bet · H201NU10 · 2015-03-12 00:00:00 — Jag tackar för frågan. Den handlade om vägslitageavgiften och överskottsmålet, om jag förstod den rätt. När det gäller vägslitageavgiften tror jag att vi ibland måste lyfta blicken och på allvar diskutera transportslagen. Jag tror att vi kan vara eniga om att det vore bättre om transporterna gick på räls. Jag tror att vi även kan vara överens om att den kapaciteten inte finns i hela . Därför har bland annat Norrbotniabanan skrivits in i regeringens budget. Men jag kan inte se att den över huvud taget finns med i Alliansens budget. Man har varit mycket rädd för den satsningen, som skulle vara så otroligt viktig för norra . Överskottsmålet når vi inte. Det vet jag att är lika medveten om som jag. Men jag tror att det bara är som säger att de inte vill utreda om vi ska ha ett balansmål i stället. Skulle vi inte ha det är det 40 miljarder som nu ska presentera var någonstans de ska skäras ned om vi ska nå överskottsmålet. Jag tror inte att man får att växa sig starkare genom att i detta läge skära ned statens budget med 40 miljarder. Det enkla i politiken är att måla upp en vision och säga att någonting ska dubbleras, ökas eller kanske minskas. Den svåra utmaningen är att koppla ihop ord och handling. Min kritik mot denna passiva regering är att man landar i det enkla. Man talar om visionerna - lägsta arbetslöshet, kanslern och . Men tittar vi på vad regeringen gör konkret går det ofta i direkt motsatt riktning. Man talar om företagsamheten, men de konkreta förslagen slår mot just konkurrenskraften och jobbmöjligheterna. Det som jag lyfte fram var en serie exempel. Jag tycker gott att man kan diskutera överskottsmålets utformning. Men min poäng är att om man före ett val lovar att hålla fast vid detta, just givet att en sund ekonomi är så viktig för både hushåll och företag, och regeringen knappt säger att man överger det överskottsmål som har tjänat väl, då sänder det en osäkerhetssignal. Om vi har en regering som säger att vi ska införa en skatt på avstånd och som säger att man inte kan lägga fram förslag om längre och tyngre fordon, vilket skulle stärka konkurrenskraften för många företag utanför de större städerna, är det problematiskt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Trycker man undan privat företagande i välfärdsverksamheter genom pågående utredningar och skapar en osäkerhet slår det mot företagsamheten. Försätter man i en diplomatisk kris med hela och har en osäkerhet när det gäller den samlade inställningen mellan S, MP och V om den viktiga handelspolitiken mellan och skapar det en osäkerhet för många företag. Det är därför som jag tycker att det är så viktigt att ord och handling går ihop, det vill säga att om vi säger att företagsamhet är viktig måste det paras med konkreta reformer som stärker företagsamheten. Jag tycker inte, herr ålderspresident, att det som regeringen har gjort är särskilt imponerande utan tvärtom har slagit mycket mot företagsamhet och jobb. Jag försökte i mitt anförande beskriva helheten och hoppas att lyssnade. Det handlar om yrkeshögskoleplatser och om fler universitetsplatser. Det handlar om att få ungar att klara sig igenom gymnasiet. Det handlar på utbildningsområdet om mindre klasser i skolan. Det handlar om mindre grupper i förskolorna. Det handlar alltså om väldigt mycket för att företags- och näringspolitiken ska lyckas. Det som vi ser just nu är att vi har 400 000 arbetslösa. Vilka reformer alliansregeringen än genomförde och vilka förslag den än lade fram har vi ändå 400 000 arbetslösa, varav är ungdomar. Jag förstår inte vad du menar, , när du säger att det inte kommer några förslag. Det kom en hel budget, som i och för sig blev nedröstad. Men i den borde du ha sett förslagen om hur man stärker framöver. Socialdemokraterna lyfter, precis som sa i sitt anförande, fram näringslivets och företagandets betydelse för . Men föreslår ni merkostnader på 25 miljarder för det svenska näringslivet. Det handlar om en skatt