bet · H301KU1 · 2015-09-21 00:00:00 — Därutöver föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde bl.a. om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. I betänkandet finns i denna del en reservation (SD). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:195). I budgetpropositionen föreslås bl.a. att ska anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:000) om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696). Förslaget innebär en ändring av en redan beslutad ändring i 13 kap.30 §.Hösten2015behandladeutskottetregeringenspropositionNågra ändringar i radio- och tv-lagen (prop. 2014/15:118). I propositionen föreslog regeringen ändringar i bl.a. 13 kap. 30 § radio- och tv-lagen med ikraftträdande . Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (bet. 2015/16:KU2). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:12). Den beslutade lagen utfärdades av regeringen och kungjordes (SFS 2015:662). Idettaställningstagandebehandlarkonstitutionsutskottetsamtligaförslagsom tas upp i förslagspunkten Anslag m.m. inom utgiftsområde 1. behandlade finansutskottets betänkande om bl.a. utgiftsramarna (bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). beslutade att bifalla regeringens förslag till utgiftsramar , vilketinnebärattutgifternaförutgiftsområde 1Riketsstyrelsehögstfåruppgå till sammanlagt 12 . Som har framgått av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. Utskottet välkomnar de föreslagna årliga tillskotten för dels länsstyrelsernas miljöarbete och arbete med mottagande och bosättning av nyanlända, dels arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. När det gäller Datainspektionens arbete konstaterar utskottet att regeringen tillför anslaget en årlig ökning om för att myndigheten ska kunna fullgöra sitt uppdrag samt upprätthålla kvalitet och effektivitetiverksamheten.Utskottetnoterarvidareattregeringenientidigare avisering prioriterat arbetet med romsk inkludering, bl.a. genom att anslaget tillförs en årlig ökning om . Sammantaget delar utskottet de bedömningar som regeringen gör i budgetpropositionen när det gäller anslagsfördelningen och satsningarna inom utgiftsområdet. När det gäller frågan om kommuners anslutning till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska noterar utskottet att regeringen synes angelägen om att säkerställa att den positiva utvecklingen av de nationella minoriteternas rättigheter fortsätter framöver och att för att säkerställa detta kommer bl.a. lagen omnationella minoriteter och minoritetsspråk att ses över. Utskottet förutsätter att regeringen även under pågående översyn kommer att värna arbetet inom förvaltningsområdena. Utskottet är dock inte berett att förorda något tillkännagivande till regeringen i denna del. När det gäller frågan om ytterligare resurser till länsstyrelsernas djurskydd har ökat jämfört med och att mer resurser används för djurskyddsarbetet än de som tillförts sedan förstatligandet av Utskottet förutsätter alltjämt att regeringen noggrant följer utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på Utskottet är inte heller i denna del berett att förorda något tillkännagivande till regeringen. Sammantaget tillstyrker utskottet regeringens, riksdagsstyrelsens respektive ombudsmäns (JO) förslag om anslag (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 punkterna 12, 18 och 20) och avstyrker motionerna 2015/16:289 (M), 2015/16:2227 (SD), 2015/16:2504 (M) yrkandena 1–6, 2015/16:2712 (KD) yrkande 1, 2015/16:3034 (C), 2015/16:3040 (C), 2015/16:3163 (FP) och 2015/16:3189 (C). Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 4. Regeringens och riksdagsstyrelsens lagförslag Utskottet ställer sig bakom de överväganden som görs i budgetpropositionen. När det gäller föreslagna ändringar i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden föreslår utskottet en smärre ändring. I andra dels-satsen i ingressen ska punkten i föreslagen lydelse av en rubrik tas bort. Därmed tillstyrker utskottet delvis regeringens förslag till lag om ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 punkt 1).När det gäller föreslagnaändringar i radio- och tv-lagen (2010:696) föreslår utskottet några smärre ändringar. I 9 kap. 6 § tredje stycket ska benämningen ”radio-” ersättas av benämningen ”radio”. 