· H201FöU11 · 2015-06-15 13:41:18 — Vi säkerställer också att det inte blir några förbandsnedläggningar. Vi stärker den militära närvaron på , som har en särskild strategisk position i . Med ett stående mekaniserat kompani, ett stridsvagnskompani och ökad övningsverksamhet blir det en viktig förstärkning. Krigsförbanden ska kunna hantera alla svenska klimatförhållanden, inklusive vinterförmågan. Det här är avgörande för att kunna ha ett försvar för hela landet och för att möta den upprustning som sker i . Jag vill verkligen betona detta, och det är oerhört viktigt att fortsätta följa hur den förmågan utvecklas i praktiken. Ubåtsjaktsförmågan ska utvecklas genom mer övningsverksamhet och fler besättningar, detta för att upprätthålla den territoriella integriteten. kompletteras Visbykorvetterna med två Gävlekorvetter. Sju bevakningsbåtar modifieras. Den marinoperativa versionen av blir enligt uppgift operativ . Övningsverksamhet och tillgång till ammunition och materiel ska prioriteras. Det gäller även den personliga utrustningen. Det behövs verkligen . Det behövs mer mängdmateriel, standardfordon, radioutrustning, mörkerutrustning, moderna hjälmar till jägarbataljonen, reservdelar till JAS-planen och sjukvårdsmateriel till hemvärnssjukvårdare, för att nämna några av alla viktiga exempel. Inom armén utvecklas artilleriet. Det tillförs stridsfordonsburna granatkastare, pansarvärnsvapen, nytt luftvärn med kort räckvidd och ytterligare kvalificerad ammunition. Inom stridsflyget ger de nya flygflottiljerna krigsförband med hög tillgänglighet i fred och hög beredskap. Helikopterförbanden ska stödja marinens ubåtsjaktsförmåga och transportera markstridande förband. Det här är något av allt som finns i propositionen och i den överenskommelse som ligger till grund för den. Jag vill också betona hur viktigt det är att totalförsvarsplaneringen återupptas, ett viktigt steg för att kunna säkerställa en beredskap i hela samhället. Här kan vi alla hjälpas åt. Det måste omfatta alla nivåer, från by- och sockennivå, kommun och län till hela nationen. Just behovet av samverkan och fler tydliga militär-civila övningar kommer att vara grundläggande för förmågeutvecklingen både på kort och på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Jag vill också understryka betydelsen av att vi har ett försvar som kan möta den psykologiska krigföringen, bland annat påverkanskampanjer. Det svenska försvaret står inför stora utmaningar framöver. Det handlar bland annat om personalförsörjning, där det finns mer för försvaret att arbeta med. Därför är det bra att det tillsätts en utredning som kan titta djupare på detta. Men försvaret står också inför stora behov av investeringar i materiel och utrustning. Det finns och kommer framöver att finnas betydande behov av nyanskaffning, uppdatering och utveckling av nya system och produkter. Detta är givetvis ett långsiktigt arbete och något som kommer att kräva prioriteringar och en planering som sträcker sig efter den period som vi nu fattar beslut om, nämligen bortom 2020. Det är därför strategiskt viktigt att det nu tillsätts en utredning om materielförsörjning och även logistik för att få så bra planeringsförutsättningar och koll som möjligt inför kommande investeringsbeslut. Vi har redan hört exemplen här i debatten, men jag kan nämna några igen och betona att detta handlar om stora beslut och investeringsbelopp: livstidsförlängning av korvetter av Gävleklass, nya transportbåtar till hemvärnsförbanden, torped till , uppgradering av den fasta sensorkedjan, skol- och transportflygplan, ubåt, , stridsfordon, minröjningsfartyg och ny sjömålsrobot. Exemplen är många kring materiel som vi behöver diskutera . Bildandet av en försvarsgrupp för att följa upp och vårda överenskommelsen är oerhört viktigt för att fortsätta det försvarspolitiska samtalet. Det kommer att behövas fortlöpande analys med bred politisk förankring och handlingsberedskap om läget förändras. tar