bet · H301FiU3 · 2015-12-11 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I betänkandet behandlar finansutskottet regeringens förslag i budgetproposi-tionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och 14 motioner som lämnats under den allmänna motionstiden /16. I motionerna finns alternativa budgetförslag från , . Utskottet säger ja till regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet, som uppgår till . Vidare säger utskottet ja till regeringens förslag om ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förslaget till ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Utskottet har även följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Utskottet säger nej till samtliga motionsförslag. I betänkandet finns sex särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 1.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (M) 2.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (SD) 3.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (C) 4.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (L) 5.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (KD) 6.Ändring i socialtjänstlagen (2001:453), punkt 2 (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 yttrande 2015/16:SoU3y Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2016 Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 25 punkt 3 och avslår motionerna 2015/16:1932 av m.fl. (KD), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2015/16:2356 av och (båda SD), 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkandena 76 och 81, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 27, 2015/16:3050 av m.fl. (C) yrkande 3, 2015/16:3088 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:3146 av m.fl. (FP), 2015/16:3150 av m.fl. (C) och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 37. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motion 2015/16:1910 av (M). Ändring i socialtjänstlagen (2001:453) antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 25 punkt 2 och avslår motionerna 2015/16:2510 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2015/16:3088 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (KD), (M), (S), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens proposition 205/16:1 Budgetproposi-tionen i de delar som gäller utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 redovisas regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. yttrande över regeringens förslag till ändring i socialtjänstlagen (2001:453) finns i bilaga 4. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsord-ningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till sammanlagt 93 . I detta ärende föreslår finansutskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning. Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Betänkandet har disponerats så att de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 25 och regeringens förslag till ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning behandlas först. Därefter behandlas regeringens förslag till ändring i socialtjänstlagen (2001:453) och de motioner som väckts med anledning av förslaget. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och antar ändringar i det kommunala utjämningssystemet i enlighet med regeringens förslag. Samtliga motioner avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Närmare om utgiftsområde 25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar tre anslag: 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader och 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Den kommunalt finansierade verksamheten styrs av det övergripande budgetpolitiska ramverket för stabila offentliga finanser om överskottsmål för hela den offentliga sektorn, ett utgiftstak för staten och kravet på kommuner och landsting att ha en budget i balans. Därutöver kräver kommunallagen (1991:900) att kommuner och landsting ska ha en god ekonomisk hushållning i sina verksamheter och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. Kravet om en budget i balans innebär att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om ett negativt resultat skulle uppstå ska enligt kommunallagen det minskade egna kapital som följer av detta återställas , om inte synnerliga skäl föreligger. Balanskravet och kravet om god ekonomisk hushållning bedöms ha en stor betydelse för att säkerställa en ansvarsfull ekonomisk förvaltning i kommunsektorn, minska risken för underskott och bidra till att nå överskottsmålet för hela den offentliga sektorn. Åren 2016–2019 bedöms att kommunsektorns samlade inkomster kommer att öka i en hög takt, med i genomsnitt . Detta skapar enligt regeringen utrymme för ökade utgifter i de kommunala verksamheterna. Staten bidrar till finansieringen av de kommunala verksamheterna genom det generella statsbidraget (anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning), som utgör en mindre del () av kommunsektorns totala intäkter och används på det sätt kommunerna och landstingen själva beslutar. För många kommuner och landsting har emellertid det generella