bet · H201MJU7 · 2015-02-24 00:00:00 — Bromerade flamskyddsmedel finns kvar länge i naturen, samlas i organismer och är giftiga. Flamskyddsmedel kan även finnas i mat, och då främst fisk. Många flamskyddsmedel samlas i dammet inomhus, men genom att städa och vädra minskar man mängden. Flera av de farligaste flamskyddsmedlen är förbjudna i t.ex. elektriska och elektroniska varor. Hexabromcyklododekan (HBCDD) och dekabromdifenyleter (DBDE) finns på kandidatförteckningen över särskilt farliga ämnen. Ämnen som finns på kandidatförteckningen måste leverantörer av varor informera om så att varan kan användas säkert. Ämnen på kandidatförteckningen är dessutom kandidater för att föras upp på bilaga XIV till Reach. Ämnen på bilaga XIV kräver tillstånd för att få användas. HBCDD var ett av de första ämnen som fördes upp på bilaga XIV och kommer att vara förbjudet att använda utan tillstånd från . , genom Kemikalieinspektionen, var det land som utvärderade HBCDD under det existerande ämnesprogrammet som fanns före Reach och var därmed drivkraften i att HBCDD var ett av de ämnen som först togs upp på bilaga XIV. HBCDD är också ett av de ämnen som omfattas av och är därmed ett av de ämnen som ska fasas ut globalt. Bromerade flamskyddsmedel finns även bland de ämnen som utvärderas av medlemsländer under Reachförordningen. Dessa utvärderingar ska komma fram till om åtgärder behöver vidtas, t.ex. för riskminskning. Bromerade flamskyddsmedel finns även upptagna på Internationella kemikaliesekretariatets (Chemsec) s.k. SIN-list, där SIN står för ”substitute it now”. Av kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39) framgår att halterna av vissa svårnedbrytbara bromerade flamskyddsmedel och perfluorerade ämnen fort-sätter att öka i modersmjölk och i blodprover. Generellt kan sägas att när svårnedbrytbara ämnen förbjuds eller begränsas kan en minskning av halterna observeras relativt snart i både människokroppen och miljön, men halterna sänks ofta mycket långsamt. Utskottet har tidigare i såväl detta som tidigare betänkanden uppmärksammat Kemikalieinspektionens arbete med att genomföra handlingsplanen och att efter förslag från regeringen har utökat Kemikalieinspektionens anslag. Exempel på ämnen som prioriteras i Kemikalieinspektionens handlingsplan är redan kända problemämnen som konsumenter exponeras för, som kvicksilver och kvicksilverföreningar, kadmium och kadmiumföreningar, ftalater, bromerade flamskyddsmedel och perfluorerade ämnen. Kemikalieinspektionen har kraftigt ökat tillsynen av farliga ämnen i varor –2014, vilket har resulterat i att uppmärksammade brister lett till åtalsanmälningar. Överträdelserna har främst gällt att gränsvärden för bl.a. bromerade flamskyddsmedel överskridits. Regeringen upphävde det nationella förbudet mot deka-BDE. Förbudet omfattade bl.a. textilier och möbler (andra varor än fordon och den elektronik som omfattas av RoHS) och hade varit i kraft . Regeringen ansåg att all användning av deka-BDE bör regleras på EU-nivå och att EU-regler får större effekt från miljö- och hälsosynpunkt än ett nationellt förbud och bidrar till den fria rörligheten för varor och tjänster på EU:s inre marknad. Kemikalieinspektionen har på grundval av ett uppdrag från regeringen utrett frågan och medverkat till riskbedömningen av deka-BDE och tagit fram ytterligare kunskap om ämnet (Kemikalieinspek-tionen, DekaBDE – rapport från ett regeringsuppdrag, Rapport 1/09). Av rapporten framgår att Kemikalieinspektionen anser att de nya forskningsdata som har framkommit styrker de misstankar som finns om persistens, bioackumulering och toxicitet. Dessa misstankar i kombination med relativt oförändrade halter deka-BDE i rovfåglar och i miljön gör att Kemikalieinspektionen fortsatt kommer att vara aktiv i den riskbedömning av deka- BDE som pågår i EU. Eftersom användningen av deka-BDE har minskat förväntas en reducerad exponering för människor och miljö. Därför föreslås inga ytterligare omedelbara åtgärder, men