vi ett viktigt steg för att stärka den svenska försvarsförmågan i hela landet. finns det stora utmaningar att hantera. finns det många frågor att besvara. Men med dagens förslag till beslut kommer vi en bra bit på väg. Därför är det för mig och viktigt att ta ansvar, nå resultat och bidra till stabilitet. Med dessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och poängtera att jag och också står bakom de särskilda yttranden vi delar. Det är en lång debatt vi har haft. Jag tror att vi nu har hållit på . Vi har debatterat försvarsfrågor och inriktningspropositionen, och det är ju inte konstigt med tanke på hur viktiga dessa frågor är. Och de tycks bli viktigare för i takt med att det säkerhetspolitiska läget blir allt tuffare. Det var det som den första delen av debatten handlade om: hoten mot och att vi måste se till att stärka vår försvarsförmåga. Det har varit en lång väg när vi nu är framme vid att debattera detta. Vi började med att tillsätta en försvarsberedning som just tittade på hoten mot . , efter en del förhandlingar, kunde vi få till tydliga skrivningar exempelvis om ageranden och den negativa utvecklingen där, de enorma anslag man ger som har gett en stor förmåga och som visar sig i och som ett hot mot våra baltiska grannländer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Det blev en rapport. Sedan följdes det upp av en rapport som presenterade vad som måste göras och var vi står någonstans. Försvarsmaktens svar på detta kom . Därefter har vi varit en grupp som har förhandlat. är vi framme vid den här debatten, och ska vi ta beslut. Först vill jag säga att för del är försvarsfrågorna viktiga. Det är viktigt att stärka försvaret. Vår utgångspunkt har särskilt varit att titta på hur vi kan stärka försvaret i närtid. Visst är det viktigt att se det på lång sikt, men det är också viktigt att se hur vi stärker upp i närtid. Hur får vi Försvarsmakten att fungera? Hur kan vi återskapa svenska folkets förtroende för att Försvarsmakten fungerar och kan ge trygghet? Det är en absolut grundläggande förmåga, och det måste fungera. När vi nu tittar på resultatet är det tillskott vi talar om. Regeringen hade tänkt sig ett tillskott på 6,2 miljarder. Drar man bort för arbetsgivaravgifter och andra avsättningar till , vinstkrav och omflyttningar var det i praktiken 4,2 miljarder i friska, fräscha pengar. Det var också en lång förhandling, och det är ingen hemlighet att vi kristdemokrater hade önskat ännu mer pengar. Det fanns större behov än vad vi nådde fram till. Men det var så här långt vi kunde komma. Alternativet hade varit att inte ha någon uppgörelse här och att vi kanske hade fått lösa i taget. Vi hade fallit tillbaka och hamnat på den lägre nivån med endast motsvarande 4,2 miljarder i tillägg. blev det nästan dubbelt så mycket. Det ger totalt sett miljarder. Dessa pengar räcker till för att förstärka och se till att det blir mer övningar och att vi får till beredskapskontroller och får betoning på att försvara . Krigsdugligheten ska betonas som någonting centralt, vilket är oerhört viktigt. En annan sak som tydligt adresseras är . Det var ett historiskt misstag att lägga ned den kvalificerade militära närvaron på . I politiken i allmänhet och i försvarsfrågorna i synnerhet är det mycket lätt att lägga ned något, men det tar att bygga upp. Vi ser nu viktiga steg för att återta en militär förmåga på , där det blir ett stridsvagnskompani och ett skyttekompani. Det kommer att vara i full gång 2018, vilket betyder att vi måste börja rekrytera personal och sedan utbilda den. Det är en mycket viktig signal till omvärlden och någonting som efterfrågas mycket tydligt av våra baltiska grannländer och av Nato. Det är av stor vikt att vi kan försvara och se till att helt enkelt säkras. Det är omöjligt för till exempel Nato att hjälpa i en krissituation om man inte kan känna sig trygg med att har kontroll över . Därför är det oerhört viktigt att det kommer till