bet · H201SfU10 · 2015-03-19 00:00:00 — Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga I betänkandet behandlas proposition 2014/15:50 Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga och en följdmotion som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också motioner om socialavgifter från den allmänna motionstiden /15. beslutade om en beräkning av inkomsterna på statens budget 2015 i enlighet med allianspartiernas budgetförslag (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Vidare beslutade ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med de ytterligare förändringar av skatte- och avgiftsreglerna som överensstämmer med allianspartiernas beräkningar. Tillkännagivandet innebar bl.a. att regeringen skulle återkomma med ett förslag motsvarande förslagen i den förra regeringens proposition Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta (prop. 2013/14:116). I propositionen föreslår nu regeringen en sänkning av socialavgifterna för ungdomar som inte har fyllt och att nedsättningen av socialavgifter helt tas bort för personer som har fyllt . Lagförslagen föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns tre reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga 1.Avslag på propositionen, punkt 1 (SD) 2.Nedsättning av socialavgifterna för unga, punkt 2 (SD) 3.Socialavgifter i övrigt, punkt 3 (SD) Avslag på propositionen, punkt 1 (S, MP, V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). 2. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. 3. lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Därmed bifaller proposition 2014/15:50 punkterna 1–3 och avslår motion 2014/15:3035 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Nedsättning av socialavgifterna för unga 2014/15:3035 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 2 (SD) 2014/15:149 av (M), 2014/15:226 av (M), 2014/15:534 av och (C), 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2014/15:1260 av (M) yrkande 3 och 2014/15:2375 av och (M). Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (S)*, (M), (S)*, (SD), (M), (S)*, (C), (M), (SD), (FP), (KD), (S)*, (S)*, (M), (MP)* och (V)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilt yttrande. I detta betänkande behandlas proposition 2014/15:50 Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga och en följdmotion som väckts med anledning av propositionen. beslutade vid behandlingen av budgetpropositionens förslag till beräkning av statens inkomster att bl.a. tillkännage som sin mening att regeringen skulle återkomma till med förslag om en ytterligare sänkning av socialavgifterna för ungdomar och slopad nedsättning för personer som fyllt (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). De förändringar av de nedsatta socialavgifterna för unga som tillkännagivandet omfattar motsvarar förslagen i den förra regeringens proposition Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta (prop. 2013/14:116). I propositionen återkommer regeringen med förslag i enlighet med beslut. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Utskottet behandlar också i detta betänkande motioner om socialavgifter från den allmänna motionstiden /15. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Utskottets förslag i korthet bifaller propositionen och avslår ett yrkande om avslag på propositionen. Vidare avslår yrkanden om att avskaffa ungdomsrabatten och införa andra åtgärder. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (SD) och särskilt yttrande (S, MP, V). Socialavgifter tas ut för att finansiera de sociala trygghetssystemen och utgörs av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas i första hand av arbetsgivare medan egenavgifter normalt betalas av fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet, dvs. enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Regler om socialavgifter finns i socialavgiftslagen (2000:980). Enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift ska arbetsgivare och enskilda näringsidkare betala allmän löneavgift. Den allmänna löneavgiften debiteras i samband med, och på samma underlag som, socialavgifterna. Arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till . Egenavgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till , om inte anmälan om annan karenstid än har gjorts till . I arbetsgivaravgifterna respektive egenavgifterna ingår en ålderspensionsavgift om av avgiftsunderlaget. Ålderspensionsavgiften finansierar ålderspensionssystemet och kan inte reduceras. För personer som vid årets ingång inte har fyllt är socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, nedsatta. Nedsättningen innebär att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, uppgår till en fjärdedel av de totala avgifterna. Det innebär att arbetsgivaravgiften, inklusive den allmänna löneavgiften, för en person som inte har fyllt är totalt . beslutade att till regeringen överlämna finansutskottets betänkande 2014/15:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, med en anmälan att bifallit bl.a. reservation 3 under punkt 2 i utskottets förslag till riksdagsbeslut. I enlighet med beslut (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29) föreslår regeringen nu att socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, sänks för personer som vid årets ingång inte har fyllt och tas bort helt för personer som vid årets ingång har fyllt . Förslaget medför följdändringar i fråga om åldersgränsen för egenavgiftsnedsättningen och begränsningsreglerna vid avgiftsberäkningen för stödområde A. I partimotion 2014/15:3035 yrkar m.fl. (SD) avslag på propositionen (yrkande 1). Motionärerna anser att trots kritiken från tunga institutioner som utvärdering (IFAU) föreslås nu en utvidgning av ungdomsrabatten. Utvidgningen syftar till att göra det ännu billigare för företagen att anställa personer upp till . slopas sänkningen för de som har fyllt , vilket medför att färre ungdomar omfattas eftersom den övre gränsen för nedsättning sänks med . Förslaget som helhet medför dock att ungdomsrabatten kommer att kosta ytterligare en kvarts miljard kronor . Motionärerna kan inte ställa sig bakom ett sådant förslag och yrkar därför att propositionen ska avslås. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa ungdomsrabatten i sin helhet för att den enligt motionärerna är ineffektiv och i första hand gynnar redan anställda unga. Effekten av nedsättningen är försumbar, och de minskade inkomsterna står inte i proportion till antalet nya jobb. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att nyttja det frigjorda reformutrymmet till mer effektiva arbetsmarknadsåtgärder för de berörda målgrupperna. Trösklarna in på arbetsmarknaden bör enligt motionärerna lösas med andra åtgärder. Bland annat bör en s.k. lärlingsanställning införas. För att komma till rätta med den generella arbetslösheten bör åtgärder vidtas för att öka antalet lediga jobb och öka arbetslösas anställningsbarhet genom ökad kompetens, snarare än genom billigare anställningar. De genomförda sänkningarna av socialavgifterna för unga bedöms ha medfört en ökad efterfrågan av att anställa ungdomar och därmed lägre ungdomsarbetslöshet. Arbetslösheten är vidare särskilt hög för de unga som söker sig in på arbetsmarknaden direkt efter gymnasiet och minskar gradvis med åldern. För unga med högskoleutbildning går arbetsmarknadsinträdet snabbare, och arbetslösheten bland dessa är betydligt lägre. Dagens nedsättning av socialavgifterna bedöms främst underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga som har gymnasieutbildning men saknar arbetslivserfarenhet. Genom att rikta en större del av sänkningen mot de yngsta i målgruppen kan nedsättningen bli mer effektiv och tillsammans med tidigare nedsättningar leda till att fler unga får jobb. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag om att ytterligare sänka socialavgifterna för unga som inte har fyllt och att ta bort nedsättningen för personer som har fyllt . Motion 2014/15:3035 (SD) yrkandena 1–3 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. arbetsgivaravgifter för små företag, avgiftsskyldighet för andra föreningar än idrottsföreningar och inrättande av frizoner i glesbygd. Jämför reservation 3 (SD). Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) får arbetsgivare, enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag som är verksamma i vissa angivna kommuner i och västra (stödområde A) göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna och den allmänna löneavgiften (regionalt stöd). Företag som är verksamma i stödområdet ges ett avdrag av avgiftsunderlaget vid beräkningen av den allmänna löneavgiften, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. För arbetsgivare uppgår avdraget till högst och för enskilda näringsidkare till högst . Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Enligt 3 kap. 18 § socialavgiftslagen får vid beräkningen av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag avdrag göras av avgiftsunderlaget för inkomst av aktiv näringsverksamhet, dock högst med . Som förutsättning för avdraget gäller att avgiftsunderlaget överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 26 men inte och inte bara ska betala ålderspensionsavgiften. Ersättning till idrottsutövare från ideella föreningar som har till huvudsyfte att främja idrottslig verksamhet är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen avgiftsfri om ersättningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp. I kommittémotion 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa ett arbetsgivaravdrag. Enligt motionärerna är inte generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna det mest effektiva sättet att stimulera sysselsättningen. Därför bör direkta satsningar riktas mot små företag. Ett avdrag som gäller lika för alla företag gynnar enligt motionärerna proportionellt de mindre företagen eftersom de får den största vinsten av en sådan reform. Genom ett avdrag som gäller lika för alla företag, oavsett antal anställda, undviks även oönskade tröskeleffekter. (M) begär i motion 2014/15:149 ett tillkännagivande om möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden. Enligt motionären bör sådana frizoner innebära exempelvis reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. I motion 2014/15:226 begär (M) ett tillkännagivande om möjligheterna att förbättra regelverken och arbetsgivaravgifterna för små företag. Små företag tyngs enligt motionären av skatter, krångel och byråkrati. Storleken på arbetsgivaravgifterna påverkar sysselsättningen och företagens expansionsmöjligheter. (M) begär i motion 2014/15:1260 yrkande 3 ett tillkännagivande om en sänkning av arbetsgivaravgiften för små företag – så att de vågar expandera och bidra till landets välstånd. I motion 2014/15:2375 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att låta Svenskt