· H301NU3 · 2015-12-09 16:33:00 — Det som har gjort att man inte har satsat på den har varit kostnaden för uran och att det har varit lätt att licensiera dem med termiska reaktorer som har byggts ut. Det finns ju en stor potential att hantera det använda kärnbränslet på ett effektivt sätt. I stället för att lämna över frågan till tusentals generationer framåt och låta dem ta ansvaret har vi möjlighet att satsa mer på forskning för att se till att vi kan använda återstoden av energin i det använda kärnbränslet och i så fall se till att minska såväl avfallsmängden som tiden som den behöver slutförvaras. Men detta ansvar är uppenbart inte berett att ta, utan man vill i stället skjuta över det på kommande generationer. STYLEREF Kantrubrik \* Vad gäller förutsättningarna för utbyggnad i har det varit subventioner som har slagit sönder marknaden då man inte uppnått någon teknikneutralitet. Det är olika stuprör där man riktar olika subventioner mot vissa kraftslag, vilket har skapat denna osymmetriska marknad där det inte finns några marknadsförutsättningar för att bygga några kraftstationer. Det skapar en situation där koldioxidutsläppen från det svenska kraftsystemet kommer att öka när vi blir beroende av fossila kraftslag som finns i våra grannländer. Då blir det ändå intressant vad som är viktigast, att stänga kärnkraften eller att minska koldioxidutsläppen. Jag missade frågan om sol. Det var inte min mening. Jag ska självklart svara på den. Nej, sol kommer inte att framför allt ha sitt stora bidrag . Visserligen visar den nya tekniken att solenergi produceras som mest när det är kallt. Solenergin brukar slå rekord i en kall vinterdag. Det är väldigt inspirerande. Men framför allt kommer sol att ha sitt största bidrag . I har vi en vattenkraftproduktion som fungerar alldeles utmärkt som elkraft. Vi har goda möjligheter, kanske bättre än något annat land, att lagra energi. Med batteriteknik kan vi lagra energi dygns- eller . Med vattenkraften kan vi lagra energi säsongsvis. Det är en fantastisk möjlighet vi har att välja både mer sol och vind och vattenkraft. Jag undrar vad räknar på för pris för ny kärnkraft. Det är en sak att ha visioner, och det respekterar jag. Men när vi börjar diskutera de frågor som vi har framför oss i närtid bör man också svara på vilket pris man räknar på. När tittar på förnybar energi landar vi i att det är det mest kostnadseffektiva, bäst för miljön och säkrast. Om man uttrycker visionen om nya kraftslag bör man rimligen svara på vilket pris man ser på det. Vad gäller frågan om att kunna återanvända avfall är det ungefär lika många forskare som säger att det inte går rent tekniskt att återanvända kärnavfallet i den så kallade fjärde generationens kärnkraft. Bland annat SKB med statens ansvar säger att det inte är en tekniskt eller ekonomiskt framkomlig väg. Min slutsats som miljöpartist är att det kärnavfall som produceras och har producerats måste vi ta ett långsiktigt ansvar för. Vi kan inte sopa det problemet under mattan. Då menar jag att det också vore ansvarslöst av oss att säga att vi tror att avfallsfrågan kanske kan lösas om det kanske kommer fjärde generationens kärnkraftverk. Som sa har man diskuterat fjärde generationens kärnkraft , men den har uppenbarligen inte levererat. Då behövs det en analys av varför den inte har kommit fram och vad vi ska satsa på i stället. STYLEREF Kantrubrik \* brukar ju vara en förkämpe för förnybart och för solenergi. Just nu ser vi mörka moln framför solen; vi ser solskatten som skymmer solstrålarna. I det sammanhanget vill jag lyfta två frågor som jag är orolig för. Den första handlar om signalen. Vi signalerar att vi beskattar solenergi med det förslaget - som om solenergi vore något skadligt. Vi signalerar: Var försiktiga och tänk er för innan ni installerar för många solpaneler! En sak som oroar mig med förslaget om solskatt är att bara signalerna redan har gjort skada. Även om man har försökt justera förslaget redan nu tror jag att de här signalerna redan har blivit negativa. Den andra handlar om principen att egenproduktion är någonting som ska beskattas. När det här började komma upp borde ju alla röda lampor ha blinkat i . Jag gillar att baka. Jag brukar baka kladdkaka, bröd och lussebullar så här i juletider. Det påminner lite om frågan om egenproduktion och om man skulle komma på tanken att beskatta någonting som är egenproducerat i form av till exempel bröd, för principen här är ju att man väljer beskattning av egenproduktion. Och den principen måste vi ju alla enas om är felaktig. Min fråga till är: När kommer ni att beskatta egenproduktion av julgodis? började med att fråga mig om signalvärden. Jag anser att det finns ganska många i den här kammaren, med den debatt vi har, som har ett ansvar för de signaler som har sänts till aktörer som är intresserade av solenergi. Jag menar att den här debatten är väldigt skev och att det finns många som har ett ansvar för vilka signaler som har sänts. Om man kallar den skattejustering som görs på grund av för införande av skatt på förnybar el sänder det väldigt tveksamma signaler till marknaden som jag skulle säga är mer eller mindre lögnaktiga. Det som det här förslaget handlar om och som jag också diskuterade alldeles med är en mindre skattejustering för dem som producerar anläggningar på över och använder så mycket el för eget bruk. Enligt är det ungefär tio anläggningar som påverkas över huvud taget i . Sedan ska vi vara ödmjuka inför att vi vill att det byggs många fler , och det är därför som vi nu tittar på förändringen. Men i frågan om signal är frågan vem som har ansvaret när det är ungefär tio anläggningar i som påverkas av den skatteförändring vi diskuterar, som det görs väldigt stora satsningar på solenergi. Vi har pratat om investeringsstödet här. Den kanske viktigaste signalen är att vi nu ger myndigheten ett uppdrag att ta fram första solstrategi som tydligt kan ge ett mål och signaler till marknaden om vart vi är på väg. har drivit att det skulle behövas ett mål i för egenproduktion. Vi ser ett egenvärde i att människor som äger sin elproduktion får mer makt över sin elräkning, blir mer medvetna om sin energianvändning och förhoppningsvis blir mer positiva och påtryckande mot politiker när det gäller politik för förnybar energi - att de får mer makt helt enkelt. STYLEREF Kantrubrik \* Jag ser många egenvärden med ett mål för egen elproduktion, och jag hoppas att också Liberalerna ställer sig bakom ett mål om egen produktion och solenergi. Faktum är att till och med energiministern har antytt att förslaget om solskatt kanske inte blev så bra, så det vi skulle kunna enas om här är väl att gemensamt försöka stoppa det, att helt enkelt ta bort den här skatten. Det låter ju inte som att och heller egentligen är så förtjusta i att behöva försvara det här förslaget, så det är väl bättre att göra om och göra rätt. Jag tänkte ta tillfället i akt att lyfta upp en annan fråga. pratade om lögnaktiga signaler. Då är jag intresserad av några formuleringar som vi hörde i debatten tidigare. säger att våra kärnkraftsreaktorer börjar bli gamla. Det är en retorik som även energiministern har använt när man pratat om den åldrande kärnkraften. Då är jag väldigt nyfiken på vad man egentligen menar och hur ärlig man är i de signalerna. Är kärnkraften verkligen åldrande? Vet du att kärnkraften är yngre än vad energiministern själv är? Det första kärnkraftverket byggdes nämligen som Baylan föddes, 1972, och de övriga byggdes senare och är alltså yngre än energiministern själv. Kärnkraften kommer troligtvis att leverera el längre än energiminister fortsätter i arbetslivet. Vi har kvar av fungerande kärnreaktorer - om de inte straffas bort , såklart. Är Baylan också åldrande? Bör även han bytas ut? Håll er till sanningen om kärnkraftens livslängd! Det är klart att jag som miljöpartist vill att förnybar energi ska vara så billig som möjligt och att jag av princip inte gillar någon skatt på förnybar energi. Det är helt givet, och jag önskar att fler ställer sig bakom det. Vi måste ta ansvar för de regelverk som finns hos EU och som tvingade oss att göra en justering. Jag vill göra den effekten så liten som möjligt. Den första pusselbiten var att vi efter mycket arbete lyckades höja nivån på dem som påverkas från 144 . Som jag nämnt tidigare i debatten avser regeringen att se hur man kan gynna dem som äger flera anläggningar genom att bland annat flytta skatteplikten. Kan vi lösa detta ser jag inte att det finns några utmaningar kvar. Den viktiga signalen är att det är löst och att det finns goda förutsättningar för solenergi med alla de satsningar som görs. Vad gäller att kärnkraften börjar bli gammal vet vi att de reaktorer vi har i byggdes med en teknisk livslängd . Jag kan konstatera att fyra av tio reaktorer har blivit . Man kan diskutera om man kan förlänga livslängden, och jag har respekt för den diskussionen. Men det är en sanning att de byggdes för att hålla , så allt som är längre än är i praktiken en teknisk livslängdsförlängning, om man vill det. STYLEREF Kantrubrik \* Jag tror inte att det kommer att vara ålder som gör att kärnkraftsreaktorer fasas ut. Jag