stånd. Som jag var inne på i den förra rundan är det viktigt att regeringen är tydlig med att komma till skott med miljötillstånden, så att de saker som vi har varit överens om inte stoppas genom att miljötillstånden som ligger på regeringens bord inte beslutas. Kommer man inte till beslut kan man inte heller återta de av skjutfält som inte kan användas. Det är helt nödvändigt för att vi ska kunna utbilda soldater. Det är mycket enkelt: Har man inte tillräckligt med övningsfält stoppar man soldatproduktionen. Det är lika illa som att stoppa produktionen vid Lastvagnar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 På samma sätt är det av yttersta vikt att Försvarsmakten får dessa tillstånd så att inte övningsverksamheten stoppas. Man måste nämligen kunna öva. betonas detta mycket i denna uppgörelse. Då är det mycket viktigt att dessa tillstånd kommer på plats. Det finns även en del andra saker, men jag ska inte räkna upp alla. Det handlar om granatkastarsystemet som byts ut. Det handlar om att brobandvagnar tillförs, vilket är ytterst centralt för att kunna ha en fungerande armé. Det handlar om ammunition, personlig utrustning och nya undervattenssensorer. Det är också viktigt att underrättelseförmågan stärks. Listan är mycket längre än så. Men detta är några exempel på viktiga saker som görs, även i närtid, för att förstärka försvarsförmåga. Det är också viktigt att det tillskapas en försvarsgrupp med de fem partier som har gjort denna uppgörelse som kan följa upp dessa försvarsbeslut, så att det verkligen blir som det är tänkt och så att mål och medel följs upp. Det betyder att uppgifterna och pengarna går hand i hand och att det inte får bli en skillnad där, utan att det kan säkerställas att detta följs upp och att det blir som vi har bestämt. Jag tror att det är viktigt att noga följa upp det. Det kommer att komma igång i närtid också. Personalförsörjningen är av yttersta vikt. När värnplikten infördes var det en mycket viktig reform. När den avskaffades 2010 - var värnplikten emellertid i princip frivillig - var det den största förändringen av svensk försvarsförmåga som har gjorts. De flesta andra länder har tagit bort värnplikten. Men när vi följer upp hur det har gått har det inte gått riktigt som det var tänkt. 2014 blev inte klar eller ens 2015, och det finns stora brister. Därför är det viktigt att det med denna uppgörelse kommer till en utredning som ser över hur vi kan ta intryck av och lära av och , som kombinerar frivillighet med plikt. Därigenom kan vi se till att vi blir av med de vakanser och de brister som finns. Det är nämligen av yttersta vikt att vi så fort som möjligt kan fylla upp förbanden så att vi kan öva fullt ut. Detta är några av de frågor som vi adresserar i denna uppgörelse. Vi har också varit inne på materielen, och det finns en materielutredning som hanterar mycket viktiga projekt. Det är fråga om stora belopp som måste tillföras. Sammanfattningsvis är denna försvarsuppgörelse ett viktigt steg. Vi förstärker försvarsförmågan, och det är ett trendbrott. Men en försvarsuppgörelse måste också följas av andra steg. Det finns behov som behöver tillgodoses. I takt med att vi ser hur hoten mot inte minskar utan ökar måste vi följa upp detta noga för att se till att vi långsiktigt tillskapar ett tryggt som kan försvara våra medborgare mot yttre hot. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Det är intressant att ta del av debatten. Jag ser att det finns behov av olika typer av historiebeskrivningar, möjligen för att man på något sätt ska förenkla sin egen situation i dagens debatt och . Det som ändå har gjorts är att fem partier har kommit överens. Jag sa tidigare att jag tycker att det är stort och viktigt. var lite grann inne på frågan: Vad hade alternativen varit? Säg att vi inte hade haft en uppgörelse och inte hade haft av ledamöter som står bakom uppgörelsen. Säg att vi hade haft ett splittrat läge med en regering som hade lagt fram en proposition i som hade varit ifrågasatt från första till sista ordet och med en osäker votering. Det hade varit en mycket dålig signal till Försvarsmakten och dess personal. Vad är det som egentligen gäller? Det hade varit en signal till våra partner. Vad är det man egentligen sysslar med i ? Vad innebär det för oss och för våra samarbeten? Vissa i vårt närområde hade kanske applåderat detta och tyckt att det hade varit en jätteintressant situation. Det som vi ändå har gjort tillsammans är att vi har skapat lugn och stabilitet. Det är en oerhört viktig poäng. Sedan kan man diskutera beloppsnivåer och om det räcker eller inte. Men jag kan lova er alla en sak: Om vi nu fattar detta beslut är det första som regeringen får göra att leverera en inriktning till Försvarsmakten med anledning av denna proposition. Det blir en skrift som ska utgå från vad vi har kommit överens om här i . Sedan kommer verkställighetsfasen. Det kommer att bli ett oerhört grannlaga arbete. De pengar som vi nu förfogar över måste vi nämligen också leverera effekt för. Det är en trovärdighetsfråga för Försvarsmakten, för regeringen och för . Då vill jag påminna om hur det var i underlaget från som Försvarsmakten levererade för att få bort en del av denna diskussion. I detta underlag var alla underskott avstämda och kalibrerade. Det var ett mycket viktigt ingångsvärde. Sedan har vi utöver det levererat in 10,2 miljarder. Det som sedan diskuterades som en 16-miljardersnivå var Försvarsmaktens konklusion av vad som stod i Försvarsberedningen. Men då har vi valt att välja bort en del saker. Jag ska återkomma till hur vi har valt att hantera det. Vi har oerhört mycket arbete framför oss för att verkligen leverera det här. Det gäller varje moment som vi har lagt in. Exempelvis är 1 miljard destinerad till att klara ut Gotlandssituationen. Att klara krigsförbandsövningar för samtliga förband kräver 1 miljard extra till förbandsverksamheten, och det är 1 miljard extra som är destinerad till det. Då ska man också ta med i beräkningen att med de omfördelningar som är inlagda i det här är det totalt 2,3 miljarder extra som går till förbandsverksamheten. Det handlar bland annat om övningsverksamhet. Varje moment i alla uppräkningar som har gjorts i debatten har alltså en specificerad penningsumma. Vissa är hemliga uppgifter; andra är öppna uppgifter. Det gäller att inom de ramarna försöka leverera effekt, och det kommer att bli ett hårt arbete. Det är ett ansvar för mig, och det blir ett ansvar för ÖB. Försvarsgruppen ska följa det här, och vi kommer att få det återrapporterat till försvarsutskott. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Bara för att man fattar ett beslut är inte det hela effektuerat, utan det här kommer vi att få hålla på med ända - förmodligen ända fram till . Det kanske också sker någon revidering på vägen. Det blir lätt så . Det som är genomgående för det vi har gjort ser man om man tittar på inledningen. Bland det första regeringen gjorde var att lägga in extra för att finansiera Gripen. Det blev ju ingen affär med den här gången. Därför lade vi till en engångssumma för det. Vi lade till 900 miljoner för Gripen 2015. Det här är saker som man lätt glömmer bort, tycker jag, när man beskriver historien. låg det också en närtidssatsning, så de pengarna ska man också se i det här perspektivet och i det som läggs på. Allt vi gör handlar om att öka den operativa förmågan. Vi krigsplacerar alltså all personal och materiel, och alla förband som organiseras som krigsförband ska ha ett krigsduglighetskrav. Det är en tydlig förändring av hela språkbruket i den här propositionen jämfört med tidigare i fråga om vad vi ser som Försvarsmaktens uppgift. Det måste man värdera. Vi går också från ett internationellt insatsförsvar till ett försvar med fokus på det nationella och regionala. Det är en väldig förändring bara det. Vi inför totalförsvarsbegreppet och planerar alltså både ett militärt och ett civilt försvar. Då ska jag villigt säga att det civila försvaret befinner sig på en sådan elementär nivå att uppbyggnadspotentialen är mycket stor. Den tydliga signalen till länsstyrelser och andra är att planeringsarbetet måste återupptas så att vi på något vis successivt får saker som vi kan ta ställning till när det gäller den delen. Det är ju inte så att det här kommer att organiseras på samma sätt som det organiserades . Att det måste till någonting nytt är det väl ingen som behöver tvivla på. Då är det så att civilt och militärt försvar hör ihop i en helhet och stöder varandra. Det är så man måste se det. När det gäller regleringsbrev 5 som har diskuterats i olika sammanhang kan jag meddela kammaren att genom att vi har nya ekonomiska ramar och genom det sätt regeringen hanterat det på gäller det inte längre, utan det upphör. Där har det förts en kontinuerlig dialog med Försvarsmakten. Jag ska säga något om hur jag tycker att man kan se på historien eftersom det finns så många historiebeskrivningar. Då får jag gå tillbaka till erfarenheterna från Försvarsberedningen. Där var känslan och stämningen mycket tydlig: "Det får inte kosta pengar." Fördes det upp saker som visade minsta tendens till att kosta en slant fanns det kamrater som mycket tydligt upplyste om att det skulle vara belastande för budgeten. Det spred sig mycket snabbt en stämning att det var omöjligt att göra någonting. Så upplevde jag förhållandena. Om andra tycker att stämningen var lite mer positiv får de gärna redogöra för det. Utvecklingen i betecknades länge som "det är ingen fara". Började man diskutera den typen av saker spreds det snabbt ett löjets skimmer över en - man kanske hade lite fobiska tendenser. Om det var så eller inte kan vi också diskutera, men det var min upplevelse. Jag minns särskilt . "drar sig österut. Känner ni till den? Den har blivit en klassiker. Det var en tweet som lades ut i samband med en Rysslandsresa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Diskuterade man personalförsörjningen möttes man av den nästan lite hånfulla attityden att allting var bra. Jag sa - och fick väl kritik för det - att det här börjar låta som kommunistiska partis sista kongresser. Allting var bra. Det fanns inga problem. Det fanns inga fel. Solen sken från klarblå himmel . Så såg ju inte verkligheten ut. Skönmålningen försvann , och det hela toppades med försvaret som särintresse. Jag minns särskilt diskussionerna vi hade om cyberförmågan. Vi var i alla fall ett par stycken som försökte puffa för att det var dags för aktiv förmåga. Då fick man klart för sig att det inte var aktuellt. Det fanns starka juridiska invändningar, förstod jag. Det fanns också kostnadsmässiga invändningar och säkerhetspolitiska invändningar. Det slutade med formuleringar som man kanske i någon djupare kremlologisk avhandling kan fundera på vad de egentligen betydde. har vi ett helt annat läge och tar ställning till en aktiv cyberförmåga. Med detta sagt vill jag ändå säga att skakade alltihop till sig. Vi fick en bred samstämmighet som jag tycker att vi ska vara glada för och stolta över. Historien är den den är. Till och med diskussionen om det omöjliga slutade med ett förslag om permanent militär representation där. Det är det vi har åstadkommit tillsammans under den här långa processen. I det här ska vi värdera det vi gör nu med ökad övningsverksamhet och investeringar i en lång rad vapensystem. Det är JAS Gripen, det är jaktrobotar, det är nyupphandling av ubåtar, det är artilleripjäser, granatkastare och pansarvärnsvapen, det är stridsfordon, det är luftvärnssystem med kort och medellång räckvidd och så vidare. Allt det här som vi sysslar med är tröskelhöjande. Stridsflyget i sig och ubåtarna i sig som nationella och väsentliga säkerhetsintressen är också tröskelhöjande. FRA är för vår del en verksamhet som verkligen bidrar med kvalificerade underlag och som vi ska vårda och vara stolta över. Därför