bet · H201AU7 · 2015-04-10 00:00:00 — På en sådan arbetsmarknad får deltidsbegränsningen stora följder för personer som redan befinner sig i en utsatt position. Nej, det är inte en idealisk lösning att a-kassan delvis täcker upp för arbetsgivares ovilja att inrätta fasta heltidstjänster. Det är rätten till heltid som behöver stärkas för att minska risken för deltidsarbetslöshet. Där har vi förslag, men så länge situationen ser ut som den gör bör deltidsarbetslösa ha samma rätt som heltidsarbetslösa att få ersättning från försäkringen från den tid de kan men inte får arbeta. Därför skulle man behöva se särskilt på den frågan, vilket vi skriver i motivreservation nr 1, som jag yrkar bifall till. är i skriande behov av en ekonomisk politik för fler i arbete och en arbetsmarknadspolitik som leder till att fler blir i stånd att ta de lediga jobb som finns, alltså en mödosam resa bort från det borgerliga misslyckandet. Den vårbudget som lades fram för i går inleder en sådan resa. Lika akut är behovet av att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen för att minska fattigdomsrisken, förbättra matchningen och öka omställningsförmågan på arbetsmarknaden. Också i det avseendet tas i och med vårändringsbudgeten betydande steg. Det som blir uppenbart när man hör reaktionerna från högern på att detta sker är att den verklighetsfrånvända synen på arbetsmarknaden och föraktet för människor som hamnat i en svår situation fortfarande frodas där. Att denna syn inte ensidigt får diktera regeringens förslag runt a-kassan är något som de allra flesta svenskar tjänar på. Men vägen till en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är fortfarande lång, och det kommer att finnas all anledning att återkomma till de här frågorna. (forts. § 8) Jag har debatterat med i mer än . Vi hade flera debatter före valet . kallade sig kommunist. Jag är allt annat än kommunist, så jag tror inte att det är särskilt fruktbart att vi håller en dialog om framtida utveckling. Däremot skulle jag vilja ställa några enkla frågor till , ja-eller-nej-frågor rörande verklighetsbild av hur det faktiskt ser ut i . Det är som sagt enkla ja-eller-nej-frågor, lite med anledning av ditt tidigare anförande, som vi hörde för sedan. Är det så, , att har lägsta långtidsarbetslöshet? Ja eller nej! Är det så att utanförskapet, alltså antalet individer som försörjs av det offentliga, då alliansregeringen var vid makten minskade med 200 000, trots att det var den värsta globala ekonomiska krisen ? Ja eller nej! Är det så att den a-kassehöjning som de rödgröna nu går fram med innebär att servitrisen som tjänar får mindre pengar kvar i plånboken än en arbetslös tidigare höginkomsttagare, låt oss säga arbetslös börsmäklare som tjänade kanske ? Är det så att han kommer att få mer i akassa än vad servitrisen får? Ja eller nej! Det är tre enkla ja-eller-nej-frågor. Tack för en underhållande diskussion! Det är bra frågor som ställer. Beträffande långtidsarbetslösheten: har, relativt andra länder, en låg långtidsarbetslöshet, även om den har ökat kraftigt . Min fundering, när jag ser de svenska siffrorna, är att den svenska långtidsarbetslösheten kan och bör bli lägre. menar uppenbarligen att så länge det finns länder med högre långtidsarbetslöshet är det lugnt. Jag förstår att det kanske bidrog till de problem som hade , om man har den ingången. Vidare handlade det om det minskade utanförskapet. Här är vi nära en viktig kärnfråga. Det som tar upp är ju den definition som har använts av högerregeringen. Man tänker att utanförskapet har minskat därför att människor förvägras ersättningar. Det är ju det som sker. Du räknar utanförskapet genom att se hur många människor som får pengar från till exempel a-kassan eller sjukförsäkringen. Det är klart att om folk inte kan kvalificera sig till a-kassan, om folk kastas ut från sjukförsäkringen, då minskar utanförskapet enligt den definition som har. Jag ser det som ett allvarligt problem att människor förvägras de rättigheter som de ska ha. ser