statsbidraget och utjämningssystemet stor betydelse. Enligt regeringen går det dock inte att dra alltför långtgående slutsatser om sambandet mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landstings finansiella ställning. Kommunernas och landstingens ekonomiska resultat kan därför endast i begränsad omfattning användas för att belysa måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. Uppdraget regleras i Statskontorets instruktion. Syftet med uppföljningen är att ge underlag för en kontinuerlig uppdatering av utjämningssystemet. Statskontoret har även i uppdrag att genomföra en övergripande kartläggning de faktorer som har betydelse för kommunerna och deras verksamheter (dnr Fi2013/4575). har vidare gett sakkunniga i uppdrag att biträda departementet med att utforma en metod för att följa upp kommunernas och landstingens ekonomi och en struktur för att sammanställa den information som ligger till grund för uppföljningen (dnr Fi2014/2038). Av den offentliga sektorns totala utgifter står kommunsektorn för närmare hälften. De kommunala utgifterna motsvarade av BNP 2014, varav utgjordes av konsumtion som främst omfattar skattefinansierade välfärdstjänster som kommuner och landsting ansvarar för. Antal sysselsatta inom kommunfinansierade verksamheter uppgick till 1,2 miljoner personer 2014. Kommunsektorns intäkter, exklusive extraordinära intäkter, uppgick till totalt . Intäkter från inkomstskatterna till kommuner och landsting uppgick till 2014, vilket motsvarade knappt två tredjedelar av de totala intäkterna. Enligt redovisning uppgick statsbidragen 2014 till , varav ca 90 miljarder i form av generella statsbidrag och ca 54 miljarder i form av riktade statsbidrag. Övriga intäkter uppgick till . Kommunsektorns kostnader, exklusive extraordinära kostnader, uppgick till totalt . Verksamhetens nettokostnader uppgick till . Hälso- och sjukvården utgjorde den nettokostnadsmässigt största verksamheten följt av socialtjänst och utbildning. Kommuner och landsting ska ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. uppgick resultatet för kommunsektorn som helhet till av skatteintäkter och generella statsbidrag. Kommunernas resultat uppgick i genomsnitt till och landstingens till i genomsnitt . Kommunerna har sammantaget haft högre resultat i relation till skatteintäkter och generella statsbidrag jämfört med landstingen. Tillsammans redovisade kommunerna och landstingen 2014 ett bokslutsresultat som överstiger kommunallagens krav om en ekonomi i balans. Resultaten varierade dock mellan enskilda kommuner och enskilda landsting. var det av kommunerna (228 stycken) och av landstingen (13 stycken) som redovisade positiva resultat. Kommunsektorns totala tillgångar uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Kommunsektorns totala tillgångar har ökat med i genomsnitt 2000–2014. Regeringen gör bedömningen att den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn sammantaget har varit god. har sektorn gått in i en period med ett starkt förändringstryck, där den demografiska utvecklingen har lett till ett ökat kostnadstryck och ökade investeringsbehov inom många verksamheter. Kommunsektorn bedöms uppnå positiva resultat –2019. Resultat som andel av generella statsbidrag och skatteintäkter bedöms i genomsnitt motsvara och kommer därmed med god marginal att överstiga kommunallagens krav om en ekonomi i balans. beräknas det positiva bidraget till inkomsterna från den ökade sysselsättningen på arbetsmarknaden avta, i och med att BNP-gapet enligt prognosen sluts . Resultatet väntas sedan försämras något 2018 och 2019. Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2016 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Källa: Budgetpropositionen . Jämfört med 2014 minskade ramen för utgiftsområdet med 2015, vilket huvudsakligen berodde på ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. I budgetpropositionen föreslås utgiftsområdet öka med 2016 jämfört med prognosen . I propositionen lämnas förslag till ändringar som i huvudsak innebär en återgång till de regler som gällde för beräkning av inkomstutjämningsavgifter fram till utgången av 2013. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Jämfört med 2015 innebär förslaget en minskning med ca . I propositionen föreslår regeringen följande ändringar: • För de kommuner och landsting som betalar en inkomstutjämningsavgift ska den länsvisa skattesatsen fastställas utifrån av medelskattesatsen 2003, dvs. i enlighet med de regler som gällde fram till utgången av 2013. De länsvisa skattesatserna för bidragsberättigade kommuner bör dock även fortsättningsvis fastställas utifrån av medelskattesatsen 2003 och för bidragsberättigade landsting utifrån av medelskattesatsen . • Det särskilda bidrag som inom ramen för strukturbidraget kompenserar de kommuner och landsting som får minskade intäkter från bidrag eller ökade kostnader för avgifter till följd av sänkningen av inkomstutjämningsavgiften avskaffas. • Avgiftsökningar till följd av de föreslagna förändringarna ska ske successivt. Kommuner och landsting ska det år då förändringarna träder i kraft få ett införandebidrag som motsvarar den del av avgiftsökningen som överstiger per invånare. Detta införandebidrag ska därefter minskas med högst per invånare och år. Någon ändring bör inte göras av det befintliga införandebidraget. Förslagen innebär att vissa kommuner och landsting sammantaget kommer att få en avgiftsökning. Vid en återgång till de regler som gällde för beräkningen av inkomstutjämningsavgifter höjs avgiftsuttaget. Till följd av detta ökar regleringsposten. De kommuner och landsting för vilka utfallet i utjämningssystemet försämras betydligt till följd av de föreslagna ändringarna bör ges att anpassa sina kostnader till förändringen. Genom ett införandebidrag som gradvis trappas av kan avgiftsökningarna begränsas. Införandet av ett nytt införandebidrag innebär att regleringsposten blir lägre för alla kommuner, dvs. även för de som får införandebidrag. Regeringen föreslår vidare att takbeloppen i högkostnadsskyddet inom äldreomsorgen höjs fr.o.m. . I enlighet med den kommunala finansieringsprincipen föreslår regeringen därför en minskning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med 2016 och . 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. –ökade omsättningen i utjämningssystemet . Den ökade omsättningen berodde på ökade kostnader för verksamheten enligt LSS. fick hälften av kommunerna utjämningsbidrag och hälften betalade utjämningsavgifter. 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer . Under anslaget anvisas medel som får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området: Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) och Rådet för redovisning (RKR). RKA är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning, där staten och Kommuner och Landsting (SKL) är medlemmar. Staten bidrog 2014 med till rådet för dess verksamhet. Även RKR är en ideell förening i vilken staten och SKL är medlemmar. RKA tillhandahåller bl.a. nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. bidrog staten med till RKR för dess verksamhet. Att öka jämförbarheten och stimulera till jämförelser mellan kommuner och landsting kan bidra till att effektivisera resursutnyttjandet. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning Systemet för kommunalekonomisk utjämning har som syfte att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting att kunna tillhandahålla sina invånare service oberoende av skattekraft och opåverkbara strukturella kostnader. Regeringen föreslår att för de kommuner och landsting som betalar en avgift ska den länsvisa skattesats som används vid beräkningen av inkomstutjämningsavgifter fastställas utifrån av kommunernas och landstingens medelskattesats . Det innebär att avgifterna höjs för dessa kommuner och landsting. Därutöver föreslås ett avskaffande av det särskilda bidrag som, inom ramen för strukturbidraget, kompenserar de kommuner och landsting som fick lägre intäkter eller högre avgifter till följd av sänkningen av inkomstutjäm-ningsavgiften 2014. Förändringarna innebär i huvudsak en återgång till de regler som gällde för beräkning av inkomstutjämningsavgifter fram till utgången av 2013. De avgiftsökningar som följer av de föreslagna förändringarna ska ske successivt. Kommuner och landsting ska det år då förändringarna träder i kraft få ett införandebidrag som motsvarar den del av avgiftsökningen som överstiger per invånare. Detta införandebidrag ska därefter minskas med högst per invånare och år. kommer det således att finnas två införandebidrag: ett bidrag avseende de förändringar som genomfördes och ett bidrag avseende de förändringar som föreslås i propositionen. Eftersom inkomstutjämningsavgifterna redovisas inom ramen för anslaget för kommunalekonomisk utjämning minskar nettot av bidrag och avgifter som regleringsposten ökar med samma belopp. De ökade avgifterna kommer således att fördelas till alla kommuner och landsting. I motion 2015/16:3088 av m.fl. (M) yrkar motionärerna på att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med jämfört med regeringens förslag och att de allmänna bidragen justeras utifrån följande förslag: • Jobbstimulans i försörjningsstödet • Utökad undervisningstid i matematik • Nej till höjt högkostnadsskydd i äldreomsorgen. Som skäl anger motionärerna följande. Systemet för kommunalekonomisk utjämning har som övergripande syfte att alla kommuner och landsting, oavsett den egna skattekraften och strukturella kostnadsskillnader, ska kunna erbjuda en likvärdig service till sina invånare. Det är viktigt att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning genom höga marginaleffekter för de kommuner och landsting som betalar inkomstutjämningsavgift. I motion 2015/16:3241 yrkande 37 av m.fl. (M) anför motionärerna att den jobbstimulans som finns i försörjningsstödet bör höjas från dagens till . Stimulansen innebär att den som fått försörjningsstöd i följd kan få en del av nettoinkomsten från arbete undantagen vid beräkningen av ekonomiskt bistånd. I motion 2015/16:1910 av (M) anför motionären att man bör överväga en förändring av skatteutjämningssystemet. Som