bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — Mot den bakgrunden har regeringen för avsikt att ekonomiska vårproposition redovisa principiella utgångspunkter för hur eventuella beteendeeffekter ska beaktas i de makroekonomiska prognoserna framöver. I de fyra partimotionerna från , , respektive presenteras en gemensam bild av utsikterna för svensk ekonomi. Det görs i motion 2014/15:3088 av och båda (M), motion 2014/15:3091 av m.fl. (C), motion 2014/15:3087 av m.fl. (FP) och i motion 2014/15:3092 av m.fl. (KD). Motionärerna konstaterar att med allt bättre utsikter för världsekonomin och en fortsatt stark inhemsk konsumtion tar tillväxten fart i svensk ekonomi. Motionärerna anser att tillväxten kommer att dämpas av såväl den inriktning regeringen har valt för sin ekonomiska politik i den ekonomiska vårpropositionen som av de förslag som regeringen lägger fram i vårändrings- Motionärerna framhåller att regeringens prognos över svensk ekonomi är försiktig jämfört med andra prognosmakare. bedöms öka långsamt och vara i balans först . och räknar med en påtagligt snabbare tillväxt i efter- frågan, skriver motionärerna. Det är enligt motionärerna viktigt att politiken både värnar den efterfrågeuppgång vi nu ser och säkerställer att tillgängliga resurser och arbetsutbud i ekonomin inte begränsas om resursutnyttjandet ökar snabbare än förväntat. konstaterar motionärerna att det finns nedåt- risker i ekonomin. Regeringens skattehöjningar på arbete och osäkerheten om en rad viktiga politiska beslut gör att hushållens optimism riskerar att dämpas, vilket i sin tur kan leda till lägre konsumtion än vad regeringen prognostiserar. Även företagens investeringsvilja kan dämpas av ökad osäkerhet om exempel- vis skattenivåer, energiförsörjning och infrastruktur. Vidare skriver motionärerna att bostadsprisernas utveckling och hushållens jämförelsevis höga skuldsättning utgör en risk på . risker vad gäller utvecklingen i omvärlden. Nya risker har bl.a. uppstått kring förmåga att sanera sina statsfinanser och stanna i euroområdet. global risk är också att den mycket expansiva penningpolitiken som bedrivs av centralbanker runt om i världen kan leda till en övervärdering av riskfyllda tillgångar, enligt motionärerna. m.fl. (SD) konstaterar i motion 2014/15:3090 att BNP-till- växten i den svenska ekonomin väntas fortsätta att återhämta sig, medan arbetslösheten stannar på oroväckande höga nivåer under hela mandatperioden. Motionärerna framhåller att de geopolitiska osäkerheterna är stora och att det finns risker för statsfinansiella härdsmältor inom EMU och då i första hand i . Positiva tecken i ekonomin är att den svenska exporten väntas fortsätta att öka och likaså de äldres arbetskraftsdeltagande. Demografiska förändringar med fortsatt hög asyl- och anhöriginvandring leder enligt motionärerna till markant högre utgifter för den offentliga konsumtionen. Motionärerna hänvisar också till att bedömer att de stora migrationsströmmarna bidrar till högre arbetslöshet och högre jämviktsarbetslöshet. Motionärerna påpekar att hushållen behåller en hög sparkvot. Det är i grunden inte negativt, men förklaringen är en mer pessimistisk syn på den ekonomiska utvecklingen, enligt motionärerna. Motionärerna lyfter också fram att trots en hyfsad BNP-tillväxt haft en BNP-ut- veckling per capita som legat under jämförbara länder. I normalfallet borde bl.a. generella produktivitetshöjningar ha bidragit till att höja även BNP per capita, enligt motionärerna. Aktuella bedömningar av ekonomins utveckling Regeringen jämför i propositionen sina prognoser över den svenska ekonomins utveckling med motsvarande prognoser från andra bedömare, se tabell 1.5 ovan. Efter det att vårpropositionen presenterades har bl.a. , , och publicerat nya prognoser. Hur dessa förhåller sig till regeringens bedömningar i vårpropositionen framgår av tabell 1.6. Tabell 1.6 Aktuella prognoser av ekonomins utveckling Anm.: BNP avser procentuell förändring, arbetslöshet