bet · H301CU10 · 2015-09-18 00:00:00 — betänkande 2015/16:CU10 Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om ekonomiska föreningar. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att lagen om ekonomiska föreningar moderniseras i syfte att förbättra möjligheterna att bedriva kooperativt företagande. Lagen anpassas till de förutsättningar som råder när det gäller verksamhet, organisation och kapital. Lagen förenklas också och anpassas till motsvarande regler i aktiebolagslagen. Flera av de föreslagna ändringarna omfattar även bostadsrättslagen, lagen om kooperativ hyresrätt samt lagstiftningen om kreditmarknadsföreningar, ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare föreslår utskottet ett tillkännagivande. Enligt utskottet bör regeringen återkomma till med lagförslag som innebär att en arbetskooperativ förening ges en vidgad möjlighet att återbetala medlemsinsatser med högre belopp än insatsernas nominella värde. I betänkandet finns en reservation (S, MP, V) där det föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2015/16:4 Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar .................................... Återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ .................................. Återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ, punkt 2 (S, MP, Förteckning över behandlade förslag............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 2.lag om ändring i lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 3.lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar, 4.lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614), 5.lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar, 6.lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 7.lag om ändring i ellagen (1997:857), 8.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 9.lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, 10.lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrö- 11.lag om ändring i naturgaslagen (2005:403), 12.lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ, 13.lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263), 14.lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). Därmed bifaller proposition 2015/16:4 punkterna 1–14. 2.Återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som innebär att en arbetskooperativ förening ges en vidgad möjlighet att återbetala medlemsinsatser med högre belopp än insatsernas nominella värde och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3258 av m.fl. (C, FP, M, KD). Reservation (S, MP, V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (S), (C) och (V). Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att se över lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Utredningen antog namnet (dir. 2008:70). Utredningen överlämnade delbetänkandet Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar (SOU 2009:37). Betänkandet har remissbehandlats. överlämnade utredningen slutbetänkandet En ny lag om ekonomiska föreningar (SOU 2010:90). Betänkandet har remissbehandlats. har under beredningen av lagstiftningsärendet haft möten med företrädare för flera branschorganisationer inom kooperationen. De förslag som läggs fram i propositionen överensstämmer i sakligt hänseende i stor utsträckning med vad föreslog men avviker i lagtekniskt hänseende. För att få synpunkter på utformningen av lagförslagen liksom på ett antal särskilda sakfrågor skickade ut en promemoria med utkast till lagrådsremiss, vars innehåll i stort överensstämmer med förslagen i propositionen. Promemorian behandlades vid ett remissmöte . I propositionen behandlas förslag från såväl delbetänkandet som slutbetänkandet. förslag om nya regler för medlemsbanker behandlas inte i propositionen. Ett förslag i betänkandet SOU 2009:37 om att flytta ansvaret för handläggningen av vissa associationsrättsliga ärenden från till behandlades i propositionen Handläggningen av vissa associationsrättsliga ärenden (prop. 2012/13:166). Lagändringarna trädde i kraft . Ett annat förslag i nämnda betänkande, förslaget om att slopa bosättningskravet för vissa funktionärer i ekonomiska föreningar, behandlades i propositionen Förenklingar i aktiebolagslagen (prop. 2013/14:86). I samma proposition behandlades ett förslag från samma betänkande om ändrade regler om dispens. Lagändringarna trädde i kraft . Regeringen har begärt in Lagrådets yttrande över lagförslagen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i Med anledning av propositionen har en motion väckts. Motionsförslaget finns i bilaga 1. för ärendets beredning har liberalerna bytt partinamn till Liberalerna med förkortningen (L). Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Gällande bestämmelser om ekonomiska föreningar finns i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Lagen trädde i kraft . Lagen bygger systematiskt sett i stora delar aktiebolagslag (1975:1385). Utmärkande för en ekonomisk förening är att den genom ekonomisk verksamhet ska främja sina medlemmars ekonomiska intressen och att medlemmarna ska delta i verksamheten som t.ex. konsumenter, leverantörer eller genom egen arbetsinsats. Den kooperativa karaktären markeras också genom att medlemskapet i princip ska vara öppet och att varje medlem som huvudregel ska ha en röst vid föreningsstämman. En ekonomisk förening brukar beskrivas som en personassociation, i motsats till aktiebolaget, som betraktas som en kapitalassociation. Den ekonomiska föreningen är tillsammans med aktiebolaget de huvudsakliga associationsformer som svensk lagstiftning erbjuder för att bedriva verksamhet utan personligt ansvar för associationens delägare. Vissa ekonomiska föreningar, t.ex. bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar, regleras delvis av särskild lagstiftning. På det finansiella området finns också särskilda regler om ekonomiska föreningar, bl.a. för kreditmarknadsföreningar. Europarätten har bidragit med den nya kooperativa associationsformen europakooperativ. Det finns i landet knappt 15 000 ekonomiska föreningar registrerade hos . Antalet bostadsrättsföreningar är ungefär det dubbla. Regeringen föreslår att lagen om ekonomiska föreningar moderniseras i syfte att förbättra möjligheterna att bedriva kooperativt företagande. Lagen anpassas till de förutsättningar som råder när det gäller verksamhet, organisation och kapital. Lagen förenklas också och anpassas till motsvarande regler i aktiebolagslagen. Enligt regeringen är det angeläget att fortsätta reformarbetet på föreningsrättens område. Beredningen av de återstående frågor som behandlas av fortsätter därför inom med inriktningen att i ett andra steg lägga fram förslag till en helt ny föreningslag. Regeringens förslag i den nu aktuella propositionen innebär bl.a. följande. En ekonomisk förening ska kunna bedriva hela sin verksamhet i ett dotterföretag utan att detta är helägt av föreningen. En ekonomisk förening ska i stadgarna kunna bestämma att kallelser och annan information mellan föreningen och medlemmarna ska kunna skickas med e-post eller på annat elektroniskt sätt även i sådana fall där lagen annars kräver att informationen lämnas i sedvanlig skriftlig form. Varje medlem ska kunna avstå från sådan elektronisk kommunikation och fortsätta att få informationen i sedvanlig skriftlig form. Regeringen gör bedömningen att det inte bör införas någon möjlighet att i stadgarna bestämma att handlingar som enligt lagen om ekonomiska föreningar ska skickas till de medlemmar som begär det i stället får tillhandahållas enbart genom publicering på föreningens webbplats. Det införs tydligare bestämmelser om bl.a. upprättande och förande av medlemsförteckning samt om bevarande av förteckningen. Föreningarnas personuppgiftsansvar för förteckningen tydliggörs. Det införs krav på att förteckningen ska innehålla uppgifter om när en medlem har trätt in i föreningen, och det klargörs att föreningen inte får ta ut någon avgift för att utfärda medlemsbevis. Revisorns ansvar för att granska att medlemsförteckningen sköts på ett korrekt sätt förtydligas. En ekonomisk förening ska kunna anta medlemmar som inte har för avsikt att delta i föreningens verksamhet men som betalar medlemsinsats och har rösträtt, s.k. investerande medlemmar. En ekonomisk förening som vill tillåta investerande medlemmar ska ta in en bestämmelse om detta i sina stadgar. En investerande medlem ska inte kunna vara vanlig medlem. Investerande medlemmar ska i princip vara jämställda med vanliga medlemmar i fråga om ekonomiska rättigheter, t.ex. rätt till vinstutdelning, och i fråga om förvaltningsrättigheter, t.ex. rätt att närvara och yttra sig på föreningsstämman. Röstinflytandet ska dock vara begränsat på så sätt att de aldrig kan förfoga över mer än en tredjedel av det sammanlagda antal röster som avges vid en omröstning. En investerande medlem ska inte räknas som medlem vid tillämpning av bestämmelserna om föreningens bildande och tvångslikvidation. Den beloppsmässiga begränsning som gäller för förlagsinsatser från andra än medlemmar tas bort. Reglerna om föreningsstämman och styrelsen moderniseras, och