skäl anförs bl.a. att utjämningssystemet motverkar sitt syfte och hämmar utvecklingen. Enligt motionären bör skatteutjämningen fullt ut finansieras av staten. I motion 2015/16:2356 av och (båda SD) yrkar motionärerna på att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med ca och att anslag 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader bör minskas med ca 2016 jämfört med regeringens förslag. Vidare föreslår motionärerna två nya anslag: 2:1 Nej till höjd avgift i på och 2:2 Återställt högkostnadsskydd på . Anslagsförslagen innebär totalt en minskning med ca jämfört med regeringen förslag. Som skäl framhåller motionärerna bl.a. att upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell är ett av de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Motionärerna är negativt inställda till den höjning av högkostnadsskyddet som genomförts. Höjningen försvårar situationen för många sjuka och äldre som tvingas lägga ännu större delar av sin disponibla inkomst på läkemedel och sjukhusbesök. Motionärerna vill återställa högkostnadsskyddet till för besök inom den öppna hälso- och sjukvården och till för läkemedel. I motion 2015/16:3150 av m.fl. (C) yrkar motionärerna på att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med 2016 jämfört med regeringens förslag. I motion 2015/16:3050 yrkande 3 av m.fl. (C) anför motionärerna att man bör se över möjligheten att införa en äldreboendegaranti för personer . Motionärerna vill genom en äldreboendegaranti ge äldre personer i behov av stöd i hemmet rätt att oavsett var i landet man bor själva bestämma vem som ska erbjuda det stödet och att ge personer rätt att själva få bestämma när det är dags att flytta till ett trygghetsboende eller till ett boende för vård och omsorg. ska i sina biståndsbedömningar ta större hänsyn till den oro och ångest som många äldre personer kan uppleva. I motion 2015/16:3146 av m.fl. (FP) yrkar motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med 2016 jämfört med regeringens förslag. Som skäl framhåller motionärerna bl.a. värnandet av möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför utjämnas med avseende på faktorer som inte går att påverka. Utjämningssystemet ska innehålla drivkrafter för tillväxt. Motionärerna föreslår att arbetsgivaravgifterna för unga ska sänkas ytterligare. Därmed föreligger inte något behov av bygga ut anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning i den grad regeringen föreslår. Till skillnad från effekterna av de förslag regeringen lämnar i budgetpropositionen drabbas inte kommunerna fullt ut av kostnadsökningen. Anslaget bör därför minskas med 2016 jämfört med regeringens förslag. Att säkerställa en god verksamhet inom landstingen är en prioriterad politisk uppgift. Motionärerna anser att de anslag som regeringen föreslår endast kan ha en marginell påverkan på landstingens förmåga att möta de specifika utmaningar regeringen motiverar tillskottet med. Om landstingen bör få särskilda tillskott är sannolikt ett allmänt resurstillskott mer träffsäkert. Patientavgifter ska vara låga och väl avvägda och i vilken mån de ska tas ut eller inte är en central fråga för landstingen att avgöra. Motionärerna avvisar regeringens förslag om en ökning av anslaget med för kostnadsfri mammografi. Motionärerna reglerar via anslaget 1:1 även delvis genomförandet av en ny lag om vård av unga enligt förslag i SOU 2015:71 Barns och ungas rätt vid tvångsvård genom ett tillskott på totalt 2016. Vidare avvisas regeringens förslag om justerad riksnorm om . Slutligen föreslås, via anslaget 1:1, också justeringar till följd av ett förslag om förändringar av skattesystemets utformning. innebär förslaget om ett justerat reseavdrag en minskning av anslaget med och förslaget om en avvisning av höjd bensinskatt en minskning om . förväntas dessa reformer sammantaget höja inkomsterna från den kommunala inkomstskatten med . Därmed föreslås den kommunalekonomiska utjämningen justeras ned med motsvarande belopp. I motion 2015/16:1932 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna på att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör ökas med 2016 jämfört med regeringens förslag. Motionärerna avvisar flera av de av regeringens reformer som påverkar den kommunalekonomiska utjämningen. Enligt motionärerna bedriver regeringen en politik som slår mot jobb och företagande som den utökar det offentliga åtagandet genom flera satsningar på att kostnadsbefria utvalda delar av välfärden. Risken med regeringens politik är att färre jobb skapas, sysselsättningen minskar och möjligheten att möta det ökade offentliga åtagandet försämras. Mot den bakgrunden avvisar motionärerna förslagen om kostnadsfri tandvård för unga, kostnadsfri sjukvård för personer och kostnadsfri mammografi. De säger också nej till förslaget om ett generellt tillskott till landstingen för sjukvården och vill i stället införa en ny prestationsbaserad kvalitetssatsning med inriktning på förebyggande och rehabiliterande insatser. Dessutom säger de nej till regeringens höjning av takbeloppet för äldreomsorgstaxan.