tror att det kommer att vara kostnad. har vi väldigt låga elpriser, och ett antal kärnkraftverk har svårt med lönsamheten. Det beror inte på effektskatten, för den är mycket mindre än de andra ekonomiska verktyg som finns för kärnkraften. Kärnkraften har svårt med lönsamheten. Jag tror att kärnkraften kommer att fortsätta att fasas ut framöver för att den är olönsam. Just nu står tre av kärnkraftsreaktorer still. Det gäller bland annat , vilket kan förvåna eftersom det är den nyaste reaktorn, om jag minns rätt. Den står just nu still på grund av tekniska problem. Det är ganska återkommande om man följer statistiken att de svenska kärnkraftsreaktorerna har tekniska problem. Vad kan jag säga som inte redan har sagts i denna debatt, tänkte jag när jag gick fram till talarstolen. Något som inte har nämnts är en folkomröstning om kärnkraften, så jag kan ju börja med det. Energi är en resurs som berör oss alla på ett eller annat sätt. Detta betänkande tar sats för att peka ut det övergripande målet för energipolitiken. Många ser det som lite konstigt att man tar beslut i energirelaterade frågor som jobbar med att staka ut en hållbar och långsiktig plan, gärna med en bred samsyn över partigränserna. Men kan väl knappast allt stanna av. Av budgetpropositionen framgår att det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi, med konkurrenskraftiga villkor jämfört med grannländerna och EU. För är målet för energiförsörjningen förnybar energi. Som politiker i skogslandet bör man inse att om det är något land som kan fixa detta så är det vi. Med våra utbyggda älvar och vår biomassa - den har kanske inte nämnts - ska helheten, även baskraften, kunna ordna sig. Vi ska även lyckas med att producera energin med låg inverkan på klimat, miljö och folkhälsa. Därtill ska energipolitiken bidra till att omställningen till ett ekologiskt och uthålligt samhälle blir möjlig. Lägg därtill mål på EU-nivå, där visioner om att bli världsledande på förnybar energi är mantrat. Här vill man titta på hur en europeisk energiunion kan göra det lättare att nå målet att minska utsläppen till 2050. Det finns en flora av utveckling om man tittar på energiområdet, såsom smarta elnät och medborgarnas makt att kunna påverka sina kostnader, kanske som mikroproducent. Här finns det inte samma möjlighet för dem som bor i lägenhet som det finns för dem som äger sin bostad. Det brukar vara så att de som har det bäst ställt kan påverka sin vardag. Så är det tydligen även i detta fall. Regeringen har lovat att titta på möjligheten till andelsägda system för mikroproducenter av förnybar el och skattereduktion för dessa. Jag kan inte låta bli att dra en parallell till ROT-avdraget när jag tänker på hur systemet är uppbyggt. Överföringskapaciteten är central i elsystemet. Här satsar på investeringar i flera stationer och ledningar. Men som flera av er vet drar dessa projekt med nya ledningar ut på grund av Nimbyeffekten. STYLEREF Kantrubrik \* Här har vi motionerat om att detta måste lösas så att tillståndsprocessen för dylika samhällsnyttor får en acceptabel proportion och inte dras ut långa processer. Om man grottar in sig i siffror och jämför vad som blev utfallet av Alliansens budget för utgiftsområde 21 Energi så skiljer det inte mer än 46 miljoner från det som är regeringens förslag till budget , alltså den budget som står bakom. Att det finns skillnader på var det tillförs anslag och så vidare är klart, men gällande den största utgiftsposten, Energiforskning, är skillnaderna nästan obefintliga. Nog om siffror och tillbaka till det jag inledde med om . Jag har haft förmånen att följa och lära mig om energisektorns utmaningar och möjligheter. Efter att ha tankat in fakta i kunskapsinhämtningsfasen kan jag konstatera att vi ledamöter i kommissionen har fått ta del av samma information allihop. Hur vi sedan kommer att tolka olika signaler och var vi målar upp problem och var vi ser möjligheter blir intressant att summera och jobba vidare med. Jag avslutar med en förhoppning om att vi i kommissionen ska nå en bred politisk överenskommelse om energipolitiken. Jag hoppas att våra barn och barnbarn om några decennier kan konstatera att våra kloka beslut bär upp ett välfärdsland med en förnybar energisektor utan vare sig svarta eller bruna atomer. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och till den budget som har förhandlat fram med regeringen. Jag och har stått i samma debatter . har det handlat mycket hur vi ska kunna öka produktionen av biogas. har lyft upp problemet med att det inte är lönsamt att ta ut mer biomassa ur skogen. Det gäller inte bara biogas utan även exempelvis kraftvärme. Det tycks glömma bort är att med den budget ni stöder, där en kilometerskatt utreds, kommer uttaget av biomassa att minska ännu mer. Skogforsk talar om att så mycket som skulle bli olönsamt att plocka ut. Det slår hårt mot biobränslen och mot förnybar energi. Det verkar vara ett genomgående tema för den budget som stöder att beskatta både allt inom synhåll och allt som rör sig. Höjda miljöskatter brukar betyda att man höjer skatter på det som är dåligt för miljön, inte på det som är bra för miljön. Hur har tänkt att uppnå det mål som båda våra partier står bakom, att vi ska ha ett förnybart energisystem till 2040, om ni beskattar den förnybara elen och väljer att gå fram med förslag som hotar av biomassan i skogen? Det är just den oro som brukar ge uttryck för i de debatter som vi båda har deltagit i. Tack för frågan, . Jag kommer ihåg diskussionerna när det var tal om besprutning i skogen. Industrin sa: Om vi inte får bespruta kommer dessa industrier att få lägga ned, och detta blir olönsamt. Inget av detta hände. Vi besprutar inte . STYLEREF Kantrubrik \* Det är lite grann samma sak. Vi kommer nog inte att få ont om biobränsle som följd av en utredning som pågår om vägslitageavgiften, om det är vad du menar. Det är ett system där man sätter tillbaka pengar där de behövs mest. Du ska veta vilka problem som kan lösas av vägslitageavgiften. Det är en flora av åkerier som inte går runt på grund av en oseriös bransch som man inte kommer åt. Det skulle kunna vara ett sätt att komma åt det med ett gps-system så att vi ser vilka åkare det är. Det finns en skrämmande statistik som vi fick ta del av i går av . Jag går tillbaka till biobränslet. Det finns många lösningar. Vi måste först som nation inse att vi måste värdera vårt biobränsle och vår biomassa högre. Det finns säkert lösningar för transporter och många andra saker som gör att vi kan få ut det. var inne på att man säger att vargen kommer. Jag tror inte att det blir så, i varje fall inte på grund av vägslitageavgiften. Både skogsindustrin och Skogforsk säger att det kommer att hota av biomassan. Det slår speciellt mot de delar av landet som själv kommer ifrån. Det jag hör när vi har diskuterat i paneldebatter är att och säger att de är oroliga för att det inte är lönsamt att plocka ut biomassa ur skogen. Att då lägga på en vägslitageavgift, kilometerskatt, eller kalla det vad du vill, på 4 miljarder som man talar om innebär 4 miljarder mer som ska betalas. Det är 4 miljarder mer som ska betalas av dem som ska plocka ut biomassan ur skogen. Det handlar om avstånd. Vi har ett avlångt land. Man väljer att beskatta avstånd. Det går inte andra transportslag ut i skogen. Det kommer att gå med lastbilstrafik. Det finns säkert oseriösa aktörer och annat. Men jag tror inte att det kommer att göra det mer lönsamt att plocka ut biomassa ur skogen. Detta är ett förslag som slår undan fötterna för försörjning på landsbygden och för den förnybara omställningen. Det gör det mycket svårare att nå det mål vi båda står bakom, ett förnybart energisystem till 2040. Hur tänker sig att få tillräckligt med biomassa för att ställa om vårt energisystem, få tillräckligt mycket till kraftvärme och få tillräckligt mycket till biogasen? Vilka förslag har för det? Det är uppenbart att de förslag som finns i regeringens budget, som man också stöder, går åt motsatt håll. Det är av biomassan som riskeras enligt Skogforsk. Det är ingenting som man viftar bort med att det var värre förr och att andra saker har varit skandaliserade och problematiska tidigare. Det är hårda fakta som finns på bordet som gör det mindre lönsamt att plocka ut biomassa. Vi har redan stor konkurrens om bränslena och ser att de fossila alternativen dessutom har sjunkit i pris. Som jag sa, , är det en utredning som pågår. Den är inte färdig. Jag vet inte om du redan har förhandstips om hur den kommer att landa, vilka som kommer att beröras av den och om det gäller alla vägar. Du verkar ha svaret på det. Jag kan garantera att om det blir så att jag måste ta ställning till någonting som inte gagnar biomassan, biobränslet och landsbygden kommer att jag titta noga på det. Det kan jag lova dig. Det verkar som att du har svar på hur det kommer att slå. Du kan lugna dig. Det finns ingen utredning om att det kommer att beröra alla vägar i och alla näringar. Det finns inte något sådant förslag. Jag kommer att följa det noga. Jag hoppas att det inte går som målar upp ett skräckscenario om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)