avser i procent av arbetskraften 15–och inflation avser procentuell förändring årsgenomsnitt för KPI (prognos avser HIKP). Källor: ekonomiska vårproposition, IMF World Economic Outlook , penningpolitiska rapport och vårprognos . Enligt IMF:s prognos väntas BNP öka 2015 och 2016. Arbetslösheten sjunker marginellt från 2016. Den globala tillväxten uppgår till , vilket är i linje med fondens bedömning . Jämfört med har utsikterna för de avancerade ekonomierna förbättrats medan tillväxten i de framväxande ekonomierna och utvecklingsekonomierna väntas bli lägre. speglar framför allt de svagare utsikterna för några av de stora framväxande ekonomierna och för oljeexporterande länder. Trots det står fortfarande de framväxande ekonomierna tillsammans med utvecklingsekonomierna för mer än av den globala tillväxten 2015, enligt IMF. I de avancerade ekonomierna dämpas de potentiella produktionsutsikterna enligt IMF av åldrande befolkningar, svaga investeringar och avsaknad av pro- Förväntningar om lägre potentiell tillväxt dämpar investe- IMF framhåller också att främst många avancerade ekonomier även i fortsättningen måste hantera efterdyningar av finanskrisen i form av persi- stenta negativa BNP-gap och hög offentlig och/eller privat skuldsättning. flationen och inflationsförväntningarna är i flertalet avancerade ekonomier un- der målet och i några fall även fortsatt sjunkande, vilket är särskilt problema- tiskt för högt skuldsatta länder med låg tillväxt och litet eller inget utrymme för expansiv penningpolitik. Enligt IMF har riskerna för en recession i euro- området minskat något, och likaså risken för deflation. ella och geopolitiska risker ökat. I penningpolitiska rapport från har BNP-tillväxten i reviderats upp samtliga –2017 jämfört med bedömningen från Den svenska arbetsmarknaden förstärks därmed också lite snabb- Arbetskraften väntas dock växa i nästan lika snabb takt som sysselsätt- ningen, vilket gör att arbetslösheten minskar endast långsamt de kommande Den globala konjunkturen fortsätter att långsamt förbättras i linje med den penningpolitiska rapporten . menar att även om osä- kerheten om konjunkturutvecklingen i omvärlden är stor ser åter- hämtningen i euroområdet ut att stå på en fastare grund. Den expansiva penningpolitiken bedöms enligt ha en positiv effekt på svensk ekonomi och bidrar till att inflationen nu stiger. Det är för att säkerställa att denna utveckling fortsätter som direktion beslutat att utöka köpen av statsobligationer och reviderat ned reporäntebanan jämfört med den penningpolitiska rapporten . anger att den har fortsatt hög beredskap att göra penningpolitiken ännu mer expansiv om det behövs för att inflationen ska stiga tillräckligt snabbt. Europeiska kommissionens prognos, I vårprognos bedöms BNP-tillväxten i öka de närmaste åren tack vare en robust inhemsk efterfrågan och förbättrade utsikter BNP-tillväxten är ett par tiondelar högre såväl 2015 som 2016 jämfört med kommissionens prognos . tas leda till en gradvis ökande inflation. Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande väntas successivt krympa i takt med att ekonomin stärks och finanspolitiken väntas vara neutral. Enligt kommissionen har tillväxtutsikterna i EU ljusnat, även om osäkerheten i prognosen är fortsatt hög. Den konjunkturella uppgången drivs av privat konsumtion och får en extra skjuts av lågt oljepris, svagare euro och kvantitativa lättnader från (). fortsätter tillväxten att tyngas av geopolitiska spänningar med och hög arbetslöshet i vissa medlemsstater. I EU som helhet förväntas tillväxten öka från 2016. Även om några krisrelaterade faktorer fortfarande dämpar investeringarna, särskilt i euroområdet, väntas investeringarna öka något och än mer 2016. Den investeringsplan för som kommissionen tagit initiativ till väntas enligt kommissionen ha en positiv effekt på investeringar både i privat och offentlig sektor . Inflationen mätt med harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP) väntas