det som en stor seger för sin regering. Återigen är vi något viktigt på spåren. Sedan har vi frågan om det blir problem mellan en börsmäklare som på något sätt är med i a-kassan och en sjuksköterska. Så här är det, : De människor som har höga inkomster har lägre arbetslöshet normalt sett, och de har också tilläggsförsäkringar. Det som sker nu är att människor med vanliga inkomster inte får ta del av inkomstförsäkringen. Det tycker du är bra. Jag tycker att det är dåligt. Notera att inte svarade på den sista faktiska frågan. Det är tydligt så att den person som tjänar mer än och blir arbetslös kommer att få mer pengar kvar i plånboken än vad servitrisen som tjänar får. Är det den jämlikhetstanke som står bakom? Ska höginkomsttagaren få mer pengar när han är arbetslös jämfört med vad servitrisen får för att jobba och slita ? Angående statistikfrågan rörande utanförskapet: Om människor inte klarar sin försörjning har vi den yttersta grundtryggheten i form av försörjningsstödet. När jag säger att utanförskapet har minskat med 200 000 menar jag att det har minskat med 200 000 individer sammantaget i alla olika typer av bidragssystem. Det är tydligt så att den utvecklingen i kombination med den långvariga kris som världsekonomin har drabbats av är en tydlig indikator på att har blivit ett land där fler arbetar, där fler står på egna ben och där fler klarar sin egen försörjning. Den utvecklingen vill avbryta. Han vill gå tillbaka till bidragslinjen. Han vill höja a-kassan och höja den särskilt mycket för dem som har lite bättre inkomster. Alla som tjänar mer än kommer att få mer i bidrag för att inte jobba jämfört med servitrisen som sliter . Det är den nya socialismen. Den har reducerats till en höginkomsttagarsocialism som bygger på bidrag, bidrag och bidrag. sa: Människor som inte har ett jobb alieneras. Människor som inte har ett jobb får inte bidra till samhället. Det är ett stort problem. Sitt socialistiska arv har gjort till något som bara han och är överens om: mer bidrag. Det är ett problem i sig att har mycket dålig koll på den verklighet som han debatterar, och det är ett problem i sig att han hyser ett sådant djupt förakt för människor som är till exempel arbetslösa eller sjuka. Kombinationen blir direkt obehaglig, skulle jag vilja säga. När det gäller utanförskapssiffrorna har vi en högre arbetslöshet än vi hade när alliansregeringen tillträdde. Det som har hänt är att en del människor har flyttats över från de inkomstbaserade systemen till försörjningsstöd. De betyder att de har flyttats över till ett system där själva förutsättningen för att få stöd är att man först har blivit fattig. Fattigdomsrisken har ökat för människor som blir sjuka och arbetslösa. Den risken har skjutit i höjden. Dessutom är det naturligtvis så - det skulle veta om han hade en rudimentär koll på verkligheten - att många människor inte går och begär kommunalt försörjningsstöd. De får, som statsministern föreslog, klara sig genom att låna av sin mamma, sin sambo eller sina barn. Det är inte en bra utveckling. Jag tycker att det är en dålig utveckling. Där är vi helt enkelt oense. Sedan trasslar åter in sig själv i något resonemang om höginkomsttagare och låginkomsttagare i a-kassan. Arbetslöshetsförsäkringen är en försäkring. Det betyder att den tidigare inkomsten ska försäkras till viss del, till exempel . Det sker inte med det tak som finns. Jag tog upp det tidigare. av de människor som hade en heltidsanställning får av tidigare inkomst. Det är någonting som har fört allt längre ned bland industrialiserade länder när det gäller a-kassan. Det tycker är bra. De allra flesta andra tycker att det är katastrofalt. tar vi ett steg för att försöka fixa det som ni förstörde. Vi kommer att ta fler steg. Jag vill börja med att säga att jag delar åsikt att a-kassan är en försäkring. Där håller jag med honom. Men vi har ändå valt att reservera oss här med en motivreservation med anledning av att vi inte är beredda att ställa upp på att man höjer skatterna på