är markeringen om underrättelseverksamheten i propositionen oerhört viktig. Även den aktiva cyberförmågan som vi nu ska börja jobba med är tröskelhöjande. Det svensk-finska samarbetet är också tröskelhöjande, även om vi nu befinner oss på den nivån att vi ska börja titta på scenarier bortom fredstida förhållanden. Hela den internationella övningsverksamhet som är en del av, som vi kan betrakta och som vi har pratat om här i fråga om olika övningar och varianter är tröskelhöjande verksamhet. På något sätt tycker jag i alla fall att vi har kommit till en punkt där trenden har brutits rätt rejält och där fokus ser ut på ett helt annat sätt . När det gäller personalförsörjning, som vi diskuterar här, inrättar vi nu en ny personalkategori: GSSP - P som i plikt. Det är sjömän, befäl och soldater som inte är anställda men som har krigsplacering i Försvarsmakten. Den här gruppen går att utöka i numerär . Vi anpassar också själva utbildningssystemet i Försvarsmakten så att det i stora drag liknar det utbildningssystem som vi hade . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 När det gäller utredningen är det klart att man kan fatta beslut om att införa saker med omedelbar verkan. tyckte vi att det gick lite väl snabbt förra gången man fattade ett beslut, det vill säga det att avskaffa värnplikten och införa den nya organisationen. Trots att man utrett har det visat sig att mycket av det som vi pekade på som brister har fallit ut i praktisk verklighet. Vi tänkte försöka att så långt som möjligt vara säkra på hur vi ska hantera saker och ting och hur de ska läggas upp. Vi värderar Försvarsmaktens organisation utifrån perspektivet att kunna ha en hållbar organisation, där vi kan efterfråga de förband som existerar på papperet och de kan realiseras i verkligheten. Vi utgår från hållbarhetsperspektivet. Vi har särskilt markerat och som väldigt intressanta exempel. Vi är beredda att göra ett seriöst arbete. Det kanske också kan vara bra för förankringen om vi ska göra eventuella förändringar. Förra gången kändes det inte som att förankringen var så där hundraprocentig, sett till voteringssiffrorna i . Som ni vet är jag inte för några tvära kast av några organisationer som ställer allt på sin spets, kastar omkull det gamla och för in någonting nytt som uppfattas som osäkert, utan här gäller det att hantera eventuella förändringar på ett balanserat, sakligt och korrekt sätt så att utfallet verkligen håller. Då kanske man inte ska gå alltför snabbt fram; man kan ta på sig. I debatten har också materielfrågorna berörts. Det här är så svårt och så grannlaga att vi kommer att behöva utredningen för att kunna hantera situationen. Jag tror inte att någon bara kan ställa sig rätt upp och ned i den här salen och säga: Jag har lösningen på det här. Det är nämligen så oerhört stora belopp och så svåra prioriteringar som ska göras. Dessutom måste det ske omfattande förhandlingar när man väl närmar sig, och då måste man ha ordning på sakargumenten om det ska fungera i praktiken. Det var nog ett väldigt klokt steg vi tog tillsammans att föra materielfrågorna till en utredning. gäller det att få tag i en utredare som både är kunnig och har stark integritet och kan lägga fram ett förslag som upplevs som trovärdigt. Det vi nu har gjort tillsammans är början på en mängd utmaningar av stora mått. Det handlar om den säkerhetspolitiska utmaningen. Det handlar om att bygga upp militär operativ förmåga. Det handlar om att få ut effekt för pengarna. För både regering och försvarsmakt handlar det om att visa att den bedömning man har gjort är korrekt. Det handlar om att skapa underlag för kommande försvarsberedningar att jobba på ett relevant och bra sätt, så att vi även nästa gång kan få ett bra försvarspolitiskt beslut. Det handlar också om vilka signaler vi ger till våra samarbetspartner och även andra i vår nära omvärld som behöver se att fungerar och att det är stabilitet i det vi håller på med.