det blir enklare att ändra stadgarna samt besluta om likvidation och fusion. Kapitalskyddet förstärks genom nya regler om värdeöverföringar motsvarande de som finns i aktiebolagslagen. Flera av de föreslagna ändringarna omfattar även bostadsrättslagen, lagen om kooperativ hyresrätt samt lagstiftningen om kreditmarknadsföreningar, ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar. De nya bestämmelserna är avsedda att träda i kraft . Vissa övergångsbestämmelser finns. De innebär bl.a. att om en förenings stadgar vid ikraftträdandet strider mot en bestämmelse i denna lag ska styrelsen till en för- eningsstämma som hålls lägga fram förslag till ändring av stadgarna i överensstämmelse med bestämmelsen. De ekonomiska föreningarnas verksamhet utgör ett viktigt inslag i den svenska ekonomin. Föreningsformen har också stor betydelse för enskilda och deras vardag. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag som innebär att lagen om ekonomiska föreningar moderniseras i syfte att förbättra möjligheterna att bedriva kooperativt företagande. Regeringens lagförslag har inte mött invändningar i någon motion. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Utskottet övergår nu till att behandla en följdmotion som innehåller ett yrkande om tillkännagivande i en fråga som anknyter till lagförslaget. Återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som innebär att en arbetskooperativ förening ges en vidgad möjlighet att återbetala medlemsinsatser med högre belopp än insatsernas nominella värde och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation (S, MP, V). I motion 2015/16:3258 begär m.fl. (C, L, M, KD) ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda ett tillägg till den föreslagna lagregleringen om återbetalning av medlemsinsatser som möjliggör uttag av högre belopp än det nominella värdet av insatt kapital till arbetskooperativ. En medlem som går ur en ekonomisk förening har som huvudregel rätt att efter avgången få ut sina inbetalda eller genom insatsemission tillgodoförda medlemsinsatser. Medlemmen har dock inte någon rätt att få ut ett högre belopp än vad som tillkommer honom eller henne i förhållande till övriga medlemmar av föreningens egna kapital, beräknat på visst sätt. Vid sidan av detta har medlemmen rätt att få ut sin andel av beslutad och innestående vinstutdelning, se 4 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Rätten till återbetalning är dispositiv för föreningen. En medlems rätt att få ut sina medlemsinsatser när han eller hon lämnar föreningen får således enligt 4 kap. 1 § fjärde stycket samma lag begränsas i stadgarna. Det torde däremot inte vara tillåtet för en förening att betala ut ett högre belopp än det som en gång betalades in till föreningen. Frågan om återbetalning av insatser med belopp som överstiger insatsernas nominella värde har reglerats i lag när det gäller vissa särskilda former av ekonomiska föreningar. En sambruksförening är således som utgångspunkt skyldig att lösa en avgående medlems andel till andelens värde, se 9 § lagen (1975:417) om sambruksföreningar. Om andelen har ökat i värde kan den avgående medlemmen alltså få ut ett högre belopp än vad han eller hon har betalat i insats. Enligt 2 kap. 9 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt gäller i stället uttryckligen att en avgående medlem inte har rätt att få tillbaka ett högre belopp än det han eller hon har betalat i insats. har föreslagit att arbetskooperativa föreningar ska ha rätt att återbetala medlemsinsatser över nominellt belopp. Förslaget motiveras med att det i dessa föreningar kan finnas ett mer konkret behov av en friare reglering än i ekonomiska föreningar i allmänhet. Med arbetskooperativ avser utredningen en förening som kännetecknas av att medlemmarna är anställda av eller på ett liknande sätt deltar med egen arbetsinsats i föreningen. I propositionen anför regeringen att det skulle kunna finnas fördelar med en ordning där en arbetskooperativ förening får återbetala medlemsinsatser över nominellt belopp. En sådan ordning har emellertid, enligt regeringen, också vissa nackdelar. Regeringen anför att en rätt till återbetalning över nominellt belopp skulle kunna försvaga föreningens möjlighet att bygga upp en stabil kapitalbas. Om många medlemmar lämnar föreningen med krav på att få ut hela sin andel i föreningens förmögenhet kan det bli fråga om påtagliga ekonomiska påfrestningar för föreningen. Även om antalet medlemmar som lämnar föreningen är litet kan konsekvenserna för föreningen bli kännbara, särskilt