på avstånd, en kilometerskatt för lastbilar på 4 miljarder . Ni vill öka kostnaderna för att anställa unga med 19 miljarder. Ni vill införa en särskild löneskatt för personer som har fyllt , vilket innebär att verksamheter där många har valt att jobba just drabbas hårt. Ni vill halvera RUT-avdraget, vilket drabbar många mindre företag som har skapats på grund av RUT-avdraget och inte minst av kvinnor. Ni vill sätta käppar i hjulen för välfärdsföretagarna, där majoriteten är små företag som också ofta drivs av kvinnor. Ni flaggar även för nedläggning av , vilket naturligtvis skulle lamslå stora delar av inrikesflyget. Min fråga är: Hur bidrar alla dessa kostnadsökningar till att utveckla näringslivet och företagandet i ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik tar upp till exempel ungdomsarbetsgivaravgiften. Om du lyssnade på mitt anförande, , hörde du att en knäckfråga att lösa är att få 400 000 personer i arbete, de som är arbetslösa. Det är så vi håller ihop . Människor mår bra när de har en tillhörighet och när de har ett arbete att gå till. Ungdomsarbetsgivaravgiften har inte skapat dessa arbetstillfällen. Jag vet att alla säger att ett borttagande av ungdomsarbetsgivaravgiften kommer att slå hårt mot besöksnäringen. Jag har jobbat i den branschen i hela mitt liv, och det är min bransch. Jag har jobbat i många delar av och utomlands. Men jag har aldrig haft någon sänkt arbetsgivaravgift för mig. Däremot har jag varit otroligt efterfrågad på grund av min kompetens. Jag jobbade även fortsättningsvis när jag konkurrerade med ungdomar som hade sänkt arbetsgivaravgift. Men man anställde ändå mig på grund av min kompetens. Ungdomsarbetsgivaravgiften har alltså inte skapat dessa arbetstillfällen. Det skulle ha blivit dyra jobb. Vi skulle ha kunnat skapa fyra jobb till kostnaden för ett sådant jobb. Min fråga till är: Hur ser du på att ungdomsarbetslösheten är skyhög - ? Hur ser du på att våra ungdomars gymnasieresultat sjunker? Till och med skickar stöd på grund av alliansregeringens misslyckande med ungdomsarbetslösheten. Jag tror att du bor i en region som har fått stöd, och jag vet att har fått stöd. Tyvärr började dessa pengar inte jobba när man fick stödet, utan det skedde när det blev ett regeringsskifte. Är det inte dags att lämna det som inte fungerar och ta fram nya vägar, speciellt för de av ungdomarna som inte har kommit in på arbetsmarknaden? Löser man problemen för ungdomar, , genom att göra det dyrare att anställa just ungdomar? Jag tror inte det. talar om att vi måste ta fram nya vägar. Innebär dessa nya vägar en ökning av kostnaderna för företagen i med 25 miljarder? Utvecklar det verkligen näringslivet? Jag tyckte inte att svarade på min fråga. Hon valde att välja ut en del av detta. Detta var exemplifieringar som fanns bland de 25 miljarder i skatteökningar som ni aviserar för svenska företag. Jag försöker en gång till. Hur bidrar 25 miljarder i skattekostnadsökningar för företagen till att utveckla näringslivet i , och vad är det för nya vägar för företagarna? Du tog upp den avståndsbaserade vägslitageavgiften som exempel, . Som du mycket väl är medveten om är den under utredning. Utredningen är ännu inte klar, så vi vet ju inte hur vägslitageavgiften ska se ut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Hur man ska lyckas få folk i arbete handlar ju om rätt kompetens. Företagen sökte 80 000 personer att anställa, men det gick inte att hitta rätt kompetens. , tycker inte du som jag att det borde ha satsats pengar på att höja kompetensen hos unga och äldre så att de kan ta de jobb som finns på arbetsmarknaden? När du är ute och besöker företag, får inte du samma budskap som jag får, nämligen att det behövs kompetens? Det är det som vi ska erbjuda, det är det som vi ska utbilda både ungdomar och äldre till. Det är det budskap som jag får. Vi har olika synsätt. Jag anser att man ska lyfta hela vägen så att företagen hittar dem som de vill anställa. Ni har ju gjort precis tvärtom genom att till exempel skära ned på antalet yrkeshögskoleplatser och på universitetsplatser. Ni minskade anslaget till gymnasieskolan. Det är inte rätt väg att gå, . Jag fokuserade ganska mycket på industrins förutsättningar i mitt anförande. En av basförutsättningarna för inte minst den tunga industrin är en god försörjning av energi. Att har haft ett välfungerande energisystem med relativt låga priser har tjänat mycket väl. Men energipolitiken har kommit att bli något slags ideologisk lekstuga för ett antal ytterlighetspartier här i . Det verkar som att vissa partier vill slå sönder vårt fungerande energisystem och ersätta baskraften med dyrare och väderberoende energislag. Deras problem framstår ofta som att man inte kan förstöra tillräckligt mycket snabbt nog. Därför är det väldigt välkommet att regeringen har sjösatt . Det som är högst anmärkningsvärt är att regeringen vid sidan av detta har tecknat nya avtal med om att höja ambitionen för förnybar energi via högre elcertifikat - detta i ett läge när vi har väldigt stora energiöverskott och goda energibalanser. Vi exporterar faktiskt lika mycket, om inte mer, energi än vad som produceras från det förnybara. Så min fråga är: Hur kan det ligga i svenskarnas och svensk industris intresse att subventionera ännu mer el som i praktiken sedan bara ska gå på export? Vad har svenska folket för intresse i att betala in ännu mer pengar för att producera ännu mer energi som sedan bara ska exporteras från ? Jag lyssnade på den energipolitiska debatten . Många i den här kammaren delar nog uppfattningen att förnybart är vägen att gå framåt, att vi behöver satsa mer på dessa energislag. När det gäller handlar det om långsiktighet. I ska alla partier tillsammans se på hur den framtida energiförsörjningen ska se ut, och den måste få ha sin gång, . Sätherbergs specialitet kanske inte är energipolitiken, så jag ber om ursäkt. Det är ganska anmärkningsvärt att man springer i väg och gör detta innan man ens har sjösatt där man kan få upp diskussionen om vad vi vill långsiktigt. De installationer som vi gör kommer förmodligen att behöva fasas ut ungefär med dagens baskraft i form av kärnkraft från de äldsta kärnkraftverken. I samband med att dessa fasas ut behöver man fasa ut den vindkraft som vi har byggt upp. Något slags plan bör vi ha innan vi förstör energisystemet ännu mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Problemet är att när vi satsar ytterligare subventioner i systemet blir underhållet eftersatt i befintliga energiproduktionsanläggningar som är helt nödvändiga i vår baskraft och för våra energibalanser. Elpriserna är så pass låga att man inte kan få lönsamhet i återinvesteringar eller underhåll. Det gäller alla produktionsanläggningar utom naturligtvis de energisystem som bär upp stora subventioner och skattelättnader. Faktum kvarstår: Svensk industri kan inte bara producera när det blåser. Svensk basindustri måste producera , annars kan vi inte ha den kvar i . Det vore väl härligt om det kunde blåsa tillräckligt och solen kunde skina så att vi får igång solenergin och vattenkraften. Sedan kommer det säkert att komma mer förnybart som vi inte ens vet om . Men min vision om framtiden är naturligtvis att vi enbart ska kunna ha förnybar energi. Det tycker jag vore fantastiskt. I övrigt, , får jag tacka dig för den energipolitiska informationen som jag precis har fått. behöver fler jobb, och de skapas av företag som växer och anställer. Ett jobb betyder egen försörjning som inte bara skapar stolthet och trygghet utan även frihet och makt över vardagen. En politik för fler i arbete är en politik för frihet. Jobb skapas ju, som sagt, av företag som växer och anställer, och inte av människor som placeras i olika sysselsättningsåtgärder - åtgärder som i sig är viktiga, men de kan aldrig utgöra kärnan i en jobbpolitik. Alliansen är väldigt tydlig och anser att det behövs en ambitiös politik för företagen och för entreprenörskap för att nå vårt jobbmål, 5 miljoner