öka från till i både EU och euroområdet. Den försiktiga återhämtningen av arbetsmarknaden i EU väntas fortsätta. Enligt senaste prognos väntas ekonomi växa och . Privat konsumtion och investeringar väntas fortsätta att växa snabbt, medan utrikeshandeln väntas bidra mer måttligt till tillväxten. Arbetslösheten i väntas sjunka endast svagt på grund av att arbetskraften ökar och att integrationen av nyanlända tar tid. bedömer att inflationstakten ökar successivt i takt med att löner ökar och att deflationseffekten av fallande oljepriser klingar av. När det gäller utsikterna för världen i stort bedömer att den globala tillväxten blir 2016. Det är en svagare tillväxt jämfört med tidigare prognos , främst till följd av den oväntat svaga utvecklingen . Den globala tillväxten väntas tillta tack vare lågt oljepris, expansiv penningpolitik och mindre dämpning av finanspolitisk konsolidering i de stora ekonomierna. prognostiserar en mer jämnt fördelad tillväxt mellan olika regioner i världen. Riskerna för deflation har minskat. Aktuella siffror över läget i ekonomin Nedan redovisas några aktuella utfallssiffror och indikatorer som publicerats . Enligt Nationalräkenskaperna ökade BNP , säsongsrensat och jämfört med fjärde kvartalet 2014. Byggproduktionen och tjänsteproduktionen bidrog till ökningen. På användningssidan var det framför allt investeringar i bostäder samt maskiner och inventarier som ökade. Kalenderkorrigerat och jämfört med föregående år steg BNP . jämfört med fjärde kvartalet 2014. Höjda utgifter noterades bl.a. för möbler och hushållsutrustning och för hälso- och sjukvård. ter som de kommunala myndigheternas konsumtion utvecklades svagt. Fasta bruttoinvesteringar minskade totalt jämfört med fö- Investeringar i bostäder ökade , och maski- ner och inventarier ökade . Investeringar i immateriella till- gångar minskade kraftigt. Exporten minskade och importen . nettot ökade och bidrog till BNP-utvecklingen första Produktionen inom näringslivet ökade jämfört med kvar- Tillverkningsindustrin backade medan byggpro- De tjänsteproducerande branscherna ökade Ökningen var stark bl.a. inom företagstjänster, utbildning, vård och omsorg. Offentliga myndigheters produktion sjönk med Hushållssektorns disponibla inkomster ökade rensat för inflation jämfört med . (Källa: SCB, Enligt Konjunkturbarometern steg indikatorn som sammanfattar hushållens och företagens syn på det ekonomiska läget med 2,2 enheter till 101,4 , en nivå som indikerar en något starkare ekonomisk tillväxt än normalt. förändringen ligger bl.a. att indikatorerna för tillverk- ningsindustrin och hushållen har ökat som in- dikatorerna för detaljhandeln, privata tjänstenäringar och bygg- och anlägg- ningsverksamhet har gått ner. Om man ser till nivåer visar indikatorn för till- verkningsindustrin nu på ett normalläge medan läget i bygg- och anläggnings- verksamhet och de privata tjänstenäringarna är starkare än normalt. sindikatorn för detaljhandeln ligger över 110, vilket indikerar ett mycket starkt Hushållens bedömning av sin egen ekonomi är betydligt mer positiv än normalt och har förbättrats ytterligare något . Hushållens syn på den svenska ekonomin är fortfarande mer negativ än normalt. På frågan om vilket påstående som bäst beskriver hushållets nuvarande ekonomiska situation upp- ger att de sparar, medan svarar att de skuldsätter sig och/eller utnyttjar sparade medel. Hushållens inflationsförväntningar på ett års sikt uppgick till , vilket är en påtaglig ökning från föregående (Källa: , publicerad .) Enligt Arbetskraftsundersökningen () uppgick antalet sysselsatta till 4 740 000 personer, en ökning med 80 000 personer jämfört med motsvarande kvartal föregående år. Antalet arbetslösa uppgick till 425 000, och arbetslösheten var , en minskning . på en fortsatt ökning av antalet sysselsatta samt på små förändringar av antalet och andelen arbetslösa. Säsongsrensat uppgick arbetslösheten till . Ungdomsarbetslösheten