bet · H301MJU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Regeringen kan därför överväga om särskilda resultatskrivelser vore lämpliga när det gäller redovisningen av vilka effekter som åtgärderna för att vända den negativa utvecklingen på marknaden för svenskt griskött och svensk mjölkproduktion har haft. Regeringen skriver att insatser inom flera områden i livsmedelskedjan har lett till en ökning av både den ekologiska odlingen och marknaden för ekologiska produkter. Utskottet noterar denna utveckling och vill betona det nya landsbygdsprogrammets betydelse för utvecklingen av den ekologiska produktionen och konsumtionen. Utskottet konstaterar att fokus i regelförenklingsarbetet har flyttats från administrativa kostnader till upplevd administrativ börda. Regeringen skriver att regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken har blivit krångligare som ett resultat av den senaste reformen som beslutades . Utskottet anser därför att det vore värdefullt om regeringen kunde förtydliga i vilken utsträckning detta kommer att leda till en ökning av jordbrukets administrativa kostnader, eftersom dessa kostnader minskade –2012. Det är enligt utskottet fortsatt viktigt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader och upplevda administrativa börda fortsätter. Statens insatser inom fiskeområdet är i hög grad inriktade på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utskottet ser positivt på att antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser ökar, även om utvecklingen för torsken i är oroande. Regeringen menar att genomförandet av EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske framöver. Utskottet delar denna uppfattning. Regeringen bedömer att nuvarande kontrollregler inom EU måste anpassas till de nya regler som är beslutade enligt grundförordningen och att insatser måste göras under innevarande och kommande år för att informera verksamhetsutövarna om de regelförändringar som införs. Utskottet anser att det är viktigt att minska företagens administrativa kostnader inom fiskeområdet utan att syftet med regelverket äventyras. Regeringens bedömning är att den höga budgetutnyttjandegraden visar att målet för fiskeriprogrammet utifrån den fastställda indikatorn har uppnåtts. Utskottet menar att det är positivt att budgetutnyttjandegraden har ökat, men anser att det är tveksamt hur detta bidrar att nå det fastställda målet för utgiftsområdet. Enligt utskottets mening är det framför allt positivt att nyttjandegraden inom prioriterat område 2, vattenbruk, insjöfiske samt beredning och saluföring, har ökat relativt kraftigt sedan redovisningen i förra årets budgetproposition. har tidigare anvisats medel för att motverka livsmedelsfusk. framförde utskottet att det vore värdefullt om regeringen kunde återkomma och redogöra för vilka resultat som resursförstärkningen ledde till. Utskottet anser att det alltjämt vore angeläget med en sådan redovisning av uppnådda resultat. Regeringen bör därför återkomma med en sådan redogörelse. Det är enligt regeringen fortsatt angeläget med ett aktivt arbete för att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduktionen och stärka samordningen mellan kontrollmyndigheterna för att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollerna. Regeringen bedömer att det pågående arbetet vid berörda myndigheter för att utveckla kontrollen i livsmedelskedjan samt ytterligare åtgärder innebär att det finns förutsättningar för att kontrollen kommer att förbättras. Utskottet emotser en redovisning i nästa års budgetproposition av hur kontrollen i livsmedelskedjan har utvecklats. Regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller redovisningen av denna fråga. Regeringen skriver att det finns stora variationer i hur väl den svenska livsmedelskontrollen fungerar. Det är enligt utskottet positivt att antalet kontroller på regional och lokal nivå har ökat relativt kraftigt . Utskottet konstaterar att resultaten års revisioner visar att det krävs fortsatta insatser för att nå de nationella målen för livsmedelskontrollen. Utskottet delar regeringens bedömning att skillnaderna mellan kommunerna visar på att det krävs fortsatta ansträngningar för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet. Avslutningsvis skriver regeringen att de upphandlande myndigheterna har ett fortsatt behov av stöd, information och vägledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. Utskottet anser att det vore intressant om regeringen på ett tydligare sätt kunde beskriva vilka åtgärder som skulle kunna bidra till en sådan utveckling. Utskottet anser att det är positivt att landsbygdsprogrammet har kommit på plats och att regeringen har tagit hänsyn till de iakttagelser som framfördes i miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets uppföljning av delar av landsbygdsprogrammet. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför ovan om regeringens resultatredovisning och tillkännager detta för regeringen. Anslag inom utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som erhålls vid handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdragsverksamhet som i huvudsak finansieras genom avgifter. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Förstärkningen av de instrument som disponeras av för skydd av skog medför ökade utgifter på anslaget. Regeringen anser därför att anslaget bör tillföras . Regeringen anser att anslaget bör tillföras 2016 för att balansera underskott i uppdragsverksamheten åt Arbetsförmedlingen . Regeringen anser att bör tillföras anslaget för förvaltningskostnader för insatser för skogsbruket 2016. I enlighet med gällande finansieringsprinciper minskas anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket för detta ändamål. Enligt motion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . För att den svenska konkurrenskraften ska vara stark måste hela landet leva. Jordbruket, livsmedelsindustrin och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. I motion 2015/16:3145 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del yrkas att anslaget minskar med . liberalerna avvisar regeringens ökning 2016 av anslaget 1:1. Även enligt motion 2015/16:3152 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. 1:2 Insatser för skogsbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017, 2018 och 2019–2022. De instrument som disponeras av för skydd av skog bör förstärkas. Regeringen anser därför att anslaget bör tillföras . Regeringen anser att anslaget bör minskas med för finansiering av förvaltningskostnader för insatser för skogsbruket 2016. I enlighet med gällande finansieringsprinciper ökas anslaget 1:1 för detta ändamål. Enligt motion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del bör anslaget minskas med . I motion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . vill skjuta till ytterligare resurser för att kunna bistå med rådgivning om natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar bör enligt motionärerna stödjas. I motion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Anslaget bör enligt motion 2015/16:3145 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del minskas med . liberalerna avvisar regeringens ökning av anslaget 2016. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste enligt motionärerna öka genom möjlighet att t.ex. variera avverkningsmetoder. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Även i motion 2015/16:3152 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen anser att behöver en långsiktig skogsstrategi – ett nationellt skogsprogram – som optimerar skogens möjligheter att bidra till en hållbar utveckling av det svenska samhället. Det är tid för ett stort steg mot det biobaserade samhället, med utgångspunkt i skogens möjligheter, värden och bidrag till miljökvalitetsmålen. Skogsbruket har också stor betydelse för att nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet. Arbetet med att i det praktiska skogsbruket införliva målbilderna för miljöhänsyn är av grundläggande betydelse och följs noga av regeringen. Regeringen anser att fler naturskogar ska skyddas och naturvårdshänsynen ska öka i den brukade skogen. I tillägg till skogsägarnas nödvändiga frivilliga insatser förstärker regeringen nu möjligheterna att värna skogens miljövärden också genom formellt skydd. Resurserna för skydd av värdefull skog föreslås ökas med för ersättning till markägare för skydd av skog samt en årlig förstärkning med för för ändamålet. Arbetet inom det nationella skogsprogrammet inriktas på att nå programmets vision: Skogen – det gröna guldet – ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Dialogprocessen som pågår inom det nationella skogsprogrammet kommer att fortsätta . Arbetet tar sin utgångspunkt i skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syftar till att skapa ökad samsyn. Efter avslutad dialogprocess avser regeringen att utarbeta ett strategi-dokument med ett åtgärdsprogram för genomförande . Skogen erbjuder enligt regeringen möjligheter att skapa sysselsättning också för personer långt från arbetsmarknaden. anförde landsbygdsminister i svaret på interpellation 2014/15:264 om skogsnäringens konkurrenskraft att regeringen nu fortsätter det arbete som den förra regeringen påbörjade med ett nationellt skogsprogram. Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. behöver en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter för utvecklingen av en bioekonomi som tillvaratar skogens hela värdekedja. Det nationella skogsprogrammet ska bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden som klimat- och miljöpolitik, landsbygdsutveckling, regional tillväxt och nyindustrialisering liksom utveckling av export och besöksnäring. Arbetet kommer att bedrivas i bred dialog med myndigheter och med organisationer i det civila samhället. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 . Anslaget får användas för Statens veterinärmedicinska anstalts förvaltningsutgifter. Avgiftsintäkterna får disponeras av . 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning avseende livsmedelsproducerande djur. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Anslaget får användas för utgifter för förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem, i syfte att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur, och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget får även användas till djurskyddsfrämjande åtgärder. Enligt motion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget förstärkas med . Missförhållanden i landets djurparker har uppmärksammats . För att säkerställa att man lever upp till fastställda regelverk vill ge i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn. Ett gott djurskydd är enligt budgetpropositionen en angelägen fråga för regeringen. Att behandla djuren väl är ett etiskt ansvar. En hållbar djurhållning med en god djurhälsa, ett gott förebyggande arbete och ett starkt djurskydd som kan bidra till en låg antibiotikaanvändning är dessutom viktigt för att bekämpa antibiotikaresistens. Regeringen avser att arbeta kontinuerligt för att förbättra skyddet för djuren, såväl i som för djur utanför gränser, med tydliga krav på att djurhållningen ska ge djuren möjlighet att utföra sitt naturliga beteende och att beteendestörningar ska förebyggas. Regeringen kommer därför att fortsätta beredningen av betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Det är regeringens målsättning att upprätthålla goda status när det gäller djurhälsa. Som en del av detta kommer regeringen att arbeta nationellt, inom EU och internationellt för en god djur- och folkhälsa. Inom ramen för EU-samarbetet pågår ett arbete med ett nytt gemensamt regelverk för friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja. bidrar aktivt i arbetet med målsättningen att förenkla och effektivisera lagstiftningen samt att utveckla de förebyggande insatserna och riskstyrningen. verkar för en balanserad, ändamålsenlig lagstiftning och för att EU:s medel används på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utskottet anförde (bet. 2014/15:MJU10) att djurparkerna har en skyldighet enligt djurskyddslagen att ha en god djurmiljö för djuren och att sköta djuren på ett sätt som främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. är det länsstyrelserna som ansvarar för kontrollen av djurparkernas djurhållning. Till sin hjälp i detta arbete har länsstyrelserna , som kan utfärda bestämmelser om hur kontrollen ska utövas samt bistå med råd, stöd och vägledning. Djurparker är skyldiga att arbeta för att bl.a. bevara den biologiska mångfalden, sprida budskapet om bevarandet av den biologiska mångfalden och föra register över parkens djurbestånd. De djurparker som är anslutna till och Europeiska () följer dessutom egna interna bestämmelser. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2013/14:MJU10) att internt har utrett frågor om kritik mot djurhållningen och om regelverket har följts på de olika djurparkerna. De har haft interna inspektioner och översyner och har arbetat med frågor om etik och rutiner internt. Länsstyrelserna har bildat en egen samarbetsgrupp. har samarbetat med både länsstyrelserna och djurparkerna, både tillsammans och var för sig. Enligt uppgift från arbetar länsstyrelserna aktivt med att förbättra kontrollerna, och situationen i djurparkerna förbättras ständigt. har informerat utskottet om att arbetar med ett regeringsuppdrag av som gäller artskyddsbrott. Uppdraget ska redovisas , och i uppdraget ingår att se över vilken vägledning som krävs för att den tillsyn som länsstyrelserna utför och som är kopplad till artskyddsförordningen (2007:845) ska fungera effektivt och fylla sitt syfte. Detta gäller särskilt tillsynen av bl.a. djurparker. 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Anslaget får användas för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar när ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) eller provtagningslagen (2006:806) eller med stöd av författningar som meddelas i lagarna. Anslaget får användas för statsbidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djur-skydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldig att bistå med. 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. När det gäller förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av säl bör anslaget användas som nationell offentlig medfinansiering av åtgärder inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020. Bestämmelser om rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Regeringen anser att anslaget bör tillföras för att förebygga konflikter kring rovdjur. Enligt motion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 18 bör man se över dagens ersättningsnivåer till dem vars tamdjur blir rivna och dödade av rovdjur. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur och viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. I motion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 2 yrkas ökat anslag till ersättningar för viltskador. Tack vare en framgångsrik rovdjurspolitik har våra stora rovdjur gynnsam bevarandestatus. En ökad närvaro av stora rovdjur som varg och björn medför att risken för attacker mot tamboskap blir större. Det är viktigt att den som förlorar tamdjur kan få skälig ersättning. Enligt motion 2015/16:3145 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . liberalerna avvisar regeringens ökning av anslaget. Av regeringens proposition framgår att angreps 591 får, 28 nötdjur, 2 hästar och 56 hundar av de stora rovdjuren. har fördelat medel från anslaget 1:7 Ersättning för viltskador m.m. . Den sammanlagda ersättningen som har beviljats av länsstyrelserna för skador orsakade av stora rovdjur på tamdjur och hundar uppgick till . Av dessa avsåg skador orsakade av björn, skador av lodjur och skador av varg. och är de län som har högst utbetalningar för skadeförebyggande åtgärder och ersättning för uppkomna skador. Regeringens intention är att ge goda förutsättningar för jakt och viltförvaltning som näring och fritidssysselsättning och en hållbar förvaltning av viltstammar och därmed skapa arbetstillfällen på landsbygden. Viltet i är en viktig resurs som ska förvaltas långsiktigt. Jakt är en populär fritidssysselsättning, och vilda djur är en del av den naturupplevelse som många söker såväl genom jakt som genom olika former av viltskådning. är det viktigt att våra vilda djur och fåglar förvaltas på ett klokt sätt så att deras populationer är livskraftiga och den naturliga genetiska variationen bevaras. Det jaktetiska perspektivet ska beaktas i all jakt. En god jakt och viltförvaltning kännetecknas av en bra balans mellan näringsverksamhet och viltnärvaro. Exempelvis skapar de ökande klövviltstammarna både möjligheter och problem som måste hanteras. I regeringens utveckling av en långsiktig vargförvaltning beslutades ett antal uppdrag . Dessa avser att sammanfatta och utvärdera befintlig kunskap om hur angrepp orsakade av stora rovdjur på tamdjur och husdjur kan förebyggas, att utreda vad som krävs för att vargpopulationen i ska anses ha gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet samt att undersöka om skyddsjakten kan utvecklas. Regeringen ökar enligt propositionen satsningen på åtgärder för att förebygga och kompensera för rovdjursskador genom att tillföra till anslaget 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Genom satsningen förebyggs även konflikter kring rovdjurspolitiken. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 . Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt, Utsäde och Tjänsteexport. Uppdragsverksamheten inom området Vatten upphör . Regeringen anser att anslaget bör ökas med för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Regeringen anser vidare att anslaget bör ökas med 2016 för hantering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen anser också att anslaget bör ökas med 2016–2019 för arbete med att främja livsmedelsexport. Enligt motionerna 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del och 2015/16:2608 (M) m.fl. yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Motionärerna i motion 2015/16:3145 (FP) av m.fl. yrkande 1 i denna del föreslår att anslaget minskas med . liberalerna avvisar regeringens föreslagna ökning av anslaget 2016. I motion 2015/16:3152 (C) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt budgetpropositionen är det viktigt att genomförandet och förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken är effektiva och enkla för både brukare och myndigheter. Regeringen föreslår därför att tillförs extra resurser för detta 2016–2019. har informerat utskottet om att tog initiativ till Förenklingsresan för lantbrukare, en resa i samverkan med () och där en rad myndigheter och branschorganisationer deltog. Lantbrukare i olika delar av landet och med olika produktion besöktes för att höra vad de upplevde som krångligt och vad som kan förenklas. Regeringen fortsätter enligt budgetpropositionen att följa myndigheters och branschorganisationers arbete med de åtgärder som föreslogs under Förenklingsresan samt avser att fortsätta delta aktivt i arbetet med att förenkla EU-lagstiftningen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Kontrollen av EU:s handelsnormer för ägg kommer att överföras från till länsstyrelserna . Regeringen bedömer att det finns flera samordningsvinster med att föra över kontrollen till länsstyrelserna. Regeringen förbättrar också möjligheten att fullt utnyttja de finansiella medlen i det nationella stödet till norra . Tillgång till växtsorter som är anpassade till det svenska klimatet är en förutsättning för en konkurrenskraftig växtodling. För att bibehålla konkurrenskraften behövs dessutom sorter som kan möta ett förändrat klimat. Ett förändrat klimat ger ett förändrat tryck av växtskadegörare. Detta är särskilt viktigt för jordbruket i och i norra , som har ett begränsat urval av sorter på världsmarknaden att välja mellan på grund av särskilda ljus- och temperaturförhållanden. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bekämpande av växtskadegörare. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare samt för att ersätta enskilda för skador till följd av sådana åtgärder enligt växtskyddslagen (1972:318). Utgifter för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som överlämnar för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare får anslaget användas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare.