bet · H201SkU25 · 2015-06-03 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2014/15:98 Redovisning av skatteutgifter och den motion som väckts med anledning av skrivelsen. Redovisningen ger en samlad överblick över de stöd till företag och hushåll som lämnas på statsbudgetens inkomstsida, t.ex. i form av förmånliga skatteregler. Skatteutgiftsredovisningen är den enda uppdateringen av de regelavvikelser från principen om enhetlig beskattning som löpande publiceras. Utskottet avstyrker den motion som har väckts i ärendet. En reservation (M, C, FP, KD) har lämnats till betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redovisning av skatteutgifter (M, C, FP, KD) Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:3081 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och lägger skrivelse 2014/15:98 till handlingarna. Reservation (M, C, FP, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (S). I ärendet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2014/15:98 Redovisning av skatteutgifter och den motion som väckts med anledning av skrivelsen. Yrkandena i motionen framgår av bilaga 1. Regeringen har redovisat skatteutgifter, och genom tillkomsten av budgetlagen (SFS 2011:203) är redovisningen numera obligatorisk. har skatteutgifterna redovisats i en särskild skrivelse som hänvisas för beredning i skatteutskottet. I sina uttalanden vid behandlingen av skrivelsen har skatteutskottet lyft fram att den – förutom att den bör kunna utvecklas till att bli ett mer aktivt verktyg i budgetarbetet – är av värde för att spåra avvikelser från den stora skatteomläggningen 1990–91, vars principer är utgångspunkter som ska beaktas vid ändringar i skattesystemet (bet. 2007/08:SkU32, 2008/09:SkU33, 2009/10:SkU37, 2010/11:SkU33, 2011/12:SkU20, 2012/13:SkU30 och 2014/15:SkU33). Genom skatteutgiftsredovisningen synliggörs de indirekta stöd som olika skatteförmånliga regler innebär. Redovisningen kan i många fall utmynna i användbara s.k. prislappar på skatteförmånlig behandling som kan bidra till bedömningen av utgiftsbehovet inom de olika utgiftsområdena när budgeten läggs fast . Redovisningen är också den enda existerande löpande uppdateringen av regelavvikelser från skattereformen. Skrivelsen består av fyra delar. I den första delen sätts de existerande skattereglerna i relation till en jämförelsenorm, vilket gör det möjligt att identifiera olika skatteutgifter. Avsnittet innehåller beskrivningar av de jämförelsenormer som har valts för de olika skatteslagen. Vidare beskrivs de beräkningsmetoder som används. I den första delen beskrivs också hur skatteutgifterna bör betraktas ur ett budgetperspektiv, och skatteutgifternas omfattning relativt de totala skatteintäkterna redovisas. Slutligen redogörs dels för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning, dels för de största skatteutgifterna inom de olika skatteslagen. Den andra delen diskuterar relationen mellan skatteutgifter och samhällsekonomisk effektivitet. I den tredje delen redovisas skatteutgifter och skattesanktioner för åren 2014–2017. Det hela redovisas i en tabell uppdelad efter skatteslag. Den fjärde och sista delen innehåller en kort beskrivning av varje enskild skatteutgift, och aktuella lagrum för respektive skatteutgift anges. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionen i ärendet. Jämför reservation (M, C, FP, KD). Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Men det finns också stöd eller utgifter som går via skattesystemet, s.k. skatteutgifter. Skatteutgifterna påverkar statsbudgetens inkomstsida, och budgetlagen (2011:203) föreskriver att regeringen ska lämna en redovisning av skatteutgifter till (10 kap. 4 §). Redovisningen av skatteutgifter fyller i allt väsentligt två syften. Det första och mest centrala är att synliggöra de indirekta stöd till företag och hushåll som finns på budgetens inkomstsida och som helt eller delvis kan ha samma funktion som stöd på budgetens utgiftssida. Därigenom ges ett bredare underlag för prioritering mellan olika stöd. Det andra syftet härrör från ett önskemål om att beskriva graden av enhetlighet i skattelagstiftningen. En sådan beskrivning kräver, liksom synliggörandet av stöden, att en norm för skatteuttaget preciseras. Den jämförelsenorm som tillämpas i skrivelsen för att bedöma om en viss regel ska ses som en skatteutgift utgår i huvudsak från principen om enhetlig beskattning. Detta innebär att beskattningen inom varje skatteslag i princip ska vara enhetlig och utan undantag. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med . Ett exempel är mervärdesskatten på livsmedel som är reducerad till . är i detta fall (normalskattesatsen), och skatteutgiften blir skillnaden mellan och multiplicerad med underlaget för den lägre momsen. Denna skatteutgift hör till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Motsatsen till skatteutgift är skattesanktion. Skatteuttaget är då högre än den angivna . Den särskilda skatt som tas ut på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer är ett exempel på en skattesanktion och hör till utgiftsområde 21 Energi. Många av skatteutgifterna är, liksom i exemplen ovan, medel inom specifika politikområden som har till syfte att stärka dessa områden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför ofta jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. Som skatteutgifter betraktas även sådana regelavvikelser som är skattetekniskt motiverade, t.ex. för att uppnå förenklingar eller för att skattereglerna ska vara utformade så att de uppfattas som legitima och rimliga. Dessa skatteutgifter saknar direkt koppling till olika utgiftsområden och kan därför ur ett budgetperspektiv inte jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. I skrivelsen anges för varje skatteutgift ett visst utgiftsområde eller att skatteutgiften är skattetekniskt motiverad. har tidigare framhållit betydelsen av en bra redovisning till av skatteutgifter, och detta har även uppmärksammats i flera granskningar av och . genomförde 2010 en granskning av avvikelserna –skattereform som även berör principerna för redovisning av skatteutgifter (2010:11 Enhetlig beskattning? I årets skrivelse analyseras ingen enskild skatteutgift i förhållande till begreppet samhällsekonomisk effektivitet. I motion 2014/15:3081 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) anförs att tidigare års redovisning av skatteutgifter har innehållit analyser av nedsättningen av socialavgifter för unga (2010), nedsättningar av koldioxidskatten (2010 och 2011), nedsättningar av energiskatten på drivmedel avsedda för väg-transporter (2013) samt nedsatt mervärdesskatt på restaurang- och catering-tjänster (2014). I årets skrivelse analyseras ingen enskild skatteutgift i förhållande till begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Detta ser motionärerna som beklagligt, och bör därför ge regeringen till känna att den i kommande skrivelser bör analysera enskilda skatteutgifters samhälls-ekonomiska effektivitet. har genom den årliga skatteutgiftsredovisningen tillgång till en relativt utförlig sammanställning av förekommande skatteutgifter och skatte-sanktioner. Redovisningen ger en samlad överblick över de indirekta stöd till företag och hushåll som lämnas på budgetens utgiftssida. I många fall kan redovisningen utmynna i användbara ”prislappar” på skatteförmånlig behandling som kan bidra till bedömningen av utgiftsbehovet inom de olika utgiftsområdena när budgeten läggs fast . är skatteutgiftsredovisningen den enda uppdateringen av regelavvikelser från enhetlig beskattning som löpande publiceras. Principen om enhetlig beskattning är som tidigare nämnts en av grundpelarna i den skattereform som genomfördes –91, och skatteutskottet har , senast i betänkande 2013/14:SkU33, framhållit vikten av att redovisningen får behålla sitt informationsvärde när det gäller avvikelser från skattereformen. En jämförelsenorm baserad på en enhetlig beskattning gör det relativt enkelt att identifiera olika skatteutgifter. innebär i princip att ingen hänsyn tas till de motiv som ligger bakom en skatteutgift, även om en skatteutgift kan bidra till en förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. Även i årets skrivelse finns ett särskilt avsnitt om relationen mellan skatte-utgifter och samhällsekonomisk effektivitet. I avsnittet redovisas några indikatorer som kan vara till hjälp för att bedöma en skatteutgifts bidrag till en förbättrad samhällsekonomisk effektivitet, t.ex. ökade realinkomster, ökad sysselsättning, minskad snedvridning av resursfördelning och påverkan av externa effekter. Utskottet ser positivt på regeringens komplettering av redovisningen av skatteutgifter med uppgifter som kan bidra till en ökad tydlighet i avvägningen mellan var för sig angelägna önskemål och kraven på skattepolitiken. Utskottet har tidigare välkomnat att kommentarerna till varje enskild skatteutgift numera förses med hänvisningar till aktuella lagrum som skatteutgiften kan hänföras till, vilket gör det lättare att snabbt identifiera den rättsliga grunden för varje enskild skatteutgift. Utskottet konstaterar att regeringens arbete med att utveckla skatteutgiftsredovisningen har möjliggjort för denna att bli ett mer aktivt verktyg i budgetarbetet och vid beslut om skatteregler. När det gäller den samlade skattepolitikens huvudsakliga innehåll vill utskottet hänvisa till det yttrande som skatteutskottet lämnat till finansutskottet med anledning av den ekonomiska vårpropositionen (yttr. 2014/15:SkU7y). Utskottet kan dock konstatera att det råder stor samstämmighet när det gäller att slå vakt om de principer som var vägledande vid skattereform. Detta har regeringen bl.a. gett uttryck för i de riktlinjer för skattepolitiken som föreslås i den ekonomiska vårpropositionen. Att värna om dessa principer har varit en självklar utgångspunkt i lagstiftningsarbetet, och utskottet uppfattar att regeringen bedriver sitt lagstiftningsarbete utifrån en sådan målsättning. Utskottet vill betona vikten av att varje åtgärd som innebär avsteg från de principer som ligger till grund för skattereformen tydligt framgår i den löpande redovisningen av skatteutgifter. utskott har i regeringsformen 4 kap. 8 § getts en mer uttalad uppgift att utvärdera och följa upp beslut inom utskottens olika ämnesområden. Utskottet konstaterar att det inom ramen för denna uppgift finns utrymme att t.ex. analysera olika beslutade skatteutgifters effektivitet. Utskottet finner mot bakgrund av detta inte anledning att rikta något tillkänna-givande till regeringen i enlighet med motionen. Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Redovisning av skatteutgifter (M, C, FP, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3081 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och lägger skrivelse 2014/15:98 till handlingarna. Transparens och öppenhet ska vara ledord inom politiken. Det är av central betydelse att allmänheten får relevant information på ett tillgängligt sätt. Sedan den nya regeringen kom till makten har steg tagits bort från öppenhet. Alliansregeringen redovisade den förda politikens effekter på en rad områden, bl.a. jämställdhet, fördelning och sysselsättning. Den nya regeringen har till t.ex. valt att inte redovisa effekten på sysselsättning. Regeringen bör efter bästa tillgängliga kunskap och konventioner redovisa effekterna av den förda politiken. I skrivelse 2014/15:98 väljer regeringen att avstå från att analysera någon enskild skatteutgifts samhällsekonomiska effektivitet. Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Tidigare års redovisning av skatteutgifter har innehållit analyser av nedsättningen av socialavgifter för unga (2010), nedsättningar av koldioxidskatten (2010 och 2011), ned-sättningar av energiskatten på drivmedel avsedda för vägtransporter (2013) samt nedsatt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster (2014). I årets skrivelse analyseras ingen enskild skatteutgift i förhållande till begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Detta ser vi som beklagligt, och bör därför ge regeringen till känna att den i kommande skrivelser bör analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:98 Redovisning av skatteutgifter . 2014/15:3081 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i kommande skrivelser med redovisning av skatteutgifter bör återgå till att analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet för att öka öppenheten i och kunskapen om effekterna av den förda politiken. I det här ärendet behandlar kammaren regeringens skrivelse 2014/15:98 Redovisning av skatteutgifter och även en motion som vi från Alliansen har väckt med anledning av skrivelsen. Regeringen har redovisat skatteutgifter, och genom tillkomsten av budgetlagen är redovisningen numera obligatorisk. har skatteutgifterna redovisats i en särskild skrivelse som hänvisas för beredning i skatteutskottet. I sina uttalanden vid behandlingen av skrivelsen har skatteutskottet lyft fram att den - förutom att den bör kunna utvecklas till att bli ett mer aktivt verktyg i budgetarbetet - är av värde för att följa förändringar från den stora skatteomläggningen 1990-1991. Dessa principer är fortfarande utgångspunkter som ska beaktas vid ändringar i skattesystemet. Genom skatteutgiftsredovisningen synliggörs de indirekta stöd som olika skatteförmånliga regler innebär. Redovisningen kan i många fall utmynna i användbara så kallade prislappar på skatteförmånlig behandling som kan bidra till bedömningen av skatteutgiftsbehovet inom de olika utgiftsområdena när budgeten läggs fast . Redovisningen är också den enda löpande uppdateringen av regelavvikelser från skattereformen. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med . Motsatsen till skatteutgift är skattesanktion. Skatteuttaget är då högre än den angivna . Många av skatteutgifterna är medel inom specifika politikområden som har till syfte att stärka dessa områden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför ofta jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. har genom den årliga skatteutgiftsredovisningen tillgång till en relativt utförlig sammanställning av förekommande skatteutgifter och skattesanktioner. Principen om enhetlig beskattning är en av grundpelarna i den skattereform som genomfördes . har framhållit vikten av att redovisningen får behålla sitt informationsvärde när det gäller avvikelser från skattereformen. Betydelsen av en bra redovisning av skatteutgifter till har även uppmärksammats i flera granskningar av och , som även kommenterar principerna för redovisning av skatteutgifter. har ansvaret för att fastställa riktlinjer för skattepolitiken. Det underlättas av bra analyser av enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effekt. Transparens, öppenhet och förutsägbarhet ska vara ledord inom politiken. Det är av stor betydelse att allmänheten, det vill säga hushåll och företag, får relevant information på ett tillgängligt sätt. Alliansregeringen redovisade den förda politikens effekter på en rad områden, bland annat jämställdhet, fördelning och sysselsättning. Det måste anses rimligt att varje regering bör redovisa effekterna av den förda politiken, det vill säga den samhällsekonomiska effektiviteten. Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Tidigare års redovisningar av skatteutgifter har innehållit analyser av nedsättning av socialavgifter för unga, nedsättning av koldioxidskatten, nedsättning av energiskatten på drivmedel samt nedsatt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster. I årets skatteutgiftsskrivelse väljer regeringen att avstå från att analysera någon enskild skatteutgifts samhällsekonomiska effektivitet. Det ser Alliansen som beklagligt. Därför har Alliansen lagt fram en kommittémotion där vi föreslår att ska besluta om att regeringen i kommande skrivelser med redovisning av skatteutgifter bör återgå till att analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effekt för att öka öppenheten i och kunskapen om effekterna av den förda politiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Jag vill yrka bifall till Alliansens reservation. Låt mig också, eftersom det här är den sista skattedebatten under det här , rikta ett tack till vice ordföranden i utskottet, , och övriga ledamöter i utskottet. Jag tycker att vi har ett bra samarbete i skatteutskottet. Jag vill också tacka kanslichef och övrig personal på skatteutskottets kansli för ett professionellt arbete och starkt engagemang. Med det önskar jag en trevlig sommar! Jag vill börja med att instämma i Per Åslings bifall till Alliansens reservation, där vi tydligt understryker behovet av transparens och öppenhet i offentliga finanser. Det kan synas vara en liten fråga huruvida man detta år väljer att redovisa samhällsekonomisk effektivitet när man redovisar skatteutgifter. i ett större sammanhang är frågan dock av stor vikt. Det är Alliansens tydliga uppfattning att offentliga finanser ska skötas på ett transparent, öppet och för medborgare, journalister, granskande myndigheter, andra akademiker och berörda parter lättgranskat vis. I , som är en av världens mest utvecklade demokratier, bör det vara enkelt för journalister att granska regeringen. Det bör vara tillgängligt för forskare, myndigheter och professionella bedömare att granska politikens effekter. Det är väsentligt att regeringen presenterar bedömningar av den politik som man för, efter bästa tillgängliga fakta och forskning. Att regeringen nu väljer att inte redovisa samhällsekonomisk effektivitet på något av skatteutgifternas område är en del i ett mönster som väcker stark kritik. Den starka kritiken bottnar troligtvis i den historik som Socialdemokraterna har när det gäller att glömma, gömma och döma människor i olika system. Man lade tidigare ned , som hade till uppgift att granska, syna och analysera den politik som regeringar bedrev. Man försökte undvika internationell granskning av politiken. Det fifflades och trixades med statistiken för att dölja en allt högre arbetslöshet i samhället genom förtidspensioneringar och omklassificeringar. För att journalister och allmänhet ska kunna få god insyn i politiken och dess effekter bör även regeringen presentera bedömningar. Det är utifrån dessa bedömningar som konjunkturinstitut, ekonomistyrningsverk, finanspolitiska råd, tidningar med flera kan göra prognoser och bedömningar även av sina egna analyser. Det är självklart på det sättet att bedömningar från , och - men även internationella bedömare såsom IMF, , och så vidare - får större betydelse ifall de kan sättas i relation till vad regeringen själv tror och