uppgick till , vilket är en minskning eller med 13 000 personer jämfört med . (Källa: SCB, publicerad .) Antalet nyanmälda lediga platser var drygt 96 000 jämfört med drygt 71 000 . Antalet nya varsel var samma månad 3 000, vilket var 600 färre än . (Källa: Arbetsförmedlingen, publicerad .) Löneökningstakten enligt konjunkturlönestatistiken har uppvisat en tydlig inbromsning enligt . De uppmätta löneökningarna för hela ekonomin t.o.m. februari uppgick till jämfört föregående år. För privat sektor uppgick löneökningarna till . (Källa: , publicerad .) Inflationstakten var –0,, vilket är en nedgång då den var . Inflationstakten enligt KPIF (KPI med fast ränta) var . (Källa: SCB, publicerad .) beslutade att behålla reporäntan på –0,och sänka räntebanan påtagligt. Först väntas reporäntan långsamt höjas. Reporäntebanan avspeglar också att det är möjligt att sänka räntan ytterligare. För att säkerställa att inflationen stiger tillräckligt snabbt beslutade att utöka köpen av nominella statsobligationer med ytterligare 40–. De beslutade köpen från omfattar därmed 80–. (Källa: reporäntebeslut, publicerat .) Den årliga tillväxttakten för utlåning till hushåll ökade till . Totalt uppgick hushållens lån hos monetära finansinstitut till . Det är en ökning med jämfört med motsvarande månad föregående år, varav bostadslånen stod för . (Källa: SCB, Finansmarknadsstatistik, publicerad .) Statistik över färdigställda nybyggnader visar att det färdigställdes totalt 29 164 bostadslägenheter i nybyggda hus. Dessa fördelade sig på 8 410 lägenheter i småhus och 20 754 lägenheter i flerbostadshus. Av de färdigställda lägenheterna var hyresrätter. Det är ungefär lika många färdigställda lägenheter som . (Källa: SCB, publicerad .) Den svenska ekonomin väntas återhämta sig gradvis . En- ligt regeringens prognos växer BNP och 2016 och 2017. I omvärlden ser konjunkturläget ut att förstärkas, även om återhämtningen väntas gå långsamt särskilt i euroområdet. starkare utveckling i omvärlden ökar efterfrågan på svenska exportvaror och tjänster, vilket i sin tur väntas bidra till ökade investeringar i näringslivet, lägre arbetslöshet och ett stigande resursutnyttjande. Utskottet kan konstatera att lä- get på arbetsmarknaden ser ut att förbättras relativt långsamt och att det kom- mer att krävas insatser för att bidra till en mer påtaglig nedgång i arbetslösheten. I princip bedöms ekonomin vara i konjunkturell ba- lans 2017–2019. Utskottet noterar att regeringens prognos för BNP-tillväxten 2015 och 2016 har reviderats ned med knappt en halv procentenhet respektive år jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Det är framför allt hushållens konsumtion och investeringarna som bedöms bli lägre. sysselsättningen och arbetskraften öka i en högre takt än vad som antogs i Arbetskraften har emellertid reviderats upp mer än sysselsättningen, vilket medför att också prognosen för arbetslösheten revide- rats upp –2018. Även jämviktsarbetslösheten är nu högre, jämfört i bedömningen i budgetpropositionen. förklaras bl.a. av att prognosen för migration reviderats upp och att regeringen bedömer att det tar tid innan nyinträdande på arbetsmarknaden blir sysselsatta. I likhet med regeringen vill utskottet understryka att riskerna för en svagare utveckling än den i prognosen är betydande. misk utveckling i euroområdet bedöms vara den enskilt största risken. tet noterar att också motionärerna framhåller riskerna för ekonomin när det gäller osäkerheten i omvärlden. Den politiska osäkerheten i euroområdet har som regeringen framhåller ökat /15, främst till följd av det ansträngda förhandlingsläge som uppstått mellan den nya regeringen i Gre- kland och dess långivare. Även om riskerna för en spridning av en grekisk kris till andra euroländer förefaller vara mindre nu än 2012, när det var en liknande situation, kan avbrutna förhandlingar få negativa effekter på de finansiella marknaderna och för realekonomin. En annan betydande risk är