om värdetillväxten i föreningen har varit god och föreningen som en följd av detta måste betala ut stora belopp till de avgående medlemmarna. En mindre stabil kapitalbas kan även öka riskerna för föreningens borgenärer och inverka negativt på förtroendet för den ekonomiska föreningen som associationsform. Vad som också talar mot införandet av bestämmelser om återbetalning av medlemsinsatser över nominellt belopp är att medlemmarnas intresse av att få del av övervärden i en förening delvis kan tillgodoses redan genom de befintliga reglerna om insatsemission (se 10 kap. 2 a § lagen om ekonomiska föreningar). Det finns alltså beaktansvärda skäl såväl för som mot nya regler om återbetalning. Med hänsyn till risken för negativa följder anser regeringen samman- taget att de skäl som talar emot att öppna upp för återbetalning av medlemsin- satser över nominella värden i arbetskooperativ väger över. bör därför gälla även fortsättningsvis. Denna lösning står också bäst i överens- stämmelse med den ekonomiska föreningens karaktär av personassociation snarare än kapitalassociation. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att det inte bör införas någon vidgad möjlighet för en arbetskooperativ förening att återbetala med- lemsinsatser med högre belopp än insatsernas nominella värde. Liksom regeringen anser utskottet att det finns beaktansvärda skäl såväl för som emot nya regler om återbetalning av insatser till mer än nominellt värde i arbetskooperativ. Utskottet vill framhålla att medlemmarna i en arbetskooperativ förening är särskilt beroende av föreningen för sin försörjning samt att det finns en tendens hos medlemmar i arbetskooperativ att ge företräde för lön eller ersättning till sig själva framför konsolidering och investeringar . Reglerna i lagen om ekonomiska föreningar kan ha en hämmande effekt på medlemmarnas investeringsvilja. Mot denna bakgrund anser utskottet, i motsats till regeringen, att fördelarna med en ordning där en arbetskooperativ förening får återbetala medlemsinsatser över nominellt belopp överväger. Det bör överlämnas till den enskilda föreningen att avgöra om denna möjlighet ska finnas just i den föreningen. Ut- skottets uppfattning stämmer överens med det förslag som lämnade i sitt slutbetänkande. Enligt utskottet bör regeringen återkomma till med lagförslag som innebär att en arbetskooperativ förening ges en vidgad möjlighet att återbetala medlemsinsatser med högre belopp än insatsernas nominella värde. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionen. Återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2015/16:3258 av m.fl. (C, FP, M, KD). Liksom regeringen anser vi att det skulle kunna finnas fördelar med en ordning där en arbetskooperativ förening får återbetala medlemsinsatser över nominellt belopp. Som regeringen anför har en sådana ordning också vissa nackdelar, och liksom regeringen anser vi att nackdelarna överväger. En rätt till återbetalning över nominellt belopp skulle kunna försvaga föreningens möjlighet att bygga upp en stabil kapitalbas. Vad som också talar mot införandet av bestämmelser om återbetalning av medlemsinsatser över nominellt belopp är att medlemmarnas intresse av att få del av övervärden i en förening delvis kan tillgodoses redan genom de befintliga reglerna om insatsemission (se 10 kap. 2 a § lagen om ekonomiska föreningar). Om en förening genom insatsemission kontinuerligt för över fritt eget kapital till medlemsinsatserna ökar insatsernas värde och en avgående medlem kommer att kunna få ut ett större belopp än vad han eller hon har betalat in som insats. Har möjligheterna till insatsemission utnyttjats maximalt kommer den avgående medlemmen att få ut hela sin andel av föreningens fria egna kapital. Vi instämmer alltså i regeringens bedömning att det inte bör införas någon vidgad möjlighet för en arbetskooperativ förening att återbetala medlemsinsatser med högre belopp än insatsernas nominella värde. Motionsyrkandet bör därför avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:4 Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403). 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263). 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2015/16:3258 av m.fl. (C, FP, M, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett tillägg till den föreslagna lagregleringen om återbetalning av medlemsinsatser som möjliggör uttag av högre belopp än det nominella värdet av insatt kapital till arbetskooperativ och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG Tryck: , 2016