17 kap. 11 § första stycket 5 respektive 7 ska dessutom hänvisningarna ”(9 kap. 13 och5 §§)” respektive ”(16 kap. 58 §§)” ersättas av hänvisningarna ”(9 kap. 1–3 och 5 §§)” respektive ”(16 kap. 5–8 §§)”. utskottet delvis regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen 2015/16:1 utg.omr. 1 punkt 3). Övriga lagförslag tillstyrks av utskottet 2015/16:1 utg.omr. 1 punkterna 2, 4 och 13). Närdetgällerregeringensförslagtilllagomändringilagen(2015:000)om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) noterar utskottet attlagen somändras utfärdades av regeringen och kungjordes (SFS 2015:662). Slutligen kan nämnas att vid genomgången av lagförslagen har utskottet uppmärksammat att i 16 kap. 3 § första stycket förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) är texten i vänsterspalten med nuvarande lydelse inte korrekt återgiven. I första stycket hänvisas bl.a. till 4 kap. 9 § 14 respektive 11 kap. 3 § andra stycket 13, 58. Dessa hänvisningar ska rätteligen vara 4 kap. 9 § 1–4 respektive 11 kap. 3 § andra stycket 1–3, 5–8. Utskottet noterar dock att aktuella hänvisningar är korrekt återgivna i högerspalten med föreslagen lydelse. Finansiering av ett nytt utvecklingsstöd på medieområdet I budgetpropositionen föreslås vidare att bemyndigar regeringen att för anslaget 8.1 Presstöd besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 punkt 8). Utskottet delar regeringens bedömning att ett nytt utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar bör införas i syfte att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. När det gäller själva bemyndigandet bör det enligt utskottet justeras något så att det tydligt framgår att det framtida anslaget får uppgå till sammantaget högst . Därmed tillstyrker utskottet delvis regeringens förslag till bemyndigande (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 punkt 8). Föreslagna ändringar när det gäller presstödet Utskottet välkomnar förslaget om förändrad stödtrappa för lågfrekventa dagstidningar och delar i stort regeringens bedömningar i denna del (se avsnittet Presstödet nedan). Även när det gäller förslagen om avskaffande av det särskilda extrastödet för storstadstidningar och om förändrad stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar delar utskottet de bedömningar som regeringen gör i budgetpropositionen i dessa delar. Sammantaget tillstyrker utskottet regeringens förslag i redovisade delar (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 punkterna 9–11). I övrigt tillstyrker utskottet de förslag som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () har lagt fram (prop. 2015/16:1 utg.omr.1 punkterna 7, 14–17 och 19). 2015/16:KU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om organisering. Jämför särskilt yttrande 5 (V). m.fl. (V) efterlyser i kommittémotion 2015/16:377 yrkande 1 en samordning av alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i . Motionärerna anför bl.a. att regionernas framtid i hög grad beror på vilka insatser som staten beslutar om inom olika politikområden. Ansvaret för landsbygds- och regionalpolitiken ligger på flera departement, vilket motionärerna menar är olyckligt. En bättre samordning av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling menar de är nödvändig. Därför bör regeringen få i uppdrag att samordna alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i . Detta bör enligt motionärerna som sin mening ge regeringen till känna. har behandlat motioner om organisering och frågor som hänger samman med detta. Senast vid förra årets budgetbehandling ansåg utskottet att inte har tilluppgiftattfattabeslutifrågorsomrörRegeringskanslietsorganiseringoch avstyrkte ett motionsyrkande (bet. 2014/15:KU1 s. 42). I denna del finns i betänkandet en reservation (V). anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering. Därmed avstyrks motion 2015/16:377 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om utrikesförvaltningens organisation m.m. Jämför särskilda yttranden 6 (SD) och 7 (V). I kommittémotion 2015/16:128 yrkande 1 begär m.fl. (V) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppgradera det svenska generalkonsulatet i till ambassad. Motionärerna anför bl.a. att i och med att erkänt som stat vore det på sin plats att uppgradera det svenska generalkonsulatet i till ambassad. (SD) yrkar i motion 2015/16:2105 att öppnar en fullvärdigambassadiLibanon. Motionärenframhållerbl.a.attpågrundavdet oroliga läget i är verksamheten vid i begränsad och den utsända personalen är baserad i . Enligt motionären bördensvenskabestickningeniBeirutuppgraderastillenfullvärdigambassad med ansvar för och . Detta bör enligt motionären som sin mening ge regeringen till känna. Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds därför av . Utskottet har framhållit att det är angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att, i den mån det behövs, det kommer att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig vid beredningen av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23 s. 49). har avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på samma grund som utskottet enligt ovan avstyrkt motioner om organisering. Senast vid förra årets budgetbehandling ansåg utskottet att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen och avstyrkte fyra motionsyrkanden (bet. 2014/15:KU1 s. 44). I denna del finns i betänkandet en reservation (V). har i ett yttrande, som finns i bilaga 6, lämnat synpunkter på bl.a. ovan redovisade motioner. Utskottet konstaterar att beslutskompetensen enligt regeringsformen ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som ligger under regeringen när det gäller frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och rekrytering av personal samt fördelningen av resurser inom I denna del understryker utskottet dock vikten av att regeringen löpande samråder med om den strategiska utvecklingen Utskottet framhåller att etablering relationer och medför kostnader. Det är därför enligt utskottet viktigt att sådana beslut är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier. mer information om eventuella förändringar av utlandsorganisationen när sådana finns att delge. Sammantaget föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2015/16:128 (V) yrkande 1 och 2015/16:2105 (SD). finns en avvikande mening (SD) och ett särskilt yttrande (V). anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:128 (V) yrkande 1 och 2015/16:2105 (SD). Frågor om statsrådens ekonomiska villkor Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om statsråds ekonomiska villkor. I motion 2015/16:120 i denna del yrkar (SD) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frysa statsrådens löner på den nuvarande nivån fram till dess att lärarnas snittlön i grund- och gymnasieskolan är hälften av en riksdagsledamots lön. Motionären anför bl.a. att en bra skola förutsätter kompetenta lärare med rimligalöner.Ettbeslutomfrystalönerförstatsrådkanenligtmotionärensätta press på regeringen och att agera i frågan. (SD) yrkar i motion 2015/16:2031 yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avgångna regeringsföreträdare ska omfattas av samma villkor som medborgare med a-kassa. Motionären anför bl.a. att före detta politiker inte bör ha förmånligare avtal än gemene man. Av 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. följer att arvoden till statsråden ska betalas med ett belopp som fastställs av . Nämnden beslutar också om avgångsersättning till statsråd. som fastställer riksdagsledamöternas arvoden. är en myndighet under och dess verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen om arvoden till statsråden m.m. och i lagen (2012:881) med instruktion för . Arvodet till statsråden omprövas normalt en gång . För statsministern är arvodet och för övriga statsråd . Ett statsråd, som också är riksdagsledamot, får inte arvode för riksdagsuppdraget . Med avgångsersättning åsyftas den ersättning som betalas till ett statsråd som avgår vid regeringsombildning utan att få någon ny anställning eller utan att kunna falla tillbaka på någon anställning eller jämförlig verksamhet (jfr prop. 1981/82:174, bet. 1981/82:AU27, rskr. 1981/82:443). Avgångsersättning betalas ut så länge som det förutvarande statsrådet inte får någon inkomst av förvärvsarbete, dock i regel längst . Av nämndens riktlinjer framgår att avgångsersättningens storlek ska svara mot det arvode som den avgående skulle ha fått som statsråd. Ersättningarna betalas ut av och är pensionsgrundande. Ersättningen ska minskas med vad ett statsråd dels får i ersättning med anledning av anställning, uppdrag eller liknande verksamhet, dels får eller har rätt att få i pension eller liknande. Utskottet har tidigare behandlat motioner om förändringar i systemet för fastställande av riksdagsledamöternas arvoden. konstaterade utskottet att olika system för bestämningen av arvodet har prövats genomåren (bet. 2010/11:KU19 s. 15). Utskottet ansåg då att en ordning med en fristående nämnd som fastställer arvodet, till skillnad från bl.a. en ordning där riksdagsledamöterna själva bestämmer sina arvoden, har fungerat väl. Utskottet vidhöll därför sitt tidigare ställningstagande om formerna för bestämmande av riksdagsledamöternas arvoden. Utskottet har därefter avstyrkt motioner om riksdagsledamöternas arvoden. konstaterade utskottet att frågor med koppling till bl.a. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och lagen (1989:185) omarvode m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ hade varit föremål för utredning utan att utredaren funnit skäl att lämna några förslag om ändrade regler för fastställande av riksdagsledamöternas arvoden (bet. 2014/15:KU6 s. 6 f.). Utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte motionerna. Utskottet, som anser att en ordning med en fristående nämnd som fastställer statsrådensarvoden och beslutar omavgångsersättning fungerarväl, avstyrker motion 2015/16:120 (SD) i denna del och motion 2015/16:2031 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att fullfölja presstödsutredningens förslag och två motioner om att avskaffa presstödet. Skånberg m.fl. (KD) yrkar i kommittémotion 2015/16:2712 yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fullfölja förslag i enlighet med beslut. Motionärerna anför bl.a. att de ekonomiska förutsättningarna för dagspressen måste förbättras. I denna del framhåller motionärerna ett avskaffande av reklamskatten och en ny försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post. I motion 2015/16:1241 yrkar och (båda M) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avskaffa presstödet och förenkla möjligheterna att driva medieföretag. Motionärerna anser att presstödet i var en tillfällig lösning som infördes för men att presstödet nu snedvrider mediemarknaden, inte bara när det gäller enskildadagstidningarutanhelamedieutrymmet,ochiförlängningenkanvara ett hinder för utvecklingen. Motionärerna anser att det skulle vara en positiv utveckling för medier om beslutar att avveckla presstödet under exempelvis en tvåårsperiod. Även (SD) yrkar i motion 2015/16:3060 att tillkännagerförregeringenattpresstödetskaavskaffas.Motionärenanförbl.a. att presstödet till följd av den digitala utvecklingen har spelat ut sin roll på medieområdet. Av propositionen framgår att regeringen avser att ta ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen genom att sänka skatten med motsvarande och med ytterligare (prop. 2015/16:1 avsnitt 6.30 s. 320). Hur det stegvisa avskaffandet ska utformas behöver enligt regeringen analyseras närmare och regeringen avser därför att återkomma till med ett förslag om en sänkning av skatten. När det gäller distributionsfrågan anför regeringen att digitaliseringen av samhället har lett till förändrade kommunikationsmönster, vilket bl.a. avspeglas i sjunkande brevvolymer på den svenska postmarknaden (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22 s. 123). Regeringen framhåller att postmarknaden är en marknad i förändring och att det är nödvändigt att säkerställa att postlagstiftningen är ändamålsenlig, både i dagens digitaliseradesamhälle och för framtiden. Av propositionen framgår vidare att för att se till att det även fortsatt kommer finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov, har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se överpostlagstiftningenförattbedömaomdenmotsvararrådandeochframtida behov i ett digitaliserat samhälle och utifrån detta föreslå åtgärder (dir. 2015:87). Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Avslutade och pågående utredningar fick en parlamentariskt sammansatt kommitté – – i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag till utformningen av ett framtida stödsystem. överlämnade sitt slutbetänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). I betänkandet finns en redovisning av kommitténs överväganden och förslag omett framtida statligt stöd till dagspressen. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). Utredaren ska enligt direktiven med utgångspunktidenovannämndaanalysenlämnaförslagtillutformningavnya mediepolitiska verktyg. Uppdraget ska redovisas slutligt . Utredningen, som antagit namnet , överlämnade delbetänkandet Medieborgarna & medierna En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94). I delbetänkandet lämnas en analys av det svenska medielandskapet utifrån ett medborgarperspektiv. har behandlat motioner om avveckling av presstödet . Motionerna har avstyrkts och utskottet har bl.a. framhållit att ett statligt presstöd är av väsentlig betydelse för att motverka koncentrationstendenser och upprätthålla mångfalden inom dagspressen (se t.ex. bet. 2005/06:KU1 s. 31). har utskottet noterat det pågående arbetet med betänkande, vars resultat enligt utskottet inte borde föregripas(set.ex.bet.2013/14:KU1s. om förändringar av det nuvarande presstödssystemet avstyrkts. föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anförde om att några av förslag skulle vara genomförda tidigare än 2017 (bet. 2014/15:KU1 s. 49 f.). avstyrktes två motioner om en avveckling av presstödet. propositionenStatensstödtilldagspressen(prop.2014/15:88).Isambandmed frågan om avskaffande av presstödet (bet. 2014/15:KU12 s. 24 f.). ställningstagande vidhöll utskottet sina tidigare ställningstaganden om finns i betänkandet en reservation (SD). I propositionen Statens stöd till dagspressen gjorde regeringen bedömningen att vissa av bestämmelserna i presstödsförordningen som reglerar driftsstödet till dagstidningar borde ändras så att regelverket anpassas Regeringen föreslog att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt om andelen abonnerad upplaga och den s.k. editionsregeln skulle ändras och att möjligheten till begränsat driftsstöd när en tidnings täckningsgrad överstiger den tillåtna skulle utökas. Regeringen föreslog även att möjligheten till begränsat driftsstöd för tidningar som delvis är skrivna på finska skulle Därutöver avsåg regeringen att återkomma med förslag om stödet till storstadstidningar och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa Slutligen föreslog regeringen att skulle Enligt regeringen borde nämndens uppgifter inordnas inom Myndigheten för radio och tv, och inom denna myndighet borde en nämnd för presstöd inrättas som ett särskilt beslutsorgan. borde enligt regeringen vara genomförd . borde enligt regeringen träda i kraft respektive Regeringen bedömde att det kommer att finnas ett fortsatt behov av statligt presstöd med de förändringar som nu föreslog att skulle godkänna regeringens Därutöver föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Utskottet föreslog också att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att presstödsförordningens giltighetstid borde förlängas t.o.m. under förutsättning att förlängningen godkänns av Europeiska kommissionen. Dessutom föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventadagstidningarochettnyttomställningsstöd,medbeaktandeav de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat. Slutligen föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. I denna del anförde utskottet bl.a. att stödintensiteten för lågfrekventa dagstidningar är betydligt högre än för hög- och medelfrekventa dagstidningar och att det ekonomiska utrymmet inom anslaget för presstödet är begränsat. Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet att de ändringar av stödet för lågfrekventa dagstidningar som föreslagit inte borde genomföras. Utskottet konstaterade dock att även de lågfrekventa dagstidningar som är berättigadetilldriftsstödbefinnersigienekonomisktsvårsituationochattdet därför finns skäl att inom ramen för det befintliga anslaget även öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. Närmare hur en sådan ökning av driftsstödet ska utformas får enligt utskottet utredas, och regeringen får därefter återkomma till i denna del. I betänkandet finns tre reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (SD). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:195). vidhåller sina tidigare ställningstaganden om behovet avettstatligtstödtilldagspressenochavstyrkermotionerna2015/16:1241(M) och 2015/16:3060 (SD). Avredovisningenovanföljerattutskottetvåren2015föreslogattriksdagen skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde bl.a. om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta, om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen och om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar.