bet · H201AU3 · 2015-02-26 00:00:00 — Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering I detta betänkande behandlar utskottet 57 motionsyrkanden om jämställdhet och åtgärder mot diskriminering från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena handlar bl.a. om jämställdhet i arbetslivet, lönekartläggning och jämställda löner. Frågor som rör våld i nära relationer samt hedersrelaterat våld och förtryck behandlas också. I motionsyrkandena som handlar om åtgärder mot diskriminering lämnas förslag om exempelvis förebyggande arbete mot diskriminering och bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående utredningsarbete. I betänkandet finns 19 reservationer och 7 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kvotering och positiv särbehandling Våld i nära relationer Hedersrelaterat våld och förtryck Förebyggande arbete mot diskriminering Bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund Diskriminering på grund av ålder Övriga åtgärder mot diskriminering 1.Jämställdhet i arbetslivet, punkt 1 (SD) 2.Jämställdhet i arbetslivet, punkt 1 (C) 3.Jämställda löner, punkt 2 (KD) 4.Jämställd ekonomi, punkt 3 (C) 5.Kvotering, punkt 4 (SD, KD) 6.Positiv särbehandling, punkt 5 (SD) 7.Medlingsinstitutet, punkt 6 (V) 8.Våld i nära relationer, punkt 8 (C) 9.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 9 (SD) 10.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 9 (FP) 11.Förebyggande arbete mot diskriminering m.m., punkt 10 (SD) 12.Förebyggande arbete mot diskriminering m.m., punkt 10 (V) 13.Förebyggande arbete mot diskriminering m.m., punkt 10 (FP) 14.Bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund, punkt 11 (V) 15.Diskriminering i arbetslivet, punkt 12 (SD) 16.Diskriminering i arbetslivet, punkt 12 (V) 17.Diskriminering på grund av ålder, punkt 13 (FP) 18.Diskrimineringsersättning, punkt 14 (V) 19.Övriga åtgärder mot diskriminering, punkt 15 (SD) 1.Jämställda löner, punkt 2 (C) 2.Jämställda löner, punkt 2 (FP) 3.Jämställdhetsmyndighet, punkt 7 (V) 4.Våld i nära relationer, punkt 8 (SD) 5.Våld i nära relationer, punkt 8 (KD) 6.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 9 (SD) 7.Särskilt yttrande (M,C,FP,KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:734 av och (S), 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 7, 2014/15:2600 av (C) yrkande 1 och 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:1881 av m.fl. (FP), 2014/15:1902 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:2820 av och (S). Reservation 3 (KD) 2014/15:2600 av (C) yrkande 11 och 2014/15:2740 av och (C) yrkandena 1, 4 och 5. Reservation 4 (C) 2014/15:1902 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (SD, KD) 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 7 (V) 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 2. Våld i nära relationer 2014/15:465 av (S), 2014/15:2324 av och (C) och 2014/15:2600 av (C) yrkande 10. Reservation 8 (C) Hedersrelaterat våld och förtryck 2014/15:416 av och (FP) yrkande 2, 2014/15:1829 av (M), 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 11 och 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (FP) Förebyggande arbete mot diskriminering m.m. 2014/15:141 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2014/15:1925 av (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2201 av m.fl. (S) yrkande 3, 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2014/15:2558 av Per och (M) och 2014/15:2869 av (SD). Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Reservation 13 (FP) Bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund 2014/15:257 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 2014/15:526 av (S), 2014/15:1173 av m.fl. (S), 2014/15:1892 av (M), 2014/15:1979 av och (MP) och 2014/15:2991 av (KD) yrkande 2. Reservation 14 (V) 2014/15:141 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:1677 av (MP), 2014/15:2489 av (SD) yrkande 3 och 2014/15:2651 av och (S). Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) Diskriminering på grund av ålder 2014/15:781 av (FP), 2014/15:2349 av Finn (M) och 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 17 (FP) 2014/15:141 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:2865 av (M) yrkande 2. Reservation 18 (V) Övriga åtgärder mot diskriminering 2014/15:2606 av och (SD) yrkandena 1–3 och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 24. Reservation 19 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (SD), (FP), (V), (KD), i (S), (S) och (M). I detta ärende behandlas 57 motionsyrkanden om jämställdhet och åtgärder mot diskriminering från den allmänna motionstiden . I anslutning till beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av genom generaldirektören . Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhet i arbetslivet. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (C). anser i motion 2014/15:2565 yrkande 7 av m.fl. att det även fortsättningsvis bör erbjudas valfrihet i välfärden. Detta innebär bl.a. ökade möjligheter för fler kvinnor att starta företag och välja mellan flera arbetsgivare. Enligt partiet uppstår därmed ökad konkurrens om arbetskraft samt möjlighet för offentligt anställda att få högre lön och förbättrad arbetsmiljö. Ett likalydande yrkande framställer (C) i motion 2014/15:2600 (yrkande 1). anför i motion 2014/15:2925 yrkande 10 av m.fl. vikten av att förbättra villkoren för anställda inom den offentliga sektorn. Den viktigaste åtgärden för att komma till rätta med stress, arbetsskador och andra uttryck för en dålig arbetsmiljö är enligt motionärerna en kraftig personalförstärkning inom vården och omsorgen. och (båda S) anför i motion 2014/15:734 att kvinnor ska ha samma möjligheter till arbete och egen försörjning som män. Därför måste alla hinder röjas ur vägen för kvinnors rätt till arbete och utbildning. Det är viktigt att jämställdhet integreras i insatser mot bl.a. ungdomsarbetslösheten så att de kommer såväl kvinnor som män till del. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, vilket bl.a. innefattar att kvinnor och män ska ha lika möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete. Utskottet vill hänvisa till studien . När Världsekonomiskt forum genomförde studien rankades som det mest jämställda landet. har dock de övriga nordiska länderna rankats högre och har hamnat på en fjärde plats. Utskottet vill därför betona att utvecklingen har gått för långsamt och att det fortfarande finns stora brister i jämställdheten mellan kvinnor och män. Exempel på brister i jämställdheten är löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och uttaget av föräldrapenningen samt underrepresentationen av kvinnor i ledande befattningar. Av () framgår att sysselsättningsgraden för kvinnor i åldrarna 20–uppgick till . För män i samma ålderskategori var sysselsättningsgraden . För att komma till rätta med dessa brister krävs långsiktiga åtgärder. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att utveckla långsiktiga, strukturella förutsättningar för genomförandet av jämställdhetspolitiken samt att fortsätta stödja särskilda jämställdhetsinsatser. Utskottet är också positivt till att regeringen anser att utvecklingen av jämställdhetsintegrering som strategi kommer att vara en av de viktigaste prioriteringarna för jämställdhetspolitiken . Detta innebär att beslut inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet ställer sig också bakom regeringens avsikt att sprida lärdomarna från satsningen Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) till övriga myndigheter (U2013/377/JÄM) och (U2013/7805/JÄM). Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i regleringsbreven för till många myndigheter har förtydligat myndigheternas ansvar och roll när det gäller att genomföra jämställdhetspolitiken. Bland annat ska Rådet för Europeiska socialfonden i , och enligt regleringsbreven redovisa hur de avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering –2018 för att bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Av regleringsbrevet till framgår vidare att myndigheten ska rapportera vad som görs på det statliga avtalsområdet i syfte att bl.a. öka andelen kvinnor på ledande befattningar, minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män samt verka för en god arbetsmiljö. Utskottet välkomnar också att regeringen kommer att följa upp de resultat som myndigheterna uppnår och att kommer att verka för ett jämställdhetsperspektiv inom EU och FN. Enligt utskottet är bra arbetsmiljö en viktig faktor för att fler människor ska få möjlighet att arbeta längre och utan risker för ohälsa. har –2014 haft ett särskilt uppdrag om förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö. Utskottet ser positivt på att uppdraget har förlängts och förstärkts bl.a. genom att i regleringsbrevet för har fått i uppdrag att vidareutveckla detta arbete. () har fått ett flerårigt uppdrag att systematiskt sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. I uppdraget ska särskilt kvinnors arbetsmiljö beaktas. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet vill även hänvisa till Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80, 2014:71). Delegationen har till uppgift att sammanställa och sprida kunskap om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas och lämna förslag på åtgärder till regeringen. Delegationen har bl.a. anordnat en rad konferenser och seminarier samt gett ett flertal forskare i uppdrag att ta fram forskningsantologier på teman såsom lön, ersättning och karriärvägar, arbetets ramar och innehåll samt den ojämställda arbetsmarknadens konsekvenser. Delegationen har lämnat betänkandena Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet (SOU 2014:30), Inte bara jämställdhet – Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet (SOU 2014:34), Ökad medvetenhet men långsam förändring – om kvinnor och män på ledande positioner i svenskt näringsliv (SOU 2014:80) samt Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden (SOU 2014:81). Delegationen ska slutredovisa sitt uppdrag . Vidare har betänkandet Män och jämställdhet (SOU 2014:6) presenterats. Utredningens uppdrag var bl.a. att beskriva och analysera mäns livssituation i förhållande till kvinnors, ta fram en översikt över relevant forskning om mäns livssituation och förhållningssätt till jämställdhet och sprida den kunskap som sammanställs samt uppmuntra till dialog om de frågor som berörs i uppdraget. Utredningen, som inte hade i uppdrag att lämna några förslag, landade i flera slutsatser som berör breda samhällsområden, som utbildning, arbete, hälsa och omsorg samt uttag av föräldraförsäkring. Betänkandet har spridits till berörda myndigheter, organisationer, forskare och andra relevanta aktörer. Utskottet konstaterar mot bakgrund av det ovannämnda att det pågår och planeras omfattande insatser för ett jämställt arbetsliv. Utskottet avstyrker därför motionerna 2014/15:2565 (C) yrkande 7, 2014/15:2600 (C) yrkande 1, 2014/15:2925 (SD) yrkande 10 och 2014/15:734 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner. Jämför reservation 3 (KD) och särskilda yttrandena 1 (C), 2 (FP). Enligt 3 kap. 10 § diskrimineringslagen (2008:567), nedan DL, ska arbetsgivaren kartlägga och analysera dels bestämmelser och praxis om löner och andra arbetsvillkor som tillämpas hos arbetsgivaren, dels löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Syftet är att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män. Enligt 3 kap. 11 § DL ska arbetsgivaren upprätta en handlingsplan för jämställda löner och där redovisa resultatet av kartläggningen och analysen enligt 10 §. I planen ska det anges vilka lönejusteringar och andra åtgärder som behöver vidtas för att uppnå lika lön för arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Planen ska innehålla en kostnadsberäkning och en tidsplanering utifrån målsättningen att de lönejusteringar som behövs ska genomföras och senast . En redovisning och en utvärdering av hur de planerade åtgärderna har genomförts ska tas in i en efterföljande handlingsplan. Skyldigheten att upprätta en handlingsplan för jämställda löner gäller inte arbetsgivare som vid det senaste sysselsatte färre än 25 arbetstagare. gjorde på förslag av arbetsmarknadsutskottet ett tillkännagivande om lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260). Utskottet ansåg att det behövs lagstiftning som slår fast att lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner ska göras . med färre än tio arbetstagare ska vara undantagna från skyldigheten att upprätta en handlingsplan för jämställda löner. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2013:86) till Utredningen om aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter (dir. 2012:80). Den särskilda utredaren fick därigenom också i uppdrag att föreslå hur tillkännagivande om lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner kan genomföras. överlämnades betänkandet Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering (SOU 2014:41) till regeringen. framhåller i motion 2014/15:1902 av m.fl. vikten av jämställda löner i offentlig verksamhet (yrkande 1). Enligt partiet ska detta arbete bedrivas i såväl staten och kommunerna som landstingen och regionerna. anför i motion 2014/15:258 av m.fl. att alla kollektivavtalsbundna arbetsgivare genomför lönerevisioner . Det är därför enligt partiet både rimligt och naturligt att också kartläggning, uppföljning och uppdateringar av handlingsplaner för jämställda löner genomförs . Partiet anser därför att regeringen bör lägga fram ett lagförslag om ändrade regler för lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner (yrkande 4). anser i motion 2014/15:1881 av m.fl. att lönekartläggningar framöver bör göras i stället för . Det är en rimlig slutsats eftersom de ojämställda lönerna kvarstår medan företagare i allmänhet har betydligt lägre administrativa kostnader nu än 2006. och (båda S) framhåller i motion 2014/15:2820 vikten av att jämställda löner tydligt genomsyrar alla