Friluftsliv omfattas av socialavgiftslagens s.k. halva basbeloppsregel. har ideella idrottsföreningar möjlighet att betala ersättning utan sociala avgifter till en idrottsutövare på upp till ett halvt prisbasbelopp. Denna möjlighet bör enligt motionärerna omfatta alla föreningar som är anslutna till Svenskt Friluftsliv och inte bara medlemmar i . och (båda C) begär i motion 2014/15:534 ett tillkännagivande om att alla allmännyttiga organisationer likt idrottsrörelsen ska ha möjlighet att avlöna ledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter eller särskild löneskatt. Idrottsrörelsens förmånliga undantag bör enligt motionärerna omfatta alla allmännyttiga organisationer såsom studieförbund och kulturorganisationer. För socialförsäkringssystemets legitimitet är det enligt utskottet principiellt viktigt att så långt som möjligt upprätthålla ett samband mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera. har emellertid i vissa fall frångått principen om samband mellan avgifter och förmåner och ställt sig bakom olika förslag om nedsättning av socialavgifterna eftersom det har ansetts nödvändigt att använda avgifterna för andra syften än de föreskrivna, t.ex. för sysselsättningsskapande åtgärder. Det finns t.ex. regler om reducering av avgiftsunderlaget för egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Vidare finns det en möjlighet att göra avdrag från socialavgifterna och den allmänna löneavgiften i stödområden, som har utformats så att det relativt sett gynnar små företag i glesbygd. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom yrkanden om ytterligare nedsättningar eller avdrag vid beräkningen av socialavgifter. Utskottet har tidigare uttalat att undantaget för idrottsföreningar från att i vissa fall betala arbetsgivaravgifter inte bör utvidgas. I betänkande 2013/14:SfU5 uttalade utskottet att det är principiellt viktigt att alla ideella organisationer behandlas lika. Utskottet utgick från att regeringen skulle se över möjligheten till undantag. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Med det anförda avstyrks motionerna 2014/15:1123 (SD) yrkande 2, 2014/15:149 (M), 2014/15:226 (M), 2014/15:534 (C), 2014/15:1260 (M) yrkande 3 och 2014/15:2375 (M). Avslag på propositionen, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 2. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 3. lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). 2014/15:3035 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2014/15:50 punkterna 1–3. Trots kritiken från tunga institutioner som t.ex. IFAU föreslås nu en utvidgning av ungdomsrabatten. Utvidgningen syftar till att göra det ännu billigare för företagen att anställa personer upp till . slopas sänkningen för de som har fyllt . Detta medför att färre ungdomar omfattas till följd av att den övre gränsen för nedsättning sänks med , men sammantaget medför förslaget att ungdomsrabatten kommer att kosta ytterligare en kvarts miljard kronor . Vi kan inte ställa oss bakom ett sådant förslag och yrkar därför att propositionen ska avslås. Nedsättning av socialavgifterna för unga, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3035 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Ungdomsrabatten bör avskaffas i sin helhet då den är ineffektiv och i första hand gynnar redan anställda unga. Effekten av nedsättningen är försumbar och de minskade inkomsterna står inte i proportion till antalet nya jobb. Det frigjorda reformutrymmet bör i stället utnyttjas till mer effektiva arbetsmarknadsåtgärder för de berörda målgrupperna. Trösklarna in på arbetsmarknaden bör lösas med andra åtgärder. Bland annat bör en s.k. lärlingsanställning införas. För att komma till rätta med den generella arbetslösheten bör åtgärder vidtas för att öka antalet lediga jobb och öka arbetslösas anställningsbarhet genom ökad kompetens, snarare än genom billigare anställningar. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med det anförda. Socialavgifter i övrigt, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:149 av (M), 2014/15:226 av (M), 2014/15:534 av och (C), 2014/15:1260 av (M) yrkande 3 och 2014/15:2375 av och (M). Generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna bedöms inte som det mest effektiva sättet att stimulera sysselsättningen. Det bör därför införas ett arbetsgivaravdrag i stället för att sänka arbetsgivaravgifterna generellt. Direkta satsningar bör riktas mot små företag. Ett avdrag som gäller lika för alla företag gynnar proportionellt de mindre företagen eftersom de får den största vinsten av en sådan reform. Genom ett avdrag som gäller lika för alla företag, oavsett antal anställda, undviks även oönskade tröskeleffekter. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med det anförda. Avslag på propositionen, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V) anför: Den höga ungdomsarbetslösheten är en stor samhällsutmaning. Arbetslösheten bland ungdomar (15–) är betydligt högre än för andra åldersgrupper och har ökat . Det krävs därför effektiva åtgärder för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Nedsättningen av socialavgifterna för unga har kritiserats. gör bedömningen att sänkningen har lett till begränsade syssel- sättningseffekter, och anser att samma personer som får arbete genom åtgärden ändå skulle ha anställts. Regeringens finanspolitiska råd kom till slutsatsen att ”lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar är en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten”. har anfört att sysselsättningseffekterna av den ytterligare sänkningen kommer att bli små, inte minst i näringslivet, trots att kostnaden för reformen är betydligt högre i denna sektor. Även utvärdering (IFAU) har ifrågasatt nedsättningens effektivitet och konstaterat att sänkningen av socialavgifterna inte haft någon effekt för ungdomar som behöver lite extra hjälp att komma in på arbetsmarknaden. Det är dyrt och ineffektivt att lägga pengar på ungdomar som skulle ha haft jobb i alla fall. Vi kan konstatera att regeringen i budgetpropositionen föreslog en halvering av nedsättningen för unga och att nedsättningen skulle upphöra helt 2016. I stället avsåg regeringen att återkomma med förslag till en mer ändamålsenlig politik, där satsningar görs för såväl jobb och praktikplatser som utbildning. I avvaktan på dessa förslag avstår vi från att delta i detta beslut om en ändrad nedsättning av socialavgifterna för unga. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:50 Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). 2014/15:3035 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår proposition 2014/15:50 Förändrad nedsättning av socialavgifter för unga. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa ungdomsrabatten i sin helhet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nyttja det frigjorda reformutrymmet till mer effektiva arbetsmarknadsåtgärder för de berörda målgrupperna. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:149 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden. 2014/15:226 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förbättra regelverken och arbetsgivaravgifterna för småföretag. 2014/15:534 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla allmännyttiga organisationer likt idrottsrörelsen ska ha möjlighet att avlöna ledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter och avgifter eller särskild löneskatt. 2014/15:1123 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett arbetsgivaravdrag. 2014/15:1260 av (M): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över en sänkning av arbetsgivaravgifterna för småföretag. 2014/15:2375 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att låta Svenskt Friluftsliv omfattas av socialavgiftslagens s.k. halva basbeloppsregel. Vi debatterar betänkande SfU10, Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga. Nedsättningen av sociala avgifter för unga inrättades av den borgerliga regeringen och syftade till att göra det billigare för företag att anställa unga. I sin nuvarande form kostar reformen skattebetalarna nära netto . Det är ca 56 miljarder . Det handlar således om väldigt mycket pengar. Förslaget som vi nu debatterar går dessutom ut på att utöka rabatten för vissa åldersgrupper, och trots att förslaget också innefattar att ta bort rabatten för andra grupper skulle den årliga nettokostnaden öka med ¼ miljard kronor i och med detta förslag. Frågan man måste ställa sig är om nedsättningen av sociala avgifter för unga, den så kallade ungdomsrabatten, verkligen är värd så här mycket pengar. Svaret är enkelt: nej. Det största och mest tydliga argumentet för detta rungande nej är att fortfarande har en mycket hög ungdomsarbetslöshet. När alliansregeringen tillträdde 2006 låg denna ungdomsarbetslöshet på . , , är den . Det är ett uselt resultat orsakat av en usel arbetsmarknadspolitik. Vad jag personligen tycker är mest anmärkningsvärt med detta är att vi står här och debatterar en utökning av ungdomsrabatten, fast samtliga partier i den här kammaren är medvetna om dess ineffektivitet. Redan vid inrättandet av rabatten dömde , , ut förslaget. De ansåg att den beräknade effekten skulle bli försumbar. Samma myndighet konstaterade återigen i rapporten 2013:26 att ungdomsrabatten är en dyr och ineffektiv satsning. Endast 6 000-10 000 nya jobb kan härledas till just ungdomsrabatten, till en kostnad av . För hela målgruppen kostar alltså varje jobb per person och år. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Smaka på det! 1 miljon, om vi räknar lågt, för varje nytt jobb! Det är väldigt dyra jobb. Utöver rapporten jag nämnde har en rad andra synpunkter framkommit. Dessa pekar också på att denna reform är ineffektiv. Inte minst gäller detta synpunkter från och från . Det största problemet med ungdomsrabatten är att den slår fel. Syftet är att det ska bli billigare att anställa unga. Det är gott. Men eftersom rabatten omfattar alla unga inom nämnd åldersram blir dödviktseffekten mycket stor. Vi tar alltså arbetande svenskars skattemedel och strösslar dessa pengar över företagare, inte för att de anställer unga utan främst på grund av att de redan har många unga anställda. Visst kan alla behöva en klapp på axeln . Men det är väl inte riktigt det vi ska använda just de här skattemedlen till. Ska vi införa allmänna ekonomiska lättnader för arbetsgivare för att stimulera ekonomin eller som en allmänt trevlig gest, vilket jag förvisso inte är emot, bör vi titta på bättre urvalskriterier för detta. Om vi vill bekämpa ungdomsarbetslösheten är dock detta inte rätt åtgärder. Vad svensk arbetsmarknad behöver är en nystart. Vi måste göra om och göra rätt. arbetar för en aktiv arbetsmarknadspolitik som inte nöjer sig med enkla och ineffektiva punktinsatser. För det första måste vi komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden.