bet · H301CU1 · 2015-12-02 00:00:00 — Förslaget i budgetpropositionen om ett anslag på för ändamålet innebär att det nu görs en viktig statlig satsning på att ge elever en förbättrad lär- och arbetsmiljö och att minska lokalernas miljöpåverkan. Vidare ger anslaget utrymme för en särskild satsning på att förbättra utemiljön vid förskolor, skolor och fritidshem. På det konsumentpolitiska området ger regeringens anslagsförslag utrymme för ökade statliga insatser som syftar till att fortsätta arbetet med att bl.a. utveckla en effektiv konsumentupplysning, stärka konsumentskyddet och främja en hållbar konsumtion. Det gäller bl.a. de föreslagna anslagshöjningarna till och . Utskottet anser att de ändamål som regeringen anger för de utökade anslagen är mycket angelägna. För del handlar det bl.a. om finansieringen av upplysningstjänsten Hallå konsument och verkets insatser när det gäller hållbar konsumtion. Det ökade anslaget för är nödvändigt för att möta en ökande ärendetillströmning och de ökade krav som ställs på nämndens hantering av ärenden som är relaterade till EU-lagstiftningen på området. De alternativa anslagsförslag för utgiftsområde 18 som läggs fram i motioner från fem partier utgår från de budgetförslag om bl.a. utgiftsramar som lagts fram i motsvarande partimotioner. har som framgått ovan redan avslagit dessa förslag, och de fyra borgerliga partierna avstår mot denna bakgrund från att delta i civilutskottets ställningstagande till anslagen inom utgiftsområde 18. Utskottet ska därför endast helt kortfattat kommentera anslagsförslagen i de aktuella motionerna. Motionerna innebär bl.a. att regeringens förslag om satsningar på stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande, investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande, energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt för upprustning av skollokaler och utemiljöer vid skolor helt avvisas. Några förslag om alternativa satsningar på dessa angelägna områden presenteras inte. Undantaget är ett förslag i FP-motionen om ett anslag på för i princip samma ändamål som det anslag på som regeringen föreslår för stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande. När det gäller anslagsförslagen i övrigt kan utskottet konstatera att dessa partiers förslag skiljer sig åt på ett antal punkter. Mest påtaglig är skillnaden i synen på vikten av konsumentpolitiska satsningar där ett av partierna, , föreslår en minskning av fem anslag, bl.a. för och . Det skulle innebära att dessa myndigheter inte ges möjlighet att svara upp mot det ökade behovet av konsumentupplysning och den ökande ärendetillströmningen. Utskottet vill också kommentera de kraftiga anslagsminskningar som och föreslår för anslagen Omstrukturering av kommunala bostadsföretag (anslaget 1:2) och Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad (anslaget 1:3). Den föreslagna nedskärningen av dessa anslag är inte förknippad med förslag om ändrade stödvillkor eller förändrade anslagsändamål i övrigt. Den faktiska belastningen på dessa anslag skulle därför inte påverkas, och det är således inte fråga om någon verklig budgetförstärkning, som hävdas i en av motionerna. Anslagsförslagen i motionen från överensstämmer till stor del med förslagen från de borgerliga partierna. Regeringens förslag om tre nya anslag med inriktning på bostadsbyggande och renovering av flerbostadshus avvisas således helt. kan konstatera att de aktuella motionsförslagen från oppositionspartierna inte ger utskottet anledning att föreslå någon ändring av regeringens förslag om anslagsfördelningen och om bemyndiganden inom utgiftsområde 18. Med hänvisning till det anförda föreslår civilutskottet sammanfattningsvis att anvisar anslagen enligt regeringsförslaget (p. 8) och ger de föreslagna bemyndigandena för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (p. 1 och 4–6) samt att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier (p. 2 och 3). Förslagen i de aktuella motionerna avstyrks. Utskottets anslagsförslag finns sammanställda i bilaga 3. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsförslag om stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning. Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningstagande i frågan och ett redovisat utredningsuppdrag. Jämför reservation 6 (SD). I tre motioner förordas att det införs ett statligt bidrag för tillgänglighetsanpassning i äldre byggnader. Enligt motion 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 10 bör man utreda utformningen av ett generellt stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning i äldre byggnader. Motsvarande förslag läggs även fram i motionerna 2015/16:2019 yrkande 13 och 2015/16:3109 yrkande 2, båda motionerna av (SD). Ett kommunalt bostadsanpassningsbidrag kan lämnas för åtgärder för anpassning av bostadens fasta funktioner i och i anslutning till den bostad som ska anpassas. Bidraget har till ändamål att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. Bestämmelserna om bidraget finns i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Ett statligt stöd har kunnat ges till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet. Senaste datum för ansökan om stöd var . Stödet gavs i mån av tillgång på medel, som var begränsade till . Utredningen om bostäder för äldre Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldres bostadssituation. Utredningen överlämnade sitt betänkande Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85). I betänkandet lämnas förslag om bl.a. åtgärder som syftar till att förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder. Det gäller bl.a. förslag om ett fortsatt stöd till tillgänglighetsinventeringar och ett nytt statligt stöd till installation av hissar. En förutsättning för stöd till hissinstallationer ska vara att kommunen har gjort en inventering av tillgängligheten i flerbostadshusen och att den berörda fastigheten ligger inom ett av kommunen prioriterat område för att öka tillgången på bostäder för personer med nedsatt rörlighet. behandlade och avstyrkte motionsförslag motsvarande de nu aktuella. Utskottet anförde följande (bet. 2014/15:CU1). anser att det är ett centralt samhällsintresse att såväl nytillkommande som befintlig bebyggelse utformas så att människor med funktionsnedsättning blir fullt delaktiga i samhället. En rad åtgärder har också vidtagits för att förbättra tillgängligheten i bebyggelsen. Det gäller bl.a. regleringen genom plan- och bygglagstiftningen, vissa former av ekonomiskt stöd, informationsåtgärder och olika andra insatser av flera berörda myndigheter. När det gäller det ekonomiska stödet kan ett statligt bidrag ges till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet. Denna inventering är avsedd att ge underlag för kommunen att utveckla sitt arbete med tillgänglighet och boendefrågor. Vidare kan ett kommunalt bostadsanpassningsbidrag ges för anpassningsåtgärder i bostadshus. Bidraget ges för anpassning av fasta funktioner i och i anslutning till bostaden och har till ändamål att ge personer med funktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. De ytterst kortfattade motionsförslagen ger inte utskottet anledning till överväganden om nya former av stöd för tillgänglighetsanpassning i bebyggelsen. Motionerna avstyrks således. Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande till motsvarande motioner . Det bör vidare framhållas att frågor om behovet av åtgärder som förbättrar tillgängligheten i det äldre bostadsbeståndet har behandlats av Utredningen om bostäder för äldre, som avslutade sitt arbete. Utskottet anser att den fortsatta beredningen av utredningsförslagen om bl.a. statliga stöd för tillgänglighetsanpassning bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna. Finansiering av och tillgång till geodata Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsförslag om finansiering av och tillgång till geodata. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationerna 7 (SD) och 8 (C, KD). I motion 2015/16:791 av och (båda FP) föreslås tillkännagivanden om att införa öppna geodata för den offentliga sektorn i (yrkande 1) och om att se över finansieringsmodellerna för att kunna möjliggöra öppna geodata i (yrkande 2). Enligt motionärerna är införandet av öppna geodata en viktig fråga inom digitaliseringen som kan medföra stora samhällsekonomiska vinster. För att underlätta allmänhetens och företagens tillgång till geodata bör också en finansieringsmodell väljas där myndigheterna inte tar betalt av varandra för sin service. Vidare föreslås ett tillkännagivande om att harmonisera den offentliga sektorns geodata såväl nationellt som internationellt (yrkande 3). Motionärerna anför att det arbete med standardisering som pågår måste intensifieras för att ge bättre förutsättningar för att utnyttja potentialen med geodata. m.fl. (KD) föreslår i motion 2015/16:1938 ett tillkännagivande om behovet av att effektivisera plan- och byggprocessen genom en digital planprocess och att i ett första steg införa öppna geodata för den offentliga sektorn i (yrkande 8). Motionärerna framhåller att Statskontorets förslag om en nationell e-strategi för en digital planprocess, en nationell databas för detaljplanebestämmelser och fri tillgång till geodata är mycket viktiga delar i digitaliseringen och effektiviseringen av samhällsbyggandet. Vidare föreslås att finansieringsmodellen för geodata ses över (yrkande 9). Motionärerna anför i denna del att statliga geodata finansieras