kopplad till den osäkra geopolitiska situationen med pågående väpnade konflikter i Det är svårt att förutse hur konflikterna kommer att utvecklas och vilka makroekonomiska konsekvenser de kan föra med sig. informerade statssekreterare utskottet om det aktuella läget i bl.a. och . Efter det att vårpropositionen lämnades till har bl.a. , IMF, och publicerat nya prognoser över ekonomins Utskottet kan konstatera att regeringens prognos för svensk BNP- tillväxt 2015 och 2016 är i linje med de bedömningar som IMF och EU-kom- missionen gör av den svenska ekonomin. rar båda en något starkare BNP-tillväxt än regeringen för såväl 2015 som I bedömning ligger också en betydligt högre inflationstakt. När det gäller utvecklingen i omvärlden framhåller samtliga bedömare en fort- satt relativt stor osäkerhet i prognoserna. De utfallssiffror och indikatorer som publicerats tyder en- ligt utskottet på en fortsatt återhämtning i den svenska ekonomin. tionalräkenskaperna växte BNP i årstakt och jämfört med sista kvartalet 2014. Enligt Konjunkturbarometern steg barometerindikatorn till en nivå som indikerar en något starkare ekonomisk tillväxt än normalt. Sysselsättningen fortsatte att öka enligt SCB:s arbetskraftsundersökning medan förändringarna i arbetslösheten emellertid var små. Säsongsrensat uppgick arbetslösheten till . Utskottet kan konstatera att inflationen har varit låg och under målnivå . Aktuella utfallssiffror visar att inflationstakten var –0,, vilket är en nedgång . In- flationen har pressats ned av låga importpriser och av ett lågt resursutnyttjande. Även förväntningarna om inflationen har blivit lägre. För att understödja en uppgång i inflationen har sänkt reporäntan från till –0,. Därutöver har påbörjat ett program för köp av statsobligationer. beslutade om att utöka köpen av statsobligationer med ytterligare 40–. De beslutade köpen från omfattar därmed 80–. beslutade att behålla reporäntan på –0,25 men att sänka prognosen för räntebanan påtagligt. angav i samband med beslutet att man har fortsatt hög beredskap att göra penningpolitiken ännu mer expansiv om det behövs för att inflationen ska stiga tillräckligt snabbt. Såväl regeringen som allianspartierna tar upp risker kopplade till bostadsprisernas snabba utveckling och hushållens höga skuldsättning. Utskottet noterar att finansmarknadsstatistiken för april visar att tillväxttakten för utlåning till hushåll fortsatte att öka något i den senaste mätningen, från till . Som regeringen framhåller skulle ett stort prisfall på bostäder i kombination med höga skulder hos hushållen riskera att få negativa konsekvenser för konsumtionen, tillväxten och arbetslösheten. En rad åtgärder har vidtagits för att stärka motståndskraften i det finansiella systemet och begränsa hushållens skuldsättning. I vårpropositionen tar regeringen upp att remitterat ett förslag om amorteringskrav på nya bolån som planerades träda i kraft . Regeringen anger att amorteringskravet har räknats in i prognosen och att det dämpar konsumtionsutrymmet något. Under remissförfarandet framkom att det var tveksamt om har stöd i lagstiftningen för att införa regler om amortering, och valde därför att inte gå vidare med förslaget. Utskottet noterar att finansmarknadsminister därefter uttalat att regeringen vill se över möjligheten att ändra lagstiftningen för att möjliggöra ett amorteringskrav. Av vårpropositionen framgår också att regeringen och ansvariga myndigheter noga följer utvecklingen av hushållens skuldsättning för att se om ytterligare åtgärder kan komma att bli nödvändiga. 