bet · H201NU10 · 2015-03-12 00:00:00 — Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att se över de statliga finansieringsinsatserna för att dels effektivisera dem, dels möta marknadens behov. Det är även regeringens avsikt att utreda förutsättningarna för att staten på vissa villkor ska kunna dela risker med bankerna, genom t.ex. garantier, för att på så sätt stärka utlåningen till nystartade företag. Regeringen föreslog i budgetpropositionen ett förändrat uppdrag till Fouriertransform. Det var regeringens bedömning att Fouriertransforms uppdrag skulle vara tydligare inriktat på att, där det råder brist på privat kapital, i tidiga skeden investera antingen direkt eller indirekt i små och medelstora företag verksamma inom miljöteknik och livsvetenskap (life science). Förslaget avslogs av (prop. 2014/15:1, utg.omr. 24, bet. 2014/15:NU1) med motiveringen att så sent som enhälligt beslutade om en utvidgning av investeringsmandatet för bolaget till att utöver fordonsindustrin även omfatta andra delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar. Vidare var det utskottets bedömning att Fouriertransform bidrar till utveckling och expansion inom dessa näringar genom att investera kapital och kompetens i flera företag och att det är viktigt att bolaget kan fullfölja sina gjorda åtaganden och även framledes kan fortsätta att investera i denna näring enligt befintligt uppdrag. Företrädarna för S, MP och V framhöll i ett särskilt yttrande att de hade föredragit en bredare överenskommelse med flera av partier om Fouriertransforms uppdrag, som inneburit att bolaget dels kunde ta ansvar för ingångna åtaganden, dels att bolaget även skulle ges möjlighet att agera inom andra sektorer. ska enlig ägaranvisningen bidra till hållbar tillväxt och innovation genom att förbättra möjligheterna att utveckla konkurrenskraftiga företag såväl nationellt som globalt. består av 16 regionala dotterbolag, och . I , som är koncernens riskkapitalbolag, ingår den tidigare investeringsportföljen hos . har introducerat ett tillväxtlån för innovativa företag. Lånet möjliggörs genom ett garantiavtal med Europeiska investeringsfonden (EIF) och , och innebär att kommer att kunna låna ut till företag över hela . Lånet ska ha förmånliga villkor med löptider upp till , lägre ränta än vanliga lån och amorteringsfrihet initialt upp till under företagets utvecklingsfas. presenterade rapporten – Brister i informationen om statliga satsningar (RiR 2014:26). Syftet med granskningen var att undersöka vilka förutsättningar och hinder som finns för att bygga upp en gemensam och heltäckande databas över statliga finansieringsinsatser och andra stöd till näringslivet på en detaljnivå som möjliggör uppföljning och utvärdering. konstaterar att den övergripande slutsatsen av granskningen är att informationen om dessa insatser är bristfällig. noterar att samtliga intervjuade aktörer, inklusive regeringen, anser att utvärdering och uppföljning av insatserna är viktiga. rekommenderar regeringen att tillsammans med Tillväxtanalys utreda möjligheterna att, exempelvis inom regelverket för den officiella statistiken, införa en lagreglerad uppgiftsskyldighet som möjliggör uppföljning och utvärdering av näringspolitiska insatser. Regeringens skrivelse med anledning av granskning ska lämnas till , och kommer då att inleda sin behandling av skrivelsen. Utskottet behandlade regeringens skrivelse om statens insatser för riskkapitalförsörjning (skr. 2013/14:235, bet. 2014/15:NU1). rekommenderade bl.a. regeringen att ompröva systemet med statligt riskkapital och bli tydligare med vad systemet ska åstadkomma och formerna för detta. I skrivelsen går regeringen igenom och gör en bedömning av myndighetens iakttagelser och redovisar vilka åtgärder som vidtagits och som regeringen ansåg skulle kunna vidtas med anledning av iakttagelser. Bland annat påpekar regeringen att sammanslagningen av och var ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur. Utskottet noterade rekommendationer och regeringens bedömning av dessa och föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Regeringen inrättade ett nationellt innovationsråd med uppgift att utveckla som innovationsnation och stärka konkurrenskraft. Ordförande för rådet är statsministern, och rådet har sitt kansli i Statsrådsberedningen. Utöver statsministern består rådet av fem statsråd och tio ledamöter från näringslivet och akademin. Rådet kommer bl.a. att behandla frågor såsom den statliga kapitalförsörjningen, innovationsupphandling, life science (livsvetenskap) och möjligheter som klimatomställningen för med sig. Vidare avser regeringen att inrätta särskilda samverkansprogram för att stärka samverkan inom strategiskt viktiga områden, såsom life science (livsvetenskap) och klimatinnovationer. Regeringen vill stödja samverkansformer som främjar innovation, export samt fram- och tillväxt av företag. har inlett en förstudie av det statliga innovationsstödet och utreder nu förutsättningarna för att inleda en granskning av det nämnda stödet. Den planerade inriktningen fokuserar på regeringens organisering och samordning av det statliga innovationsstödet till den privata sektorn. har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom att förbättra förutsättningarna för innovation och att finansiera behovsmotiverad forskning. gör insatser för att stimulera samverkan mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Vidare lämnar bidrag till insatser för innovation. Bidragen lämnas genom krav på medfinansiering från aktörerna. /2015 har uppdraget att ansvara för att lämna stöd till inkubatorverksamhet, i enlighet med den förra regeringens beslut om att föra över inkubatorverksamheten från till (N2013/3473/FIN). Inkubatorerna, som finns i hela landet, erbjuder bl.a. rådgivning för kunskapsintensiva företag i tidiga faser så att de kan utveckla affärsidéer, attrahera kapital, få nya kunder och komma ut på internationella marknader. Syftet med stödet till inkubatorer är att det ska bidra till fler nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i . Offentliga insatser för att stärka innovationen i görs även genom statens delfinansiering av , (Risegruppen). Risegruppen finansieras också av näringslivet och består av ett nätverk av 16 forskningsinstitut som bedriver forskning och utveckling inom vitt skilda områden, såsom cement och betong, elektronik, optik och kommunikationsteknologi, jordbruks- och miljöteknik samt processmetallurgi och metallbearbetning. Den förra regeringen presenterade en nationell innovationsstrategi. I strategin finns en vision om innovationsklimatet i . I strategin sätts även ett antal mål upp för att nå visionen, och arbetet handlar bl.a. om att identifiera och åtgärda områden där det finns hinder för innovation, värna och vidareutveckla de områden där står sig starkt och öka samordningen mellan politikområden och samhällssektorer för att effektivisera de offentliga insatserna. Regeringen framför i budgetpropositionen att offentlig verksamhet kan bidra till efterfrågan på innovation, t.ex. genom innovationsupphandling. Regeringen avser att inleda ett arbete för att underlätta för statliga myndigheter och andra offentliga aktörer att göra innovationsupphandlingar. Som ett led i detta avser regeringen att ta fram en nationell strategi för innovationsupphandling. Vidare vad gäller innovationsupphandling gav regeringen en särskild utredare (f.d. statssekreterare och generaldirektör ) i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för upphandlingsstöd, (dir. 2014:161). Enligt kommittédirektivet ska verka för mer innovationsupphandling, och därmed ska nuvarande uppgifter med upphandlingsstöd överföras till den nya myndigheten. Utredaren ska även vidta de åtgärder som i övrigt krävs för att ska kunna inleda sin verksamhet . Uppdraget ges med förbehåll för beslut i nödvändiga delar. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (justitierådet ) med uppdrag att se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag (dir. 2014:42). Regeringen angav i kommittédirektivet att det är viktigt att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag så att upparbetade värden i företag med tillväxtpotential kan tas tillvara. Utredningen ska bl.a. se över beskattningen vid avyttring av kvalificerade andelar i samband med ägarskiften för att säkerställa att reglerna är ändamålsenliga och att skattereglernas utformning inte påverkar om verksamheten avyttras till någon inom eller utom kretsen av närstående. Regeringen beslutade att ge ett utökat uppdrag till utredningen (dir. 2015:2). Utredningen ska därför också se över de s.k. 3:12-reglerna för att säkerställa att det ursprungliga syftet med detta regelverk upprätthålls. Regeringen beslutade även att förlänga utredningstiden till . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet (dir. 2015:10). Man valde att utse professor till särskild utredare med uppgift att identifiera hinder och möjligheter samt lämna förslag på åtgärder för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Utredaren ska bl.a. göra en översyn av hur centrala ramvillkor påverkar förutsättningarna för entreprenörskap, innovation och omställningsförmåga och vid behov lämna förslag på förbättringar av ramvillkoren. Vidare ska utredaren se över, analysera och lämna förslag på hur det innovations- och företagsfrämjande stödet kan samordnas och effektiviseras. Utredaren ska genomföra uppdraget i nära dialog med , och en referensgrupp ska knytas till utredaren. Slutsatser ska förmedlas löpande till departementet, och utredaren ska även förmedla resultat och slutsatser under hand till det nationella innovationsrådet. Utredningen ska delrapportera de slutsatser som den bedömer har bäring på regeringens forsknings- och innovationspolitik. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt uppgift från innebär den tillsatta utredningen även att (dir. 2014:46), som den förra regeringen tillsatte , läggs ned. beslutade , på förslag av regeringen, att införa nya regler om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, de s.k. KOS-reglerna, i konkurrenslagen (2008:579), och reglerna trädde i kraft (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8). En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (S, V, MP). Syftet med KOS-reglerna är att säkerställa att offentliga och privata aktörer konkurrerar på likartade villkor. KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommunerna, landstingen och staten i sin säljverksamhet hindrar en sund konkurrens. presenterade en uppföljning av de lagtillämpningsärenden som myndigheten utrett enligt KOS-reglerna (dnr 617/2013). I skrivelsen konstaterar att de hanterat ett betydande antal ärenden om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och att flertalet dessa har avskrivits, bl.a. med anledning av att förutsättningarna för förbud inte är uppfyllda eller svåra att påvisa eller att den offentliga aktören förklarat att den har haft för avsikt att ändra en ifrågasatt verksamhet eller ett förfarande. Uppföljningen visar också att har haft svårigheter att komma åt vissa typer av upplevda konkurrensproblem som uppkommer när offentliga aktörer konkurrerar med privata aktörer. har främst identifierat problem med bristande särredovisning av konkurrensutsatt verksamhet och lång handläggningstid innan förbud meddelas. Dåvarande justitieminister fick under en frågestund (prot. 2012/13:114) en fråga av ledamoten (C) om konkurrensen i tvätteribranschen. Frågeställaren menade att Kriminalvården genom att bedriva tvätteriverksamhet i konkurrens med företag riskerade att slå ut just dessa företag eftersom Kriminalvården kan erbjuda lägre priser på grund av sina låga arbetskraftskostnader. Justitieministern anförde att det var viktigt att offentliga verksamheter inte konkurrerar ut fristående företag. såg statsrådet ett behov av att finna meningsfulla arbetsuppgifter för Kriminalvårdens klienter. Statsrådet tillade att frågan skulle diskuteras med Kriminalvården. har även prövat om ett av de tvätterier som bedrivs av Kriminalvården snedvrider och hämmar förekomsten och utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden (dnr 420/2010). beslutade att inte utreda saken ytterligare och konstaterade att det inte är uteslutet att Kriminalvårdens tvätteri kan ha konkurrenseffekter på marknaden för tvätteriverksamhet. fann dock att det saknas skäl att vidare granska ärendet, med hänsyn till utredningen och särskilt med anledning av regleringsbrevet för Kriminalvården. Enligt bedömning skulle konkurrensen på marknaden förbättras genom en samlad översyn av styrdokumenten för Kriminalvården, särskilt av Kriminalvårdens prissättning av de verksamheter som bedrivs genom arbetsdrift. Kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund och unga företagare Regeringen anger i budgetpropositionen att de riktade främjandeinsatserna kommer att minska eftersom de tidsbegränsade satsningar som genomförts de två senaste mandatperioderna löpte ut . Inriktningen för främjandeinsatserna ska bli bredare och mer inriktad på generella entreprenörsskapsstimulerande insatser. Erfarenheterna från de tidigare riktade insatserna kommer att tillämpas och tillgängliggöras. Vidare anger regeringen att den kommer att fortsätta följa i vilken utsträckning kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund tar del av främjandeinsatserna. I budgetpropositionen anges vidare att arbetar med att ta fram en strategi för hur kvinnor och män kan ta del av företagsfrämjande insatser på lika villkor. Strategin ingår i det uppdrag som myndigheten fick 2011 om att främja kvinnors företagande. Strategin ska presenteras för regeringen . Med anledning av beslut om statsbudgeten 2015 som refererats i det tidigare kan här nämnas att anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation, som finansierar statsbidrag till , höjdes med i förhållande till den tidigare beslutade nivån. I jämförelse med den nivå som regeringen föreslog innebar beslutet en sänkning av anslaget med . Det var utskottets uppfattning att av de skulle användas till att förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen, och de övriga skulle användas till att förstärka verksamhet. Enligt uppgift från kommer