genom en komplicerad modell där statliga myndigheter och landets kommuner utbyter geodata och pengar. För att effektivisera och förenkla geodataverksamheten och förbereda införandet av öppna geodata behöver finansieringsmodellen ses över och ersättas med en modell där myndigheterna inte tar betalt av varandra för sin service. I motion 2014/15:1801 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att dels utreda vilka geodata som bör göras tillgängliga utan kostnad utöver det som föreskrivs i artikel 14 i Inspiredirektivet, dels utreda nyttoeffekterna av fria geodata för att öka tillgången till och nyttan av geodata i samhället. Enligt motionären är tillgång till grundläggande fria geodata en strategisk framtidsfråga för det svenska it-samhället, av stor vikt för klimatanpassningsarbetet och en del i en väl fungerande samhällsstruktur. Vidare kan bättre tillgång till geodata bidra till näringslivsutvecklingen. och (båda SD) föreslår i motion 2015/16:2039 yrkande 15 ett tillkännagivande om att Lantmäteriets senast uppdaterade kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt. Motionärerna hänvisar till de problem som uppstod i samband med skogsbranden i när räddningstjänsten saknade tillgång till uppdaterade kartor. Geodata är information som har en geografisk anknytning. Geodata innefattar exempelvis kartor och kartdata samt registerinformation om byggnader, sjöar, vägar, vegetation och befolkning. Geodata har stor betydelse för många samhällsfunktioner, t.ex. inom samhällsplanering, miljöanalyser samt navigering och positionering. Alla myndigheter, kommuner och andra organisationer med myndighetsuppgifter kan gå med i avtalet om Geodatasamverkan och mot en årlig avgift få tillgång till ett samlat utbud av geodata. Vissa myndigheter och organisa-tioner är dessutom skyldiga att göra sina geodata tillgängliga enligt lagen och förordningen om geografisk miljöinformation. Lantmäteriet har ett samordningsansvar inom geodataområdet och har bl.a. ansvaret för att samordna förvaltning och utveckling av avtalet om Geodatasamverkan. Den samlade ingången för samverkan inom geodataområdet sker via Geodataportalen () som även är öppen för allmänheten. genomförande av det s.k. Inspiredirektivet om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i EU sker inom ramen för Geodatasamverkan och följer en tidsplan . Lantmäteriet har påbörjat ett arbete med att göra mer av sina geodata fritt tillgängliga. Inledningsvis omfattas bl.a. viss småskalig kartinformation. avser Lantmäteriet att göra ytterligare kartinformation, bl.a. Terrängkartan, Fjällkartan och Vägkartan, fritt tillgänglig. Lantmäteriet anger på sin webbplats följande under . är vi ålagda att ta ut avgifter från den som vill använda produkter från vårt sortiment av kartor, geografisk information och fastighetsinformation – det som vi med ett samlingsnamn kallar för geodata. Vår förhoppning är att vi ska få en ny finansieringsmodell som gör det möjligt att slopa avgifter och begränsande villkor för användning. Vår målsättning är att släppa all kartinformation och geografisk information, till exempel flygbilder och mer höjddata. När det gäller fastighetsinformation har vi siktet inställt på att släppa adresser fria för användning. Genom att sträva mot öppna data hoppas vi kunna frigöra den geografiska informationens värde för medborgare och för innovativ utveckling i samhälle och företag. Trots att finansieringsfrågan ännu inte är löst på lång sikt så tar vi nu de första stegen mot att släppa våra kartdata fria för användning utan avgifter och begränsande villkor. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om förbättrad och kostnadsfri tillgång till geodata vid ett flertal tillfällen, (bet. 2012/13:CU7). Utskottet avstyrkte det aktuella yrkandet med hänvisning till tidigare ställningstaganden. och avstyrkte utskottet motsvarande yrkanden med hänvisning till bl.a. pågående utvecklingsarbete på området (bet. 2009/10:CU1 och bet. 2010/11:CU20). Regeringen gav i uppdrag åt Statskontoret att utreda och föreslå med vilka styrmedel regeringen bör påverka utvecklingen mot en sammanhållen digital planprocess. Statskontoret överlämnade rapporten analog till digital – Insatser för att främja en digital planprocess (rapport 2014:3). Statskontoret ger i rapporten förslag på insatser som reger-ingen kan vidta för att främja en digital planprocess. Statskontoret anser bl.a. att regeringen bör kräva att berörda myndigheter övergår till en digital planprocess. Regeringen bör även ta initiativ till att etablera en nationell databas för detaljplanebestämmelser. Statskontoret anser också att regeringen bör utreda förutsättningarna för myndigheter att göra geodata tillgängliga kostnadsfritt. Fri tillgång