det är viktigt att följa hur exponeringen utvecklas för att vid behov föreslå åtgärder. Deka-BDE används huvudsakligen i olika varor och följer därför de internationella varuströmmarna. Den största användningen, i plaster i elektronik, kan komma att kraftigt begränsas både i importerade varor och vid svensk tillverkning genom EU:s RoHS-direktiv. Det finns dock farhågor om att omfattningen av RoHS-direktivet kan bli mindre för de produktkategorier som ingår. Vid översynen av direktivet är det därför viktigt att arbeta för att så inte sker. Den införsel av deka-BDE som kommer att kvarstå i om deka-BDE inte används i elektriska och elektroniska produkter gäller möbler, specialtextilier, storskaliga fasta industriverktyg, medicintekniska produkter, övervaknings- och kontrollinstrument samt fortskaffningsmedel såsom bilar och flygplan. I översynen föreslås att medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument ska inkluderas. Echa har blivit ombedd av att ta fram ett begränsningsförslag för användningen av deka-BDE. En begränsning av användning av deka-BDE inom EU har också föreslagits. Förslaget är föremål för offentligt samråd t.o.m. . Efter det offentliga samrådet ska inkomna synpunkter tas om hand av rapportörslandet och diskuteras mellan medlemsstaterna innan det eventuellt läggs ett förslag från kommissionen som medlemsstaterna får ta ställning till. Utskottet konstaterar att bromerade flamskyddsmedel i likhet med t.ex. kvicksilver kan transporteras långa vägar i luften. Miljösituationen i påverkas alltså av kemikalieanvändningen i övriga världen, såväl via handel som via långväga transporter av farliga ämnen i miljön. Utskottet är oroat över utvecklingen när det gäller bromerade flamskyddsmedel. Bromerade flamskyddsmedel lagras i människors kroppar och i miljön. Som framgått ovan finns det risk för att dessa medel skadar ofödda barn, har hormonstörande effekter och orsakar cancer. Utskottet konstaterar också att resultatet av Kemikalieinspektionens tillsyn visar att gränsvärdena för bromerade flamskyddsmedel har överskridits, vilket har legat till grund för åtalsanmälningar. Utskottet anser att samarbetet inom såväl EU som i övriga internationella sammanhang därför är nödvändigt för att åtgärda kemikalierelaterade problem. På grundval av de risker som finns med bromerade flamskyddsmedel anser utskottet att EU måste öka takten för att begränsa och fasa ut användningen av sådana särskilt farliga ämnen. Regeringen bör därför verka för att bromerade flamskyddsmedel begränsas ytterligare eller fasas ut inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 2014/15:2981 (C, M, FP, KD) yrkande 14 i denna del och 2014/15:69 (V) yrkande 6 i denna del. Som framgått ovan är en begränsning av användning av deka-BDE föreslagen inom EU. Utskottet anser att en EU-gemensam begränsning är att föredra framför ett nationellt förbud och föreslår därmed att motion 2014/15:69 (V) yrkande 6 i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högfluorerade ämnen som rör nationella begränsningar, en och en nationell strategi. Jämför reservationerna 12 (V) och 13 (SD). I kommittémotion 2014/15:69 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås nationella begränsningar av perfluoroktansyra (PFOA) och andra PFOA-liknande ämnen. Vanliga produkter där perfluorerade ämnen kan ingå är impregnerat papper och textilier, rengöringsmedel och brandsläckningsskum. PFOA bryts inte ned i naturen, är reproduktionsstörande och misstänks vara cancerframkallande för människor. En reglering av PFOA är på gång inom EU. bör därför gå före och införa nationella begränsningar mot PFOA och PFOA-liknande ämnen i varor som barn kommer i kontakt med samt i varor som kommer i kontakt med livsmedel och kläder. I kommittémotion 2014/15:2781 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås en för att utreda bakgrunden till och konsekvenserna av spridningen av poly- och perfluorerade alkylsubstanser (PFAS). Enligt yrkande 2 bör geologiska undersökning få i uppgift att etablera en nationell strategi för kartläggning och hantering av alla miljökonsekvenser som förknippas med PFAS. behandling och kompletterande uppgifter Högfluorerade ämnen används som ett samlingsbegrepp för perfluorerade och polyfluorerade ämnen. Polyfluorerade ämnen kan brytas ned till perfluorerade ämnen som är långlivade och i vissa fall giftigare än ursprungsämnet. De perfluorerade ämnena kan även transporteras långa sträckor, vilket är orsaken till att de förekommer i höga halter hos djur i . Det är vidare känt att vissa av ämnena i gruppen poly- och perfluorerade ämnen är bioackumulerande och toxiska, och att de kan skada fortplantningen hos människor och djur. För de flesta av ämnena i gruppen saknas emellertid grundläggande kunskap om deras miljö- och hälsofarliga egenskaper. Ämnenas vatten- och fettavstötande egenskaper, och deras värmetålighet, är skälet till att de har fått många användningsområden. Användningen av poly- och perfluorerade ämnen är utbredd, och de finns i en mängd produkter, t.ex. fritidskläder och skor, köksutrustning, impregneringsmedel och brandsläckningsmedel. Människor utsätts för perfluorerade ämnen främst via mat, dricksvatten och damm. Ämnen från denna grupp används i vissa livsmedelsförpackningar eftersom de skyddar förpackningarna både från fett och från vatten. I vissa fall kan de perfluorerade ämnena vandra över från förpackningen till livsmedlet. Det finns också flera kända fall där perfluorerade ämnen har förorenat mark och vattentäkter. Vid behandlingen av den senaste kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39) framhöll utskottet att det var angeläget att göra en samlad bedömning av riskerna med hela gruppen poly- och perfluorerade ämnen. Ytterligare skäl till detta är att ämnena används i olika kombinationer och att ett ämne i en vara ofta byts ut mot ett annat snarlikt. Det finns således starka skäl för att inom EU ta fram en handlingsplan med en samlad bedömning av vilka åtgärder som behövs för hela gruppen poly- och perfluorerade ämnen. Handlingsplanen kan täcka allt från behovet av forskning, utveckling av metodik för riskbedömning och miljöövervakning till vilka möjligheter och begränsningar som dagens kemikalie- och varuregler innebär när det gäller att genomföra riskminskande åtgärder. Regeringen gav , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, och geologiska undersökning i uppdrag att genomföra en screening av miljögifter, däribland högfluorerade ämnen, i yt- och grundvatten. Undersökningen ska ge en bild av var föroreningarna finns och hur allvarliga de är. I uppdraget anges också att myndigheterna ska analysera resultatet och ge förslag till vidare åtgärder. Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram preliminära riktvärden för högfluorerade ämnen i mark- och grundvatten . Kemikalieinspektionens uppdrag innebär att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag och intensifiera arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Ett prioriterat område är de svårnedbrytbara och giftiga högfluorerade ämnena. Kemikalieinspektionen ska ta fram förslag till en möjlig reglering av brandskum. Myndigheten ska också ta fram ett nationellt åtgärdsprogram för att minska förekomsten av högfluorerade ämnen i andra kemiska produkter och varor. Utskottet har tidigare behandlat frågor som rör högflorerade ämnen. Av redovisningen ovan framgår att utskottet tidigare förespråkat att en handlingsplan för gruppen poly- och perfluorerade ämnen bör tas fram inom EU. är utskottet positivt till att regeringen har gett flera myndigheter i uppdrag att genomföra en screening av miljögifter, däribland högfluorerade ämnen, i yt- och grundvatten. Utskottet konstaterar också att Kemikalieinspektionens vidareutveckling av handlingsplanen innehåller både förslag till reglering av brandskum och ett nationellt åtgärdsprogram för att minska förekomsten av högfluorerade ämnen i andra kemiska produkter och varor. Med hänvisning till pågående utredningsarbete föreslår utskottet att motionerna 2014/15:69 (V) yrkande 7 och 2014/15:2781 (SD) yrkandena 1 och 2 lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förbud mot nonylfenoletoxylat, triklosan, triklokarban och silver. Jämför reservation 14 (V). Enligt kommittémotion 2014/15:69 av m.fl. (V) yrkande 8 bör nonylfenoletoxylat förbjudas i alla varor som kommer i kontakt med barn. Nonylfenoletoxylat finns bl.a. i textilier. Kemikalien är mycket giftig för vattenlevande organismer och tillhör en grupp av ämnen som prioriteras i EU:s vattendirektiv och arbete med nya gifter. I yrkande 9 i samma motion uppmärksammas att det behövs ett förbud mot triklosan, triklokarban och silver som tillsatser i olika konsumentprodukter, eftersom dessa ämnen kan bidra till utvecklingen av resistenta bakterier. Användningen av silver, triklosan och triklokarban blir allt vanligare, och det är ämnen som kan bidra till utvecklingen av resistenta bakterier. Dessa ämnen finns i sportkläder, deodoranter, strumpor, tandborstar och tvättmaskiner. Ett förbud mot triklosan, triklokarban och silver som tillsatser i olika konsumentprodukter bör införas. behandling och kompletterande uppgifter I samband med utskottets tidigare behandling av motionsförslag om nonylfenoletoxylat, triklosan, triklokarban och silver m.m. har konstaterats att det inte finns något sammanhållet regelverk som reglerar ämnen i textilprodukter inom EU (bet. 2013/14MJU13). Reachförordningen innehåller dock vissa regler som rör textilprodukter, bl.a. krav på information om varors innehåll av särskilt farliga ämnen och ett antal förbud och begränsningar som rör azofärgämnen, vissa flamskyddsmedel och nickel i knappar som används i kläder. I den senaste kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39) förordades en samlad lagstiftning som reglerar användningen av farliga ämnen i textilier, och utskottet välkomnade en sådan lagstiftning som särskilt bör ta hänsyn till barns användningsmönster och deras särskilda känslighet. Av budgetpropositionen framgår att i syfte att minska barns exponering för farliga kemikalier verkar regeringen för en harmonisering av kemikalieregler för textilier på EU-nivå. När det gäller nonylfenoletoxylat har , genom Kemikalieinspek-tionen, lämnat in ett förslag till utökad användningsbegränsning av nonylfenoletoxylater inom Reach. Förslaget innebär att även importerad textil ska täckas in. Förslaget processas inom EU. Det är kommissionens ansvar att ta fram ett förslag till utökning. har utsetts till utvärderande medlemsland för ett antal olika silverföreningar som ingår i översynsprogrammet för biocider. Det är Kemikalieinspektionen i egenskap av behörig myndighet som utför utvärderingen. I uppgiften ingår att utvärdera de risker för människors hälsa och miljön som är förknippade med användningen av silver i olika typer av biocidprodukter. Resultatet av utvärderingen kommer att presenteras i en riskbedömningsrapport. Rapporten kommer att ligga till grund för Europeiska kommissionens beslut om huruvida silverföreningar ska godkännas och därmed få användas som biocid även . Biocidprodukter som innehåller silverföreningar som inte är godkända och inte är under utvärdering inom översynsprogrammet får inte säljas i . Varor behandlade med silver får inte släppas ut på marknaden efter om inte silverföreningen är godkänd för användningen i fråga. Inledningsvis konstaterar utskottet att den övervägande delen av de kläder och skor som används i EU tillverkas i länder i och där kan orsaka stora miljö- och hälsoproblem. Vid textiltillverkning, från fiberframställning till färdig vara, används stora mängder kemikalier. Kemikalier som har tillsatts under tillverkningsprocessen kan finnas kvar när varorna når slutanvändaren. Genom bl.a. slitage och tvätt kan miljö- och hälsofarliga ämnen spridas till miljön. Detta kan innebära att människor kan komma att indirekt exponeras för ämnena. Vidare kan