frågan om finansiering av IFS-rådgivningen att hanteras i den ägaranvisning från departementet som normalt antas på . Vidare kan nämnas vad gäller insatser för att främja personer med utländsk bakgrund att som en del av sin rådgivningsverksamhet till företagare erbjuder erfarna företagare som mentorer för nya företagare eller företagare som vill utveckla sitt företag. För att ta till vara utländska företagares kompetens och kontaktnät i deras forna hemländer och öka andelen företagare med utländsk bakgrund som importerar och/eller exporterar gör särskilda mentorsinsatser för export och import. I ägarhänvisning står det att andelen kunder i rådgivningsverksamheten som är kvinnor och personer med utländsk bakgrund ska procentuellt sett vara större än den del som gäller för företagare och nyföretagande bland dessa grupper. är en organisation som arbetar för att studenter ska starta och driva företag. Organisationen finns representerad på 14 olika orter i landet och arbetar nära högskolor och universitet på orten. Organisationen finansierar sin verksamhet genom samarbetsavtal med näringslivet och verksamhetsstöd från staten och respektive region. Den förra regeringen ökade –2014 verksamhetsstödet till Drivhuset som en del i en extra satsning på att främja ungas entreprenörskap. Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att ytterligare stärka ungas entreprenörskap och innovationskraft –2018. Medlen tilldelas , som tillsammans med har i uppgift att främja ungas entreprenörskap. I regleringsbrev anges att myndigheten ska ge verksamhetsstöd till organisationer som operativt arbetar med att främja företagande bland ungdomar i högre utbildning. Enligt uppgift från är Drivhuset en av dessa organisationer. Vidare kan nämnas att och –2014 drev det gemensamma programmet Ungas Innovationskraft. Programmet skulle öka andelen unga som utvecklar och kommersialiserar sina idéer. Av regleringsbreven för de båda myndigheterna framgår att uppdraget ska slutredovisas . Ett enhälligt utskott uttalade sin positiva syn på verksamheter som ryms inom begreppen social ekonomi och socialt företagande (bet. 2010/11:NU20). Utskottet ansåg inte att det var motiverat med ett tillkännagivande med anledning av de då aktuella motionsyrkandena, eftersom regeringen påbörjat arbetet med en handlingsplan för sociala företag (N2010/1894/ENT). har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att tillsammans med Arbetsförmedlingen och utforma och genomföra ett program för att stödja utvecklingen av arbetsintegrerande sociala företag. I uppdraget ingår att granska och anpassa regelverk samt möjligheterna till finansiering för främjande, start och utveckling av företag. Myndigheten ska slutrapportera uppdraget till . Vidare har i regleringsbrevet fått i uppdrag att öka informa-tionsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande. Inom ramen för programmet Kooperativ utveckling ger ekonomiskt stöd till organisationen . Coompanion ger rådgivning till företag som vill starta eller driver kooperativa företag och bedriver opinionsbildning för kooperation och social ekonomi. Regelverken för arbetsintegrerande sociala företag och stöd för de som vill starta eller driver arbetsintegrerade sociala företag finns beskrivna på webbplatsen . Webbplatsen förvaltas av , och , och togs fram i samarbete mellan de tre nyssnämnda myndigheterna, Kommuner och Landsting (SKL) samt Skoopi (De arbetsintegrerande sociala företagens intresseorganisation). Utskottet tar först ställning till en motion om ett gemensamt bolag för statlig kapitalförsörjning och därefter till övriga motioner om företagsfrämjande insatser. Gemensamt bolag för statlig kapitalförsörjning I motion 2014/15:163 (V) efterfrågas ett riksdagsuttalande om att statens insatser för kapitalförsörjning ska samlas i ett gemensamt bolag för att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. Utskottet noterar att regeringen avser att göra en översyn av de statliga finansieringsinsatserna och anser att inte bör föregripa detta arbete. Därmed avstyrks motion 2014/15:163 (V) i berörd del. Övrigt om företagsfrämjande insatser Näringspolitiken har en central roll för att minska den höga arbetslöshet som bitit sig fast i , då ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv utgör grunden för att minska arbetslösheten genom att skapa nya jobb och tillväxt. Utskottet kan konstatera att är ett av de mest innovationsdrivna länderna i världen, men ser att de svenska företagen behöver förbättra sin tillväxtorientering och internationalisering. Därför behöver arbetet med att utveckla näringsklimatet stärkas. Det handlar emellertid inte bara om att få nya företag att starta, utan det är också av stor vikt att fler existerande företag vill expandera och anställa. Ytterligare små och medelstora företag behöver komma ut på de internationella marknaderna och dra nytta av de tillväxtmöjligheter som internationaliseringen innebär. Det är därför angeläget att man inom näringspolitiken arbetar brett med främjandeinsatser och ramvillkor för företag. Vidare är det nödvändigt att statens insatser hjälper företag att se och ta till vara de möjligheter som globaliseringen innebär, för att företagen ska nå ut till nya marknader och nya exportsegment. Det är således utskottets uppfattning att måste satsa offensivt om det ska vara möjligt för att fortsätta att hålla sig i framkant i den allt snabbare globala utvecklingen. Med anledning av motionerna 2014/15:749 (S), 2014/15:924 (S), 2014/15:1123 (SD), 2014/15:1849 (M), 2014/15:1850 (M) och 2014/15:2749 (S) om åtgärder för att främja företagsklimatet och förbättra villkoren för företagen vill utskottet anföra följande. Det är utskottets uppfattning att några av de centrala utmaningarna som finns för att skapa fler jobb i nya och växande företag är tillgången till finansiering, stöd för att kommersialisera idéer, förutsättningarna för att ta över ett befintligt välfungerande företag och ett trygghetssystem för alla, oavsett anställnings- eller företagsform. För att öka tillgången på kapital för företag är det därför nödvändigt att fler aktörer engagerar sig i företag med stor potential. Därtill vill utskottet tillägga att det är angeläget att göra det lättare för små och medelstora företag att exportera och öka sina möjligheter att växa genom att utveckla en dörr in till olika typer av rådgivning, information och finansiellt stöd. Därutöver är det utskottets mening att behöver stärka sitt innovationsklimat för att bidra till en hållbar utveckling, för att arbetstillfällen ska växa fram i hela landet och för att klara den hårdnande internationella konkurrensen. Utskottet välkomnar därför att regeringen har som avsikt att utveckla samarbetet mellan exempelvis politik på olika nivåer, näringslivet, den offentliga sektorn, fackliga och andra intresseorganisationer, industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Bland annat har regeringen inrättat ett innovationsråd som leds av statsministern och som har till uppgift att utveckla som innovationsnation och stärka konkurrenskraft. På detta sätt garanteras dessa frågor högsta politiska prioritet, och det främjar en löpande dialog mellan politiken, näringslivet, akademin och fackföreningsrörelsen. Ett antal motionärer efterfrågar riksdagsuttalanden om den statliga kapitalförsörjningen. I motion 2014/15:72 (SD) förordas att man inrättar en marknadskompletterande riskkapitalfond med uppgift att kommersialisera svenska innovationer. Vidare förordas i motion 2014/15:2046 (S) en översyn av den statliga kapitalförsörjningen, och i motion 2014/15:2208 (S) efterfrågas riksdagsuttalanden om att förbättra tillgången till dels kapital för företag i tidiga skeden, dels kapital för att öka det lokala och regionala ägandet. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Statens roll på riskkapitalmarknaden ska vara marknadskompletterande, då företagens behov av externt kapital i första hand ska tillgodoses av den privata marknaden. Utskottet noterar dock att tidiga skeden präglas av hög risk och brist på information, vilket gör att den privata marknaden sällan kan eller vågar satsa kapital på egen hand. Utskottet välkomnar därför dels regeringens översyn av de statliga finansieringsinsatserna, dels regeringens avsikt att utreda förutsättningarna för att staten på vissa villkor ska kunna dela risken med bankerna. I ett antal motioner tas även andra företagsfrämjande åtgärder upp. I motion 2014/15:338 (M) förordas att resursanvändningen inom statliga myndigheter som arbetar med näringslivsutveckling ses över och att man ska låta privata och offentliga utövare konkurrera om att genomföra olika delar av verksamheten. En översyn av lån för att göra dem mer fördelaktiga och införandet av företagslotsar efterfrågas i motion 2014/15:1260 (M). I motion 2014/15:2033 (S) framhålls att bör se över möjligheten till en samordnad modell för statlig kapitalförsörjning som är kopplad till inkubatorer. Vidare framhålls i motion 2014/15:572 (C) att det bör införas en nyckelpersonsförsäkring för familjeföretag. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att regeringen arbetar för att statens främjandeinsatser ska vara likvärdiga, oberoende av om företagaren vill starta, driva eller utveckla sitt företag. Den rådgivning som staten tillhandahåller ska utgå från företagens behov, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv och beakta regionala förutsättningar. Rådgivningsinsatserna i tillhandahålls främst av och .