2014/15:FiU20 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. godkänner också regeringens riktlinjer för skattepolitiken. Det finansiella sparandet bör gradvis stärkas så att det uppgår till 2018. Först under nästa mandatperiod bedöms ett sparande om kunna uppnås. Ut- gångspunkten bör vara att samtliga reformer i budgetpropositionen finansieras fullt ut. Denna inriktning av finanspolitiken innebär en rimlig avvägning mellan att både skapa marginaler för att hantera en djup konjunkturnedgång och att inte riskera den pågående konjunkturåterhämtningen. Utgiftstaket för staten bedöms uppgå till 2018 och till 2019. Ett tydligt sysselsättningsmål är en viktig del för att nå resultat och tydliggöra prioriteringarna för den ekonomiska politiken. Det är helt väsentligt att målet om att har lägst arbetslöshet i EU 2020 ska nås genom ökad sysselsättning. För nya företag och arbetstillfällen behövs ökade investeringar i bostäder, infrastruktur, en aktiv näringspolitik och kunskapsreformer för ökad matchning. Fler unga behöver påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, fler vuxna behöver ges möjlighet till livslångt lärande och etableringen av nyanlända på arbetsmarknaden måste gå snabbare. Skolans resultat måste vändas. Samhället måste utvecklas på ett sätt som är socialt och ekologist hållbart. Den ekonomiska politiken ska därför användas för att öka den ekonomiska jämlikheten och präglas av en feministisk grundsyn som verkar för jämställdhet. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Omfattande ofinansierade åtgärder tillsammans med den utdragna ekonomiska återhämtningen har enligt regeringen bidragit till betydande underskott i de offentliga finanserna. Den offentliga sektorn hade 2014 ett underskott på av BNP, vilket var det största underskottet sedan 1990-talskri- sen. Regeringen bedömer att det sker en gradvis återhämtning i svensk ekonomi . Arbetslösheten är dock fortsatt hög, och den utdragna lågkonjunkturen riskerar att leda till att arbetslösheten biter sig fast på Ur det perspektivet är det enligt regeringen angeläget att finanspolitiken understöder konjunkturåterhämtningen, t.ex. genom ökade offentliga investeringar som bidrar till att pressa ned arbetslösheten. Regeringen bedömer att de reformer som föreslås i propositionen Vårändringsbudget måste vara finansierade fullt ut. Denna inriktning på finanspolitiken är enligt regeringen rimlig både när det gäller att skapa marginaler för att hantera en djup konjunkturnedgång och att inte riskera den pågående konjunkturåterhämtningen. Givet nuvarande prognoser är regeringens utgångspunkt vidare att samtliga reformer i budgetpropositionen bör vara finansierade fullt ut. Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Regeringen bedömer att det finansiella sparandet avviker tydligt från den målsatta nivån om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Regeringen avser att bedriva en ansvarsfull finanspolitik som leder till att sparandet successivt stärks tills sparandet når målnivån. I tabell 2.1 redovisas det genomsnittliga finansiella sparandet tillsammans med de indikatorer som används för att stämma av målet för det finansiella sparandet i ett framåtblickande perspektiv. Regeringen använder fr.o.m. denna proposition en ny disaggregerad modell för att beräkna det strukturella sparandet. Skillnaden mot tidigare beräkningsmodell är framför allt att skattebasernas sammansättning beaktas i den nya modellen. Tabell 2.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för avstämning mot överskottsmålet –1,9 –1,4 –0,7 –0,4 –1,0 –1,0 –0,8 –0,9 –0,5 –0,4 –0,3 –0,1 Källa: ekonomiska vårproposition. Den offentliga skuldsättningen är förhållandevis låg, inte minst i ett internationellt perspektiv. Det innebär enligt regeringen att sparandet kan återföras till den målsatta nivån i en takt som tar hänsyn till att det alltjämt finns lediga resurser i ekonomin, utan att hållbarheten i de offentliga finanserna äventyras. Trots den tydliga avvikelsen från målet bedömer regeringen inte att det är lämpligt att bedriva en kraftigt åtstramande finanspolitik . Först under nästa mandatperiod bedömer regeringen att ett finansiellt sparande på av BNP ska kunna nås. Regeringen anser att en återgång till den målsatta nivån bör ske i en takt som tar hänsyn till att det alltjämt finns lediga resurser i ekonomin och att arbetslösheten är hög.