ämnena orsaka miljörisker, t.ex. genom att de bryts ned långsamt eller är skadliga för vattenlevande organismer. Utskottet anser att det är positivt att det pågår ett arbete med frågorna, och det är väsentligt att fortsätter att arbeta för en harmonisering på EU-nivå av miljökrav på textilier. Utskottet vill också nämna att frågan om behovet att få bort gifter ur vardagen har väckts på miljörådets möte i . Vid mötet efterlyste tillsammans med flera andra EU-länder bättre kontroll av och information om farliga kemikalier i olika varor. lyfte särskilt behovet av bättre information om märkning av allergiframkallande ämnen och andra farliga ämnen i textilier. I detta sammanhang vill utskottet hänvisa till sin behandling av motionsförslag om avfall och kretslopp i betänkande 2014/15:MJU8 där utskottet uttalade att man avser att följa frågan om en hållbar hantering av allergiframkallande ämnen och andra farliga ämnen i textilier. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion 2014/15:69 (V) yrkandena 8 och 9 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en handlingsplan för att fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel, godkännande av växtskyddsmedel och utredning om EU-lagstiftningens tillämpning. Jämför reservation 15 (V) I kommittémotion 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås att antar en handlingsplan för att fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel. Kemisk bekämpning inom jordbruket ger negativa effekter för den biologiska mångfalden, och den kan på både kort och lång sikt påverka människors hälsa. Undersökningar av grundvattnet i –2010 visar att en tredjedel av proverna innehöll bekämpningsmedel, och en fjärdedel av dessa hade halter som överskred riktvärdet. Enligt motion 2014/15:1054 av (M) yrkande 1 behöver processen kring godkännande av växtskyddsmedel i ta hänsyn till produktionens behov av växtskyddsmedel, vilket motionären uppger att man gör i andra EU-länder. I yrkande 2 i samma motion föreslås en utredning om konsekvenserna av tillämpning av EU-lagstiftningen om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. behandling och kompletterande uppgifter har flera EU-rättsakter antagits på bekämpningsmedelsområdet. EU:s växtskyddsmedelsförordning, dvs. och rådets förordning (EU) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, började gälla , och och rådets direktiv /128/EG av om hållbar användning av bekämpningsmedel började gälla . Direktivet är endast tillämpligt på växtskyddsmedel. Rättsakterna väntas leda till ett stärkt skydd för människors hälsa och miljön mot effekterna av växtskyddsmedel. Detta ska uppnås bl.a. genom att alla jordbrukare ska tillämpa principen om ett integrerat växtskydd. Ett integrerat växtskydd innebär att alla tillgängliga växtskyddsmetoder noga övervägs och att lämpliga åtgärder integreras i odlingen. Lämpliga åtgärder är sådana som motverkar utvecklingen av skadliga organismer och som håller användningen av växtskyddsmedel och andra former av ingrepp på nivåer som är ekonomiskt och ekologiskt försvarbara och som minskar eller minimerar riskerna för människors hälsa och miljön. Principen om ett integrerat växtskydd betonar odlingen av sunda grödor med minsta möjliga ingrepp i jordbruksekosystemen och uppmuntrar naturliga mekanismer för bekämpning av skadegörare och ogräs. Enligt den senaste kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39) har svenska erfarenheter av substitution och nationella handlingsplaner satt tydliga avtryck i rättsakterna om växtskyddsmedel. En nyhet är införandet i EU:s växtskyddsmedelsförordning av uteslutningskriterier för verksamma ämnen som kan ge upphov till cancer, skador på arvsmassan eller fortplantningen eller störningar på hormonsystemet. Sådana ämnen får nu endast godkännas om det behövs för att kontrollera en allvarlig fara inom växtskyddet. Perioden för godkännande får uppgå till högst . Den förra regeringen beslutade om en ny förordning (2014:425) om bekämpningsmedel. I förordningen samlas och förtydligas gällande regler om godkännande och hantering av växtskyddsmedel och biocidprodukter. Den nya förordningen innebär också en viss skärpning av rådande regelverk, bl.a. när det gäller möjligheten att använda växtskyddsmedel på grusbelagda ytor eller på frilufts- och idrottsanläggningar. Som tidigare framgått har den förra regeringen lämnat in en stämningsansökan till tribunalen (Europeiska domstolens förstainstansrätt). Stämningsansökan rör de kriterier som ska tas fram enligt förordningen om biocidprodukter, men den rättsakt med kriterier som kommissionen ska ta fram kommer även att ha betydelse för växtskyddsmedel. har tagit fram en handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2017. Målet med handlingsplanen är – att minska riskerna för miljö och hälsa – att halter av växtskyddsmedel i vatten ska vara nära noll – att resthalter i inhemskt odlade vegetabilier ska vara låga och inte innebära risker – att risker för användare av växtskyddsmedel ska vara små – att utveckla och införa integrerat växtskydd och alternativa metoder eller tekniker för att minska beroendet av bekämpningsmedel. inrättade ett växtskyddsråd. bestod 2013 av representanter från bl.a. , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, och intresseorganisationer (, verksamhet 2013). har föreslagit att en oberoende utredning görs som innehåller en företags- och samhällsekonomisk och miljö- och hälsomässig konsekvensanalys för tillämpning av EU-lagstiftningen om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, om det finns skillnader i tillämpningen av lagstiftningen i för viktiga konkurrentländer, om länderna ligger i fas med varandra när det gäller viktiga beslut samt om konsekvenserna av att gå före i miljö- och hälsoarbetet men även frågan om export av miljö- och hälsopåverkan. Den förra regeringen tillsatte en utredning för att belysa konkurrenskraften och utvecklingsmöjligheterna för den svenska jordbruks- och trädgårdsproduktionen. Slutbetänkandet ska redovisas (dir. 2013:20). Utredningen ska bl.a. ta fram förslag till strategi och åtgärder utanför skatteområdet för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Enligt Miljö- och kommer förslag om en oberoende utredning att tas om hand av (). Utskottet anser att riskerna med växtskyddsmedel för människors hälsa och miljön behöver minska. Nödvändiga åtgärder innefattar bl.a. att, i större utsträckning än vad som är fallet , skydda allmänna vattentäkter från effekterna av växtskyddsmedel. Det är också viktigt att vissa användningar av växtskyddsmedel som har fasats ut eller aldrig har förekommit i inte tas i bruk. Vidare är det angeläget att jordbrukare fortsätter att tillämpa principen om ett integrerat växtskydd. När det gäller frågan om likartad tillämpning av regler och hänsyn till produktionens behov av växtskyddsmedel har utskottet utförligt behandlat denna fråga i sina betänkanden /12:MJU18 och 2013/14:MJU13. Utskottet kan dessutom tillägga att det svenska jordbrukets konkurrenskraft är föremål för utredning enligt vad som framgått ovan. Utskottet, som inte vill föregripa resultatet av den pågående utredningen, föreslår därför att motionerna 2014/15:848 (V) yrkande 13 och 2014/15:1054 (M) yrkandena 1 och 2 lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av lagstiftningen om båtbottenfärger och straffskärpning vid överträdelser. I motion 2014/15:1006 av (SD) uppmärksammas användningen av giftig bottenfärg i . Bottenfärger används för att motverka påväxt på skrovet av vattenlevande organismer. Det finns enligt motionären mycket som talar för att efterlevnaden av gällande regelverk är bristfällig, och därför behövs både en översyn av lagstiftningen och skärpta straff för dem som inte följer reglerna. behandling och kompletterande uppgifter Kommissionen ska, i enlighet med EU:s biocidförordning, senast rapportera till och rådet om hur förordningen bidrar till en mer hållbar användning av biocidprodukter.