jobb och företagande för att finansiera en utbyggnad av a-kassan i detta läge. Vi behöver en politik som skapar fler jobb och som får fler människor i arbete, inte en politik som får färre människor i arbete. gjorde i går bedömningen att det har en negativ effekt på arbetslösheten att ensidigt höja a-kassan. De bedömde också att de skattehöjningar och skatteförslag som regeringen har presenterat med stöd av och riskerar att leda till att fler människor blir arbetslösa. Jag vill därför ställa en fråga till . Vad är kommentar till den politik som regeringen för, med fler människor som hamnar i den situationen att de blir arbetslösa, med försämrade RUT- och ROT-avdrag, med höjda arbetsgivaravgifter för unga och så vidare? När det gäller det som lite grann tog upp i sitt anförande men också debatterade med , nämligen långtidsarbetslösheten, som har ökat i men är lägst i , skulle jag vilja veta vad tycker är viktigast. Är det att långtidsarbetslösheten är låg i eller att den är lägst i ? Min kommentar till beskrivning av regeringens ekonomiska politik är att han nog får försöka en gång till och lite bättre. Inriktningen på den vårproposition som lades fram, och som är förhandlad med , är den raka motsatsen. Den handlar om fler och bättre jobb och bättre möjligheter för människor som är arbetslösa att matchas till de jobb som finns. Vi satsar till exempel på fler anställningar inom äldreomsorgen. Men vi satsar också på viktiga investeringar framöver, bland annat i bostadsbyggande och järnvägsunderhåll. Detta behöver genomföras av människor, det vill säga att fler anställs. Det facit som den borgerliga regeringen har är inte särskilt lysande på det området. prövar vi en annan politik, och jag ser fram emot att fortsätta att bygga ut den politiken. Sedan har vi frågan om de människor som är arbetslösa och alla de människor som kan riskera att bli arbetslösa, det vill säga alla som jobbar. Då behövs det en anständig och väl fungerande arbetslöshetsförsäkring. Det har vi tyvärr inte eftersom den har förstörts . Det behöver vi göra någonting åt. En bra och väl fungerande arbetslöshetsförsäkring gör ju att matchningen och dynamiken på arbetsmarknaden förbättras. Där finns det goda historiska data att förlita sig på. Vi gör alltså någonting som vi är övertygade om kommer att funka bättre för arbetsmarknadspolitiken. Långtidsarbetslösheten är ett stort problem. Det är naturligtvis viktigt för mig att långtidsarbetslösheten i är lägre än vad den har varit. De människor som drabbas drabbas hårt, och vi har en rad förslag för att människor ska komma tillbaka till arbete. Sedan är det naturligtvis trist om det finns länder som har ännu högre långtidsarbetslöshet. Det är inte ett skäl till att också ska ha det. Det sista bekräftar den bild som jag har av regeringens uppsatta mål om att ha EU:s lägsta arbetslöshet och att delar min bild av att det inte är ett bra mål, eftersom det är relativt. Det kan vara jättehög arbetslöshet inom hela EU, men så länge har en något lägre arbetslöshet är det okej. Alliansens linje med ett högt sysselsättningsmål hade varit bättre för att få fokus på det som faktiskt behövs, alltså att människor som är i utanförskap får möjlighet till ett jobb och kanske ett första jobb och kan vara med och bidra och betala skatt. Jag vill säga något när det gäller syn på budgeten. Höjda skatter på 27 miljarder på jobb och företagande leder till ett ökat utanförskap och ökad arbetslöshet. Vi är inte beredda att finansiera en höjd ersättning i a-kassan på det sättet. Som jag sa i mitt inledningsanförande vill vi i se en mer flexibel arbetsmarknad och koppla det till a-kassan. Man ska göra båda stegen och inte finansiera det med höjda skatter på jobb och företagande. Då får vi en politik som ger fler människor i arbete och får fler företag att växa. En hög sysselsättningsgrad är mycket viktig. En låg arbetslöshet är också mycket viktig. Det finns flera olika statistiska mått som man kan använda. Tillsammans ger de en djupare förståelse av arbetsmarknaden. Ser man på många olika mått kan man säga att den svenska arbetsmarknaden kan betydligt bättre. Vi måste få ned arbetslösheten, få upp sysselsättningen och förbättra innehållet i jobben. Det är märkligt att höra företrädare för partier som har sänkt skatterna i storleksordningen 140 miljarder stå och tala om historiskt höga skattehöjningar och så vidare. Det skulle då leda till mycket stora problem för arbetsmarknaden. Faktum är att detta samband inte finns. Det är inte så att om man har låga skatter kommer fler att arbeta, och inte tvärtom heller. Frågan är: Hur använder man skattemedlen för investeringar för att skapa fler jobb och för att förbättra innehållet i arbetet? Där gör vi andra bedömningar och andra prioriteringar än den tidigare regeringen gjorde. Den tidigare regeringen såg det uppenbarligen som sitt mål att öka inkomstklyftorna i landet och ge mer och mer till dem som redan har mycket i hopp om att det skulle sätta igång något slags processer som skulle leda till att arbetslösheten gick ned och att allting blev jättebra. Den första delen klarade man av, alltså de stora skattesänkningarna. Den andra delen som man sålde in det med materialiserades inte, vilket ledde till stora problem för väldigt många människor. Vi gör nu stora satsningar för att människor ska komma i arbete och för att vi ska investera framåt. Det kommer att behöva göras mycket mer. Vi gör också någonting som hänger ihop med det, nämligen att vi ser till att de som råkar bli arbetslösa eller sjuka får en värdigare och bättre tillvaro i detta land. Det är så en bra välfärdsstat ska fungera. Vi debatterar arbetslöshetsförsäkringen här . Det har vi gjort vid ett flertal tillfällen , och det har varit ganska mörkt när vi har debatterat frågan. Under den tidigare, borgerliga regeringen genomförde man försämringar som har kastat ut människor i väldigt svåra situationer. När vi har debatten kan vi åtminstone lite grann ana ljuset i tunneln och se att vi kanske börjar närma oss slutet på den misslyckade politiken. Man kan notera att faktiskt hade åtminstone ett rätt i sitt tidigare anförande, närmare bestämt att det har varit en viktig konflikt mellan oss socialdemokrater och högern i kammaren när det gäller denna politik. Själva arbetslöshetsförsäkringen var nämligen den tidigare borgerliga regeringens huvudvapen. Det var deras viktigaste verktyg för att leverera sänkt arbetslöshet och en bättre fungerande arbetsmarknad. Före valrörelsen argumenterade vi socialdemokrater naturligtvis emot detta, av det enkla skälet att vi tyckte att det fanns goda argument för att inte ge sig på den typen av experiment med människors liv, och kan vi konstatera att experimentet inte fungerade. Arbetslösheten har blivit högre, och långtidsarbetslösheten har blivit högre. Ungdomsarbetslösheten i är så hög att vi får bidrag från tyska skattebetalare för att rätta till det den borgerliga regeringen ställde till med i . Det är bakgrunden till frågan om arbetslöshetsförsäkringen, för den som 2006 inte trodde på våra argument för varför det inte skulle fungera. Argumentet var alltså att det inte bara var omoraliskt, för att använda ord, att utsätta människor för experimentet utan också verkningslöst och ineffektivt. Hela teorin bygger nämligen på att vi har 400 000 arbetslösa för att de har valt att vara arbetslösa. Har man då träffat människor som är arbetslösa? Har man varit med? Innan jag blev ledamot av har jag suttit som facklig företrädare vid konjunkturnedgångar och förhandlat stora varsel, herr talman. Jag kan säga att det är det finaste och roligaste som finns att vara facklig företrädare - med ett undantag, och det är när man tvingas in i en förhandlingssituation där arbetskamrater mister sitt arbete. Det var fel tro att det var någonting dessa människor valde. Det var fel att efter förhandlingarna gå ut på verkstadsgolvet, ge beskedet och tro att folk hade valt det - de människor som, med tanke på att de har kunskap om sin anställningstid, anade att de kunde vara drabbade men ändå hoppades att det inte skulle vara så. Hoppet är nämligen det sista som överger människan. Det var fel att tro att de valde det bara för att arbetslöshetsförsäkringen var för hög. Det var fel. Det visste vi 2006. vet svenska folket det, och alla som följer med i den politiska utvecklingen i det här landet vet det. Därför, herr talman, kan man se ljuset i tunneln när vi socialdemokrater tillsammans med och återigen inför en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring. Vi ser nämligen att det är en grundbult i det som är den svenska modellen. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring för den som blir av med jobbet. Den arbetslöse ska inte drabbas av en privatekonomisk kris, utan man ska ha möjlighet att ställa om och fokusera på att aktivt söka och få ett nytt jobb. På så sätt förbättras också matchningen på arbetsmarknaden, för den arbetssökande får bättre möjlighet att hitta ett jobb som motsvarar hennes eller hans kompetens och kvalifikationer. ser vi som sagt ljuset i tunneln. Jag yrkar naturligtvis bifall till förslaget i betänkandet. Jag ska också kort kommentera vad som tas upp i det. Här tas bland annat villkoren för deltidsarbetslösa upp. Vi kommer att återkomma till det för att hantera detta. Dagens situation fungerar nämligen inte. Som det även hänvisades till i ett tidigare anförande har vi haft många och långa diskussioner i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, och de förslagen är nu ute. Vi får se vad vi kan återkomma till och om vi kan förbättra situationen för deltidsarbetslösa. En allmän obligatorisk försäkring finns med som en del i betänkandet. Även denna fråga har kommitténs företrädare från alla partier diskuterat noggrant och vänt och vridit på. Där har man helt enkelt konstaterat att frågan om att införa en obligatorisk försäkring har diskuterats men att vi varje gång den har genomlysts noggrant har kommit fram till att det inte löser problemet. En ökad grad av obligatorier bidrar nämligen inte till att minska problemet med försäkringsskyddet. Problemet med försäkringsskyddet är kvalifikationsvillkoren i försäkringen. Det skulle inte vara fler av de arbetslösa som fick ta del av försäkringen om den blev obligatorisk. Det är viktigt att komma ihåg när man för den diskussionen. I betänkandet har vi också en diskussion om ersättningsnivåerna. Här finns reservationer från och . Reservationen från kanske är lätt att förstå, särskilt efter att ha lyssnat på . Däremot tycker jag att kommer undan lite för lätt när han så att säga försöker både äta kakan och ha den kvar. Han vill gärna åka hem och berätta att han minsann är för en höjd a-kassa, om han skulle träffa någon som har drabbats av arbetslöshet. Han vill dock inte göra det, för han tycker att finansieringen är felaktig. Med den synen skulle man ju egentligen få svårt att stödja några förslag. Det ska bli spännande att se hur ställer sig i andra sakfrågor, när det gäller sådant man å ena sidan tycker är bra men å andra sidan inte gillar finansieringen av. Jag tycker att det hade varit klädsamt om hade sagt att man står bakom en reservation som motsätter sig en höjning av arbetslöshetsförsäkringen, men det var kanske bara en liten bagatell i det hela. Vi har också hört ett anförande från och . säger här i kammaren att han tycker att dagens arbetslöshetsförsäkring är orättvis. Det kan jag ju hålla med om, herr talman. Det är korrekt. Men det som är riktigt, riktigt illa med och är sveket att faktiskt rösta mot en höjning av taket i försäkringen. Jag kan väl inom parentes säga att det normala i svensk politik är att man röstar för den politik man står för, herr talman. Ingen skugga på ; han står för sin politik. Det är värre med - han röstar tvärtemot sin politik. Men för att på något sätt ursäkta det sveket och diskutera sig ur det här säger att om det hade varit möjligt att bryta ut delar ur budgeten och rösta på det man gillar hade man gjort så. Då vet ju vi andra, seriösa, riksdagspartier att det är just för att skydda oss från och som man inte kan göra det. Så kommer vi till . Jag sparar det bästa , herr talman. bidrag till debatten är något av det märkligaste jag har hört, herr talman, och jag har hört en hel del. Om man ska tolka bidrag till debatten välvilligt kan man säga att han åtminstone var tydlig. Han var tydlig i sitt förakt för de människor som drabbas av arbetslöshet. Han var tydlig i sin totala okunskap i den sakfråga vi debatterar , det vill säga arbetslöshetsförsäkringen. Han var också totalt tydlig i sin världsfrånvändhet, herr talman. talade i sitt inledningsanförande om advokater. I ett replikskifte tänkte han sedan till ordentligt och kom på att börsmäklare väl också var ett bra exempel. Det är nog så, herr talman, att lite grann avslöjar vad han har för världsbild och vem han umgås med på Stureplan. Den totala världsfrånvändheten gör att tror att det framför allt är advokater och börsmäklare som kommer att förbättra sin ekonomiska situation när regeringen nu i ett första steg återger arbetslöshetsförsäkringen dess karaktär av inkomstskyddförsäkring. bidrag till dagens debatt var talande, men kanske inte riktigt på det sätt som avsåg. Jag vill avsluta med att ändå nyansera den här debatten lite grann, så att man inte tror att alla borgerliga tidningar, personer och politiker har lätt bisarra syn på verkligheten. När det blev känt att regeringen tänkte förbättra arbetslöshetsförsäkringen jublade man på den stabilt borgerliga . De skrev så här: Att regeringen höjer a-kassan är utmärkt. Den svenska modellen är beroende av att spelreglerna följs. Regeringen har kommit överens med om att höja taket i a-kassan från dagens till . Det är visserligen ett bevis på att inte ens ledarskribenter förstår riktigt vad man pratar om, men andemeningen är god, mina vänner. De skriver vidare: Det är en både efterlängtad och självklar reform, en reform som Alliansen borde sjösatt redan under förra mandatperioden men som konsekvent blockerade med hänvisning till arbetslinjen. Detta är alltså den borgerliga tidningen till regeringens förslag. Jag tycker att det är en klok, avvägd och nyanserad beskrivning av regeringens politik. Men, herr talman, det finns fler exempel på kloka borgerliga personer, och vill jag att lyssnar uppmärksamt. Jag ska läsa från en tidning som normalt sett inte beskylls för att vara vänsterpartistisk eller socialdemokratisk. Det är , borgerlighetens flaggskepp. Den ligger vid kaffekoppen på mahognyskivan på varje frukostbord på . kände igen sig, såg jag. inleder så här: Bra för näringslivet att höja a-kassan. Sedan fortsätter den så här: Villkoren för arbetslöshetsförsäkringen uppfattas ofta som en facklig fråga, vilket den är. Men den är också i hög grad en näringslivsfråga, en arbetsgivarfråga och en bred samhällsekonomisk fråga. Alla som driver större företag vet att en hög och robust a-kassa är en förutsättning för att man ska kunna dra ned och ställa om. Om priset för strukturrationaliseringar inte betalas av den enskilde arbetstagaren blir omställningsprocesserna smidiga och snabba och facket rationellt och framtidsorienterat. Länder med dåliga skyddsnät vid arbetslöshet är ofta länder där det är dyrt och svårt att avskeda och där arbetarkollektivet misstror allt som riskerar att leda till förändring: ny teknik, frihandel och arbetskraftsinvandring. har åtnjutit många decennier av dynamisk utveckling i ekonomin, bland annat på grund av de starka skyddsnäten. På grund av moderat dogmatism och ignorans håller vi nu på att förlora denna konkurrensfördel. Eftersom taket i a-kassan inte har höjts har de flesta löntagare i inte längre någon inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Vid sidan av kostnaderna för individen riskerar den nuvarande urholkningen av a-kassan att hota ekonomins omställningsförmåga samt att allvarligt försvaga de så kallade automatiska stabilisatorerna. Om skyddsnäten fungerar som de ska upprätthålls konsumtionen vid en ekonomisk chock och återhämtningen underlättas.