tycker om sin politik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Man ska kunna utvärdera den politik som förs. Om regeringen väljer att gömma sina bedömningar - vilket den nu gör - för journalister och medborgare, hur ska man då i nästa led kunna säga ifall regeringen har lyckats med sin politik och sina ambitioner eller inte? Politiken ska inte bara utvärderas efter hur höga skatterna är eller hur lagarna ser ut. Den måste också kunna utvärderas efter de faktiska effekterna på människor, jobb, sysselsättning och tillväxt. För att en sådan utvärdering ska kunna göras behöver regeringen givetvis presentera vilka effekter den bedömer att politiken leder till på förhand. Det råder nu viss förvirring i samhällsdebatten om detta. Journalister, myndigheter och andra har helt enkelt vant sig vid att har gått mot mer öppenhet, mer evidensbaserad politik och mer forskningsinriktad politik under alliansregeringen. Den bjöd in flera internationella bedömare för att de skulle granska och ge råd om den ekonomiska politiken, utbildningspolitiken och annat, vilket är till stor nytta i debatten. Det kan självklart vara jobbigt för en sittande regering att redovisa effekterna av den politik man för men också motta andras synpunkter på den. Men för medborgarna, jobben, tillväxten, företagen och välfärden är det värdefullt att så sker, att den politiska debatten tar sin utgångspunkt i fakta snarare än floskler. Jag tror att det är därför som , med flera nu riktar omfattande kritik mot regeringen för att den väljer att inte redovisa effekter på sysselsättning och offentliga finanser. Vi i Alliansen värnar öppenhet och transparens. Vi tycker att medborgare, journalister och intresserade expertmyndigheter på ett lättillgängligt sätt ska kunna utvärdera och granska regeringens politik. Det överraskar mig att , som säger sig värna om transparens och öppenhet, här väljer att stödja en regeringslinje där man minskar öppenheten och transparensen. Det överraskar mig att det i denna kammare finns en majoritet för att gå tillbaka till den gömma-glömma-och-döma-politik som ledde fram till bland annat det största utanförskapet i historia. Som jag redan har sagt kan detta synas vara en liten fråga, men det är en fråga i ett stort sammanhang med en regering som vill ha mindre transparens och mindre öppenhet. Regeringen har redan fått kritik för detta från , från och från andra expertmyndigheter. Med Alliansens reservation och den motion som Alliansen har väckt finns det möjlighet att på ett viktigt område, nämligen skatteutgifter, slå vakt om den transparens som vi bör ha i , som bör prägla en modern demokrati och som ger möjlighet för fler jobb och ökad tillväxt i och med att politiken prövas utifrån dess effekter och inte utifrån olika ord eller floskler. Jag vill yrka bifall till den gemensamma alliansreservationen i utskottets betänkande om vikten av att regeringen framöver fortsatt har ett uppdrag att presentera, analysera och öppet visa effekterna på samhället av de förslag som man lägger fram. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Jag ska inte bli långrandig, utan jag ska bara kort säga lite grann. Vi lever i ett samhälle med en ökande tendens till välfärdspopulism och till ökade politiska krafter som vill lova saker till människor utan att man fullt kan finansiera det. Just för det är det viktigt att regeringen tydligt visar medborgarna vad effekterna blir av förslagen och att vi i demokratiska samtal i den politiska debatten kan föra en diskussion och granska de förslag som regeringen lägger fram. Det handlar inte minst om möjligheten att utvärdera och granska den politik som regeringen för. Jag tror att vi är inne på en farlig väg om vi öppnar upp möjligheten ännu mer än vad vi redan har gjort. Med tanke på de populistiska strömningar som finns är det väldigt viktigt att vi har ett regelverk som ser till att budgetar går ihop och att vi kan ha en öppen och transparent diskussion om effekterna av olika politiska förslag. Under Alliansens regeringstid togs det viktiga steg i en ny riktning genom inrättandet av , som granskar regeringens budget och regeringens politik. Det finns också en rad andra instanser som har till uppgift att bidra till samhällsdebatten om de olika politiska förslagen. Jag hoppas att det framöver kommer att bli ännu mer granskning och utvärdering av förslagen från de olika partierna i . Då är det ett steg i helt fel riktning att man inte ens presenterar effekterna av de förslag som man lägger fram på ett öppet och tydligt sätt. Mot den bakgrunden vill jag yrka bifall till Alliansens förslag. Transparens och öppenhet ska vara ledord inom politiken.