politikområden. Utskottet beklagar att det fortfarande förekommer löne- och inkomstskillnader mellan kvinnor och män och att skillnaderna i stort sett har varit oförändrade . Utskottet anser att lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner är betydelsefulla instrument i det aktiva jämställdhetsarbete som ska bedrivas på arbetsplatserna och att det är viktigt att de eventuella löneskillnader som upptäcks i kartläggningen och analysen kan åtgärdas möjligt. Genom att uppmärksamma strukturell lönediskriminering kan riktade insatser sättas in för att minska sådana skillnader. Utskottet vill påminna om tillkännagivandet om årliga lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner som gjorde (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260). Tillkännagivandet resulterade i att den då pågående utredningen om aktiva åtgärder m.m. fick i uppdrag att även föreslå hur tillkännagivande kunde genomföras. Utredningen har presenterat sitt förslag i betänkandet Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering (SOU 2014:41). Betänkandet bereds inom . Utskottet uppmärksammar vidare att regeringen i regeringsförklaringen har framhållit att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska och att lönekartläggningar därför ska genomföras . Utskottet noterar dessutom att regeringen avser att återkomma med en proposition om ett systematiskt arbete med aktiva åtgärder mot diskriminering. Utskottet anser mot bakgrund av vad som anförts att det inte finns skäl för att nu föregripa den pågående beredningen i . Motionerna 2014/15:1902 (KD) yrkande 1, 2014/15:258 (V) yrkande 4, 2014/15:1881 (FP) och 2014/15:2820 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställd ekonomi. Jämför reservation 4 (C). (C) anför i motion 2014/15:2600 att det behövs en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som har antagit (yrkande 11). För att snabbare kunna åstadkomma förändring är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. och (båda C) anser i motion 2014/15:2740 att samtliga beslut bör jämställdhetsprövas och analyseras utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare att den finansiella sektorn bör utveckla policyer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön (yrkande 4) samt att verkningsfulla styrmedel bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten (yrkande 5). Utskottet hänvisar till regeringens princip om jämställdhetsintegrering vilken innebär att alla statsråd är ansvariga för jämställdheten inom sina verksamhetsområden. Därmed kan också utvecklingen av jämställdhetspolitiken följas upp i respektive områdes resultatredovisning i budgetpropositionen. Jämställdhetspolitiken redovisas dessutom på en övergripande nivå inom utgiftsområde 13 i den årliga budgetpropositionen. I en särskild bilaga till utgiftsområdet redogörs även för könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. följs också ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män upp i en bilaga till finansplanen. Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till SCB:s portal för en samlad jämställdhetsstatistik. Portalen ger en bred bild av jämställdhetens tillstånd och utveckling i . Utskottet noterar att har utarbetat ett förslag till uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken med utgångspunkt i SCB:s indikatorer. Resultatet av arbetet har redovisats i departementspromemorian Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken (Ds 2013:37). Enligt utskottet bidrar ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken till kontinuitet och struktur för jämställdhetspolitiken. En strategisk och förutsägbar uppföljning ger bättre förutsättningar att ta till vara resultat och erfarenheter från den förda politiken, vilket bidrar till höjd kvalitet och långsiktighet inom politikområdet. Mot bakgrund av vad som nämnts ovan finner utskottet att det inte finns behov av att vidta sådana åtgärder som föreslås i motionerna 2014/15:2600 (C) yrkande 11 och 2014/15:2740 (C) yrkandena 1 och 4–5. Motionerna avstyrks därför. Kvotering och positiv särbehandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvotering och positiv särbehandling. Jämför reservationerna 5 (SD, KD) och 6 (SD). anser i motion 2014/15:1902 av m.fl. att jämställdhet är en fråga om mänskliga fri- och rättigheter, inte om likriktning, tvång och kvotering. framför därför ett krav på nej till kvotering (yrkande 2). Tillsättningar av tjänster och uppdrag ska göras utifrån kompetens och inte utifrån kön, ursprung eller ålder. betonar i motion 2014/15:2925 yrkande 2 av m.fl. att partiet är kritiskt till alla former av kvotering och positiv särbehandling på grund av kön. Sådan praxis inom ramen för offentlig verksamhet bör enligt avvecklas. Det är utskottets uppfattning att en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män måste vara en samhällelig målsättning. Jämställdhet handlar också om att ta till vara alla människors kompetens. Utskottet har tidigare kunnat konstatera att förbudet mot diskriminering i diskrimineringslagen inte syftar till att förhindra åtgärder som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män (bet 2013/14:AU4). Positiv särbehandling är därmed möjlig inom olika områden. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen att positiv särbehandling inom diskrimineringslagens ramar är en bra ordning och ser inte något skäl till förändring. Utskottet delar den syn som regeringen ger uttryck för, nämligen att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Utskottet instämmer i att arbetet för att uppnå detta måste genomsyra många politikområden. Att alla människors kompetens tas till vara är också, enligt utskottets uppfattning, en förutsättning för att nå dit. Mot bakgrund av att män i större utsträckning än kvinnor har chefspositioner och också dominerar i börsbolagens styrelser, välkomnar utskottet att regeringen i sin regeringsförklaring aviserar att om inte andelen kvinnor i de börsnoterade bolagens styrelser är 2016 kommer den att presentera ett lagförslag om kvotering. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrks motion 2014/15:1902 (KD) yrkande 2 och 2014/15:2925 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om uppdrag. Jämför reservation 7 (V). uppmärksammar i motion 2014/15:258 av m.fl. att uppdrag är att bidra till en väl fungerande lönebildning, där den konkurrensutsatta industrin sätter märket för löneökningstakten. Myndigheten ska dessutom verka för jämställda löner. Dessa mål har enligt partiet i praktiken kommit att stå i motsättning till varandra. anser därför att uppdrag bör förändras så att det tydligt framgår att industrins lönenormering inte ska tolkas så att aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna i kvinno- och mansdominerade yrken omöjliggörs (yrkande 3). Utskottet vill inledningsvis slå fast att parternas ansvar för lönebildningen är en grundpelare i den svenska modellen. Utskottet vill också betona att utgångspunkten i den svenska lönebildningsmodellen, nämligen att den internationellt konkurrensutsatta sektorn ska vara löneledande, i närmare två decennier har bidragit till en varaktig reallönetillväxt. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att denna positiva utveckling ska fortsätta. Utskottet anser att fyller en viktig funktion för att främja ett jämställdhetsperspektiv på lönefrågor. Utskottet är alltså positivt till att regeringen i regleringsbrevet för har gett i uppdrag att analysera hur de centrala kollektivavtalen har konstruerats för att underlätta de lokala parternas arbete med lönefrågor ur ett jämställdhetsperspektiv. Enligt uppdraget ska också utifrån den officiella lönestatistiken undersöka om de centrala löneavtalens konstruktion har haft någon effekt för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Dessutom ska redovisa vilka relativlöneförändringar som har skett för olika yrken . I uppdraget ingår vidare att på basis av dessa analyser och redovisningar initiera en diskussion i syfte att främja arbetsmarknadens parters arbete med att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Uppdraget ska redovisas . I detta sammanhang vill utskottet åter lyfta fram Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80, 2014:71). Delegationen ska utreda kvinnors och mäns olika villkor i arbetslivet och bl.a. lämna förslag på insatser som kan minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegationen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet anser att och Delegationen för jämställdhet i arbetslivets respektive uppdrag bör avvaktas och avstyrker därför motion 2014/15:258 (V) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en jämställdhetsmyndighet. Jämför särskilt yttrande 3 (V). föreslår i motion 2014/15:258 yrkande 2 av m.fl. att det tillsätts en utredning som analyserar förutsättningarna för en jämställdhetsmyndighet. För att fokusera på jämställdhet och leverera konkreta resultat vill partiet inrätta en jämställdhetsmyndighet med ansvar och mandat att understödja styrningen av mot jämställdhetspolitiska mål. () bildades genom att de fyra dåvarande ombudsmännen mot diskriminering slogs ihop, däribland (JämO) som ansvarade för könsdiskriminering. Utskottet vill framhålla att DO:s tillsynsverksamhet är central i arbetet med att motverka och minska all diskriminering i samhället.