknande motionsyrkande som i motion 2014/15:2885 (FP) behandlades av utskottet (bet. 2013/14:NU15). Då upprepade utskottet det som Kommittén om patentskydd för biotekniska uppfinningar konstaterade i sitt slutbetänkande, nämligen att rådande praxis skapar förutsättningar för att tydliggöra gränsen mellan upptäckt och uppfinning. Vidare konstaterade utskottet att kommitténs slutsats var att det saknades anledning att vidta några åtgärder med anledning av hur patenterbarhetskriterierna tillämpas. Inte heller när frågan på EU-nivå har diskuterats har det kommit fram några avgörande skäl för att föreslå ändringar av bioteknikdirektivet. Mot den bakgrunden var utskottet inte berett att förorda att göra några uttalanden i frågan. Utskottet anser att de immaterialrättsliga skydden, inte minst patentskyddet, är en viktig förutsättning för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Väl fungerande immaterialrättsliga skydd är därför betydelsefulla för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. Utskottet har här att ta ställning till olika motionsyrkanden om att stärka skyddet för uppfinnare och patentinnehavare, t.ex. att överväga möjligheterna för staten att genom försäkringslösningar ge stöd till företag som hamnar i internationella patenttvister. Utskottet har, som redogjorts för ovan, tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till att utredning av frågan visat att en patentförsäkring skulle bli alltför dyr och att det i första hand är en fråga för den privata marknaden, inte för staten. Därutöver har utskottet vid tidigare behandling av frågan om ett stärkt skydd för patentinnehavare framhållit regeringens uppdrag till PRV och . –2016 kommer myndigheterna arbeta vidare med uppdraget som handlar om att genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar. I detta sammanhang vill utskottet även peka på det pågående arbetet på EU-nivå att analysera behovet av framtida EU-åtgärder baserade på bästa praxis som utarbetats i nationellt finansierade program för att hjälpa små och medelstora företag att hävda sina immateriella rättigheter. Utskottet ser därför inget skäl att gå vidare med något uttalande i denna del. När det gäller frågan om en undersökning av omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet har utskottet tidigare anfört att det inte ser något behov av en sådan undersökning. Utskottet ser inte några skäl att ompröva detta ställningstagande. Som framhållits tidigare ingår det i det arbete som utförs av Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter att samla in information och statistik om immaterialrättsintrång och bl.a. studera omfattningen och effekterna av intrång. När det gäller frågan om straffrättsliga åtgärder vid patentintrång har utskottet tidigare poängterat vikten av tydliga regler och välkomnat den utredning som ser över reglerna om när en åklagare ska väcka åtal i mål om patentintrång. Utskottet ansåg vid det tillfället att inte borde föregripa utredningsarbetet och avstyrkte det aktuella motionsyrkandet. Enligt direktiven ska utredningen redovisa sina slutsatser . Utskottet anser att utredningsresultatet och regeringens beredning av detsamma inte bör föregripas. PRV:s handläggningstider för patent är enligt myndigheten internationellt konkurrenskraftiga. Det finns därför enligt utskottet inget behov av ett uttalande om en översyn av handläggningstiderna hos myndigheten. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om en förnyad översyn av frågan om omfattningen av det patenträttsliga skyddet för biotekniska uppfinningar. Bakgrunden var bl.a. att frågan analyserats av Kommittén om patentskydd för biotekniska uppfinningar som i sitt slutbetänkande (SOU 2008:20) konstaterat att regelverkets tillämpning gav förutsättningar för en balans mellan allmänna och enskilda intressen på det biotekniska området. Utskottet är inte heller berett att förorda att göra något uttalande i frågan. Därmed avstyrks motionerna 2014/15:343 (M), 2014/15:362 (M), 2014/15:472 (S), 2014/15:1472 (S) och 2014/15:2885 (FP) i här aktuella delar. Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar Utskottets förslag i korthet avslår motionen som handlar om att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar samt analysera behovet av en patentpool vid för att effektivisera utlicensieringen av patent. Utskottet hänvisar till pågående uppdrag och utredningsarbete. Jämför reservation (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) framhålls att jobb skapas av företag som växer och anställer och att fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter som kan finansiera välfärden. Under rubriken i världsklass vill motionärerna bl.a. stärka företagens hantering av immateriella tillgångar genom ett fortsatt uppdrag till PRV och (yrkande 10). lyfts fram som ett av världens mest innovativa länder och ett av de länder som satsar mest på forskning och utveckling. Motionärerna anför i det sammanhanget att behovet av en patentpool i anslutning till PRV för att effektivisera utlicensieringen av patent bör analyseras (yrkande 16). Om uppdraget till PRV och att stärka företagens affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar Regeringen bedömer i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 s. 48) att immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden får en allt större betydelse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Det blir därför allt viktigare för företagen att i sina affärsstrategier ha överblick och kontroll över de immateriella tillgångarna. Detta gör att kraven på kompetensen hos företagen och rådgivare och expertis ökar. PRV:s roll i detta sammanhang är enligt regeringen viktig. Tillsammans med PRV genomför på uppdrag av regeringen direkta insatser för att stärka små och medelstora företags förmåga till affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. Insatserna omfattar bl.a. information till företag, kompetensutveckling för offentliga företags rådgivare på det immaterialrättsliga området och affärsstrategiska kunskaper i immateriella tillgångar, samt kompletterande ekonomiska stöd till företag så att de även kan omfatta strategier för immateriella tillgångar, strategisk kompetens och specialiserad rådgivning i hantering av immateriella tillgångar. Uppdraget till och gavs ursprungligen (N2011/6169/FIN). slutrapporterades uppdraget till . Av PRV:s och regleringsbrev framgår att myndigheterna har ett fortsatt uppdrag att genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom ett förbättrat offentligt stöd för hanteringen av immateriella tillgångar. Utgångspunkten för samarbetet ska vara de syften och insatser som specificerades i myndigheternas tidigare gemensamma uppdrag samt erfarenheterna och resultaten därifrån. Uppdraget ska redovisas till . Patentpool vid PRV för en effektivare utlicensiering av patent Patentpool är ett begrepp som används för många slags arrangemang i fråga om patent. Det kan t.ex. handla om att olika patenthavare kommer överens om att på vissa villkor låta varandra utnyttja de patentskyddade uppfinningarna. Det kan också handla om att olika patenthavare med uppfinningar som är beroende av varandra gemensamt erbjuder utomstående att på vissa villkor utnyttja uppfinningarna. En patentpool är normalt ett frivilligt arrangemang mellan patentinnehavare som t.ex. kan innebära att det går snabbare och lättare att utveckla ny teknik och föra ut den på marknaden. PRV är en avgiftsfinansierad myndighet vars roll traditionellt har varit att upprätthålla en infrastruktur för att företag och individer ska ha möjlighet att få ett immaterialrättsligt skydd i och för att ge goda förutsättningar att söka immaterialrättsligt skydd i andra länder. PRV:s framtida roll är föremål för utredning. beslutade regeringen att ge en särskild utredare (generaldirektör ) i uppdrag att föreslå hur statens framtida insatser på det immaterialrättsliga området ska utformas för att på bästa sätt stödja innovation och tillväxt (dir. 2014:77). Utgångspunkten för utredningen är näringslivets och individers behov av statliga insatser på det immaterialrättsliga området och hur PRV:s kompetens bäst kan tas till vara för att bidra till förmågan till värde- och affärsskapande utifrån immateriella tillgångar i . Som framgår ovan gav den dåvarande regeringen PRV och i uppdrag att genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom ett förbättrat offentligt stöd för hanteringen av immateriella tillgångar. Syftet med uppdraget var att stärka små och medelstora företags förmåga till en affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar och att höja medvetenheten hos både företag och offentliga aktörer om immaterialrättens möjligheter och behovet av affärsstrategisk rådgivning kring immaterialrätt. slutrapporterade myndigheterna uppdraget och konstaterade bl.a. att det utbildningskoncept för rådgivare som tagits fram inom projektet utgör en bra grund som bör utvecklas och riktas till både offentliga och privata aktörer. Regeringen har i PRV:s och regleringsbrev preciserat ett fortsatt gemensamt uppdrag för myndigheterna. Utgångspunkten för samarbetet ska vara de syften och insatser som specificerades i myndigheternas tidigare gemensamma uppdrag samt erfarenheterna och resultaten därifrån. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet ser därför inget behov av ett uttalande om ett fortsatt uppdrag till PRV och , såsom förordas i motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD). När det gäller frågan om att analysera behovet av en patentpool vid PRV för att effektivisera utlicensieringen av patent vill utskottet inledningsvis anföra att en patentpool normalt är ett frivilligt arrangemang mellan patentinnehavare som är beroende av varandras patenträttigheter för att kunna använda en viss teknik. I fråga om licensiering av patenträttigheter kan det nämnas att vissa universitet och högskolor i landet byggt upp egna organisationer för att stödja en licensiering av patenträttigheter och därmed i förlängningen en kommersialisering av lärosätenas forskningsresultat. Dessa verksamheter kan vara ett viktigt verktyg för att stärka lärosätets renommé, attrahera studenter och knyta kontakter med näringslivet. Ett exempel är . I sammanhanget kan även nämnas att PRV:s framtida roll är föremål för utredning och att förslag om hur statens framtida insatser på det immaterialrättsliga området ska utformas för att på bästa sätt stödja innovation och tillväxt lämnades .