till geodata skulle enligt Statskontoret stimulera användandet i planprocessen men också i samhällsbyggnadsprocessen. Enligt uppgift från bereds rapporten inom . E-delegationen har bl.a. haft i uppdrag att samordna myndigheternas it-baserade utvecklingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning (dir. 2009:19). Delegationen har redovisat ett flertal delbetänkanden och slutbetänkandet En förvaltning som håller ihop (SOU 2015:66). I betänkandet rekommenderar E-delegationen bl.a. att reger-ingen ska vidta åtgärder för att möjliggöra ett avgiftsfritt informationsutbyte mellan myndigheter. Delegationen rekommenderar vidare att regeringen utreder långsiktigt hållbara finansieringsmodeller för gemensamma digitala tjänster. Dessutom anför E-delegationen att man behöver undanröja onödiga hinder i författningsregleringen mot elektronisk hantering av bygglov och planhantering vid informationsutbyte mellan kommuner och länsstyrelser. Betänkandet är föremål för beredning inom . Vidare tillsatte regeringen ett råd för digitaliseringen av det offentliga med uppgift att bistå regeringen i arbetet med att digitalisera den offentliga förvaltningen. Centrala frågor för rådet är hur medborgare och företag kan få bättre service med hjälp av digitala lösningar och hur digitala lösningar kan utformas för hög tillgänglighet och användbarhet. Arbetet ska avslutas . Slutligen godkände och undertecknade regeringen en avsiktsförklaring med Kommuner och Landsting för en digital förnyelse av det offentliga . En prioriterad fråga inom samarbetet är att förenkla och effektivisera plan- och byggprocessen genom ökad digitalisering. Regeringen har i budgetpropositionen anfört bl.a. följande om Lantmäteriets förrättningsverksamhet och fastighetsindelning (prop. 2015/16:1 utg.omr. 18 s. 37 och 41). En förutsättning för att samhällets försörjning av geodata ska ske på ett effektivt sätt är att det finns en väl utvecklad infrastruktur med standarder som gör det möjligt att kombinera och utbyta geodata, regelverk som underlättar informationsförsörjningen, en portal som ger möjlighet att söka geodata och tjänster samt metadata som beskriver innehåll, tillgänglighet och kvalitet. Det arbete som lagts ned på att skapa en sådan infrastruktur har resulterat i en kraftigt ökad användning, inte minst inom ramen för Geodatasamverkan, dvs. en datadelningsmodell för aktörer med offentlig uppgift. […] Alla organisationer som tecknar samverkansavtal för Geodatasamverkan får tillgång till all den information som de informationsansvariga myndigheterna ställer till förfogande mot en årsavgift. Detta har bidragit till att användningen av geodata bland de deltagande myndigheterna och kommunerna har ökat markant. Sammantaget visar detta på behovet av och de vinster som kan göras för samhället som helhet med öppna data, dvs. fri tillgång till information utan begränsande licenskrav etc. Lantmäteriet förvaltar och utvecklar centrala delar av samhällets infrastruktur i form av rikstäckande geografisk information av hög kvalitet och aktuella uppgifter om landets alla fastigheter. Denna infrastruktur ska vara tillgänglig för alla att använda och utvecklingen mot att tillhandahålla informationen på ett sätt som gör det möjligt både för enskilda medborgare och för företag som vill bygga tjänster måste fortsätta. Utskottet ser som utgångspunkt positivt på åtgärder som syftar till att möjliggöra såväl ökad användning av digital teknik i planprocessen som förbättrad tillgång till kostnadsfria geodata utan begränsande användningsvillkor. Som framgår ovan pågår redan ett relativt omfattande utvecklingsarbete med denna inriktning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om en översyn av Lantmäteriet. I motion 2015/16:2379 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av Lantmäteriets organisation. Enligt vad som anförs i motionen har centraliseringen av verksamheten medfört olägenheter för berörda parter och lett till långa handläggningstider för bl.a. avstyckningsärenden. (M) föreslår i motion 2015/16:2964 ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av möjligheten att avreglera Lantmäteriet. Mo-tionären anser att delar av Lantmäteriets arbetsuppgifter, exempelvis tomtavstyckning, skulle kunna läggas ut på entreprenad eller utsättas för konkurrens så att den enskilda kunden får fler aktörer att välja mellan. Lantmäteriets verksamhet är organiserad i tre divisioner. – Fastighetsbildning har ansvar för fastighetsindelningen, dvs. fattar beslut om nya fastigheter genom t.ex. avstyckning eller om ändring av existerande gränser. Det kan också gälla beslut om samfälligheter, servitut och ledningsrätter. – Fastighetsinskrivning granskar, beslutar om och registrerar