i arbete 2020. Regeringen har ett arbetslöshetsmål, som du, , nämnde i ditt anförande, om att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020. Man säger dock ingenting om hur dessa jobb ska skapas, det vill säga hur sysselsättningsgraden ska höjas. Jag vill återkomma till frågan hur vi ska få fler människor i arbete. Man har aviserat skattehöjningar som är 40 gånger större än de satsningar som görs på företag. Hur kommer den politik som man tänker föra att påverka sysselsättningsgraden? I mitt anförande nämnde jag en exportstrategi, att fler företag måste våga att gå ut på andra marknader och att vi måste stötta de nya tillväxtmarknaderna. Den budget som vi har innehöll mindre pengar till bland annat Business , vars uppdrag är att föra ut svenska produkter på export. Jag vet inte om vi har fått svar på frågan vad vi skulle spara på: Var det på de små och medelstora företagens export eller var det kontoren på de nya tillväxtmarknaderna? Vi fick aldrig det svaret. Men det får väl ordna sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag vet inte hur du själv ser på den exporttanken, , men Business skulle kanske inte ha mindre pengar i dagens läge. Vi satsar på export, på nyindustrialisering och på besöksnäringen. Det införs en mängd regelförenklingar. I betänkandet kan man läsa om regeringens politik, vilket jag hoppas att du har gjort. I övrigt vill jag fråga dig hur du ser på om den förra regeringen lyckades med näringspolitiken när det nu är 400 000 arbetslösa, varav är ungdomar. Det är viktigt att komma ihåg att vi som Alliansen regerade genomgick en av de tuffaste finanskriserna i modern tid. Om man jämför sysselsättningsgraden med den ser man att det är 300 000 fler i arbete. Frågan är vad som skulle ha hänt om vi inte hade gjort de reformer vi gjorde 2006 och framåt. Det som gör mig bekymrad är att det i motionen, och enligt det som regeringen aviserat, medges att den politik man tänker föra kommer att ha negativ påverkan på sysselsättning och ekonomi. Det gör mig bekymrad, och jag vill därför fråga ytterligare en gång hur man tänkt öka sysselsättningsgraden och få fler människor i arbete. Tänker man fortsätta med den aviserade politiken där man medger att den kommer att ha en negativ inverkan på sysselsättningsgraden, eller tänker man sig helt enkelt andra åtgärder? Tack för frågan, ! Jag tror att du får slå upp den sidan där det står om negativ effekt. Den här debatten har jag från och till haft i kammaren, och jag har alltid samma svar, att det är en svag positiv effekt. Det är alltså ingen negativ effekt. Det handlar om skogsindustrin, det gröna guldet, om life science, om klimatinnovationer. Jag tror att har en mängd möjligheter, och då menar jag hela , men då måste det också synas i till exempel infrastruktursatsningar som Norrbotniabanan. Vi måste nå hela . är ett avlångt land, och varor och tjänster ska ut i landet. Vi är en kunskapsintensiv nation, men vi behöver komma upp ett snäpp. Vi exporterar till och behöver komma ut även på andra marknader så att vi inte är lika känsliga som . Det finns mycket vi ska göra, och jag upplever att det finns mycket där vi faktiskt är ganska eniga om vad vi vill göra. Vi har debatterat näringspolitik med utgångspunkt från de motioner som kommit till näringsutskottet för behandling. En aktiv näringspolitik som omfattar hela landet är en nödvändighet för att komma ur den höga arbetslöshet som grasserar i vårt land. Vi ser hur människor i bland annat , , och drabbas av varsel och människor i av det varsel som Mobile har lagt. Utöver detta visar statistiken att det finns en redan existerande arbetslöshet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Vi vill utveckla näringslivsklimatet och ge nya företag möjlighet att komma igång med hjälp av bättre tillgång till riskkapital, i synnerhet i företagens initiala skede. För att göra det statliga riskkapitalet mer tillgängligt bör det därför vara effektivt, lättförståeligt och marknadskompletterande. Vi får heller inte glömma dem som redan är etablerade. De måste ges möjlighet att växa för att på så sätt öka tillgången till arbetstillfällen och därmed ge fler chansen till nytt jobb. En annan viktig faktor för företagens möjlighet att etablera sig och utvecklas är tillgången på personer med rätt utbildning. Det räcker inte med att det finns människor som är tillgängliga att söka jobb. Vi måste också se till att det finns möjligheter för människor som står mellan två jobb att vidareutbilda sig och skaffa sig en helt ny utbildning för att vara anställbara. Utbildning är därför en av nycklarna till att öka sysselsättningen. En del av alla dem som hamnar i arbetslöshet har kanske en längtan att starta eget. Då måste det finnas möjlighet för dem att ta det steget och få råd och stöd en bit in i uppbyggnadsskedet. Det tar innan ett företag bär sig. Det är oerhört viktigt att de regler som företagen omfattas av är enkla och ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum, detta för att fler ska vilja och våga starta eget och för att göra det enklare att driva företag. Syftet med regelförenklingsarbetet är att bidra till sysselsättningen och tillväxten. För att det ska kunna ske bör regelförenklingsarbetet utgå från de mindre företagens behov. Att förenkla för företagen är viktigt också ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Turismen är den del av näringslivet som har en stor del av sin verksamhet i de regioner som ligger utanför storstadsregionerna, och turismen har därför en viktig roll som motor i lokalsamhällena. Jag vill se en ökad satsning på inhemsk turism - naturturism, fisketurism och ekoturism. inom naturturism omsätter . Det visar den nationella kartläggningen av de företag som helt eller delvis lever på turism med inriktning på naturupplevelser. Vart tredje företag bedömer att det är i en tillväxtfas. Guidade aktiviteter i naturen och boende anses vara de viktigaste affärsverksamheterna, medan fiske, kajak- och kanotpaddling och kanske även forsränning är de viktigaste friluftsaktiviteterna som erbjuds. Det säger , professor vid turismforskningsinstitutet vid . Han har genomfört undersökningen tillsammans med doktoranden Lusine Margaryan. Naturen har mycket att erbjuda, och det är av stor vikt att vi tar hand om och vårdar den på ett ansvarsfullt sätt. En naturtillgång som vi har gott om är skogen. Skogen spelar en betydande roll för många näringar. Jag vill här lyfta fram en som jag tycker bör få större uppmärksamhet än andra. Jag tänker på husbyggen i trä, närmare bestämt hyreshus. All tillverkning av hyreshus i trä ger stora vinster för både människor och miljö. Många stora projekt inom byggsektorn är satta i verket i städer som . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Vi vill modernisera skogsindustrin. Svenska skogsråvaror kan förädlas till alltmer värdeskapande produkter, såsom råmaterial till biokemiföretag, fiber till textilindustrin och mer trä i byggnader. Naturligtvis vill vi att skogsråvaran även används som förnybart drivmedel i våra bilar och lastbilar. får vi inte glömma att skogsbruket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla motioner. Genomgående för det som tar upp är transporterna. Hon talar om olika branscher och om olika delar av landet, och genomgående i det som sägs är behovet av transporter. Det gäller transport av gods och transport av människor som ska ta sig till och från arbetsplatsen. Min erfarenhet efter att ha talat med företag är att de tittar på olika transportmöjligheter. Normalt är det kanske en kombination av lastbil och tåg för att få godset till hamn där det läggs på en båt och körs ut i världen. Just transporterna är helt avgörande för ett handelsberoende land som . Om hälften av vår ekonomi är kopplad till import och export kan transporterna och infrastrukturen kanske ses som blodomloppet. Därför vill jag, fru talman, ställa en ganska konkret fråga till . har man gjort försök med längre och tyngre lastbilsekipage. Inom skogsindustrin, som tog upp, har man haft ett projekt kallat , En Trave Till, där man på samma lastbilsekipage har kunnat få med fler trästockar. Man har i den typen av undersökningar visat att man i dessa försök kunnat minska utsläppen av växthusgaser med . Man har minskat bränsleförbrukningen för dem som kör transporterna, så att det blir billigare för företagen och därigenom för de kunder som beställer transporterna. En annan viktig sak är att man i försöken har kunnat konstatera att detta inte ökar slitaget på vägarna. Vi pratar om en reform som är framtagen och ligger färdig för genomförande i . Den skulle minska miljöbelastningen och säkra konkurrenskraften och ekonomin för svenska företag. Jag vill fråga , fru talman: vill inte genomföra en sådan klockren reform, som skulle gynna både miljö och ekonomi för svenskt näringsliv? Jag tackar för frågan. När man kommer som ny regering ligger det säkert väldigt mycket i byrålådorna som är klart och färdigt, som den gamla regeringen ser det. Men hur som helst måste varje regering som får en ny fråga att ta ställning till titta igenom den ordentligt och jämföra med andra typer av incitament, vilka till exempel kan syfta till att minska utsläppen av koldioxid. Som jag ser det har vi inte tagit ställning vare sig för eller emot den här typen av transporter. Det vi gör nu är att titta igenom den totala transportsektorn för att se hur vi ska gå till väga i fortsättningen. Man kan inte bara som en quick fix säga att man tar det och att det ser bra ut för att efteråt komma underfund med att det kanske inte var så bra och att man nog får ta ett steg tillbaka. Detta har vi sett tidigare, och vi vill inte hamna i den fällan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Alldeles övergripande tror jag att vi är helt överens om hur viktigt det är med transporter, till exempel när vi ska åka till och från ett arbete eller när ett företag ska få gods till sin fabrik eller färdiga saker ut till sina kunder. Då är det kombinationen av olika transportslag som är nyckeln. är det tåg, ibland lastbil, ibland båt, ibland flyg. Man måste få kombinationen att funka. Det är klart att det finns många delar i detta. Men jag kan också konstatera att vi här har ett väldigt konkret och handfast förslag. Man har haft ett försök inom skogsindustrin. Branschen säger att man genom att införa detta skulle förbättra konkurrenskraften för den viktiga skogsindustrin stadigt, minska utsläppen av växthusgaser och förbättra ekonomin för företag som levererar olika typer av produkter ut på internationella marknader. Jag har svårt att se vilka hindren och svårigheterna skulle vara. Ett annat exempel är företaget , som har sitt centrallager i . De kör tåg till . Från till kör man lastbilar. Det är ganska detaljerat. Men i praktiken handlar det om att på det sättet minska antalet lastbilstransporter i , förbättra ekonomin och minska utsläppen av växthusgaser. När tidigare behandlat frågan har uppdelningen av synpunkterna grovt sett varit den att allianspartierna och Socialdemokraterna varit mer öppna för längre och tyngre lastbilsekipage, medan V och MP rent av ansett att man ska ha kortare lastbilar, någonting som skulle slå mot viktiga basnäringar utanför de större orterna i . Därför vill jag upprepa frågan. Vad har emot att göra en miljöbesparing genom den här typen av åtgärder och stärka konkurrenskraften för viktiga svenska företag? Vad är egentligen problemet? Det är inte alls säkert att det finns något problem i sig. Men man måste titta på helheten. Innan man har tittat på helheten kan man inte lämna några besked. Den svenska besöksnäringen sysselsätter mer än 50 000 ungdomar i åldern . Det är en siffra som enligt branschorganisationen har ökat med ungefär 10 000 sedan arbetsgivaravgiften för ungdomar sänktes 2007. skapades 5 000 heltidsjobb inom besöksnäringen. Många utrikesfödda och ungdomar får sina första jobb på restauranger, hotell, skidanläggningar, campingplatser och så vidare.