lagfarter, tomträtter, inteckningar, andra inskrivningsärenden och anteckningar i inskrivningsdel samt beslutar om och tar in stämpelskatt och avgifter. – Geodata bygger upp och tillhandahåller geografisk information och fastighetsinformation. Lantmäteriet har därutöver tillsynsansvar för 39 kommunala lantmäterimyndigheter. behandlade utskottet proposition 2010/11:53 Ändrad verksamhetsform för Metria. Regeringen föreslog bl.a. att skulle bemyndiga regeringen att överföra delar av verksamheten vid Lantmäteriets uppdragsdivision Metria till ett av staten helägt aktiebolag. Regeringen angav bl.a. följande skäl för förslaget. En bolagisering innebär att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras. Med en bättre fungerande marknad ökar kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksamheten. En fungerande konkurrens leder till ett effektivare resursutnyttjande, vilket kommer samhället till del i form av lägre priser och högre kvalitet. Utskottet tillstyrkte förslaget, och följde utskottet (bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). behandlade utskottet proposition 2007/08:134 Det nya statliga lantmäteriet. Utskottet tillstyrkte att och de 21 statliga lantmäterimyndigheterna skulle sammanföras till en myndighet (bet. 2007/08:CU23). Syftet med sammanslagningen var enligt regeringen bl.a. att ge en tydligare organisation, högre flexibilitet, bättre resursutnyttjande samt bättre förutsättningar för effektivisering, kvalitetsutveckling och enhetlighet i handläggningen. följde utskottet (rskr. 2007/08:223). Regeringen har i budgetpropositionen anfört bl.a. följande om Lantmäteriets förrättningsverksamhet och fastighetsindelning (prop. 2015/16:1 utg.omr. 36–37). Verksamheten uppvisar god rättssäkerhet och förtroendet för både verksamheten och den enskilde förrättningslantmätaren är högt. Dock uppvisar verksamheten långa leveranstider och kostnaderna upplevs som höga. Lantmäteriet har genomfört förändringar i verksamheten för att åstadkomma ett enhetligt arbetssätt, vilket innebär att ärenden nu kan flyttas mellan handläggare och lantmäterigrupper i hela landet och att förrätt-ningslantmätaren, som utgör specialistkompetens, kan användas mer effektivt. Även kontorsstrukturen har setts över och mindre kontor (för 2–4 personer) avvecklas. Detta är ett steg att fullfölja regeringens beslut om att Lantmäteriet ska vara den statliga lantmäterimyndigheten. Den omorganisation som genomförts och som är myndighetens huvudsakliga åtgärd för att nå målen om kortare handläggningstider (kalendertid) till oförändrad kostnad för de sökande fick inte genomslag . Utskottet anser liksom motionärerna att det är angeläget att Lantmäteriet fattar beslut i frågor om t.ex. tomtavstyckningar inom rimlig tid. Som framgår ovan har också Lantmäteriet vidtagit åtgärder för att nå sina mål om kortare handläggningstider. Utskottet förutsätter att Lantmäteriet fortsätter med sitt utvecklingsarbete för att korta handläggningstiderna. Enligt utskottet utgör det som motionärerna anför inte tillräckliga skäl för att ta något initiativ i fråga om en allmän översyn av Lantmäteriets verksamhet. Motionsförslagen avstyrks därför. Snabbare plan- och bygglovsprocess Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder som kan leda till en snabbare plan- och bygglovsprocess och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller ett motionsyrkande. Jämför reservation 9 (V). I motion 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen senast till bör utreda åtgärder för att korta processen fram till byggstart med upp till . Motionärerna hänvisar till de åtgärder som alliansregeringen vidtog för i syfte att förenkla regler som inneburit hinder för byggande. Det framhålls att arbetet med åtgärder som leder till ytterligare regelförenklingar och förkortade handläggningstider måste fortsätta. En ny plan- och bygglag trädde i kraft . Flera av förändringarna i förhållande till den tidigare gällande lagen syftade till att förenkla plan- och bygglovsprocessen och förkorta tiden fram till byggstart. Det gällde bl.a. kraven på detaljplanens utformning och införandet av en handläggningstid för bygglov. har därefter fattat beslut om vissa ändringar i lagen. Den tidigare regeringen tillsatte flera utredningar och gav ett flertal myndighetsuppdrag som bl.a. syftade till att förenkla och förkorta plan- och bygglovsprocessen. behandlade flera förslag med denna inriktning som lagts fram i propositionerna En enklare planprocess (prop. 2013/14:126, bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366), Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov (prop. 2013/14:127, bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:287) och Samordnad prövning av buller enligt och (prop.