bet · H201SkU19 · 2015-03-12 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från allmänna motionstiden om skattesatser, ideell verksamhet och andra frågor inom mervärdesskatteområdet. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns tre reservationer (SD, V och KD) och ett särskilt yttrande (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Andra frågor om mervärdesskatt 1.Skattesatser, punkt 1 (SD) 2.Skattesatser, punkt 1 (V) 3.Ideella föreningar, punkt 2 (KD) Ideella föreningar, punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:30 av (FP) yrkande 4, 2014/15:32 av (FP) yrkande 1, 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:277 av och (C), 2014/15:347 av och (M), 2014/15:600 av och (FP), 2014/15:853 av och (KD), 2014/15:909 av (M), 2014/15:982 av (C), 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2014/15:1227 av (M), 2014/15:1259 av (M) yrkande 2, 2014/15:1378 av och (M), 2014/15:1648 av (KD), 2014/15:1908 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2014/15:2026 av och (M), 2014/15:2097 av (SD), 2014/15:2276 av (M), 2014/15:2520 av och (SD), 2014/15:2578 av (M), 2014/15:2916 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2014/15:301 av (M), 2014/15:306 av (M) yrkande 7, 2014/15:1713 av (KD) och 2014/15:1903 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 3 (KD) Andra frågor om mervärdesskatt 2014/15:188 av (M), 2014/15:1241 av och (SD) yrkande 1, 2014/15:2280 av (M), 2014/15:2637 av Finn m.fl. (M) och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I det följande behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden inom mervärdesskatteområdet. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2013/14:SkU18. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och som görs i en yrkesmässig verksamhet. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktiga gemenskapsinterna förvärv och vid import. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser, och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden: – : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang och cateringtjänster. – : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, biograf, teater-, opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att grundskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . Vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas på framgår av bilaga III till mervärdesskattedirektivet. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02:SkU18, rskr. 2001/02:199) tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknas till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag om livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. Inom EU har frågan om vilka varor och tjänster som bör kunna omfattas av reducerad skattesats diskuterats . Efter en överenskommelse är det numera möjligt för de medlemsstater som så önskar att införa reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster (utöver vad som var möjligt). renovering och reparation av privata bostäder fönsterputsning och städning i privata hushåll restaurang- och cateringtjänster, varvid tillhandahållande av (alkoholhaltiga och/eller alkoholfria) drycker får undantas mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror samt kläder och hushållslinne (inbegripet lagning och ändring) hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionsnedsättning På EU-nivå presenterade kommissionen sitt meddelande Om mervärdesskattens framtid – Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden (KOM(2011) 851). Meddelandet innehåller allmänna slutsatser från samrådet om grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet. I fråga om skattesatser sägs följande på s. 11: Flera berörda parter påpekade att skillnaderna mellan olika mervärdes-skattesatser leder till ytterligare kostnader för efterlevnad. I den ekonomiska bedömningen redovisas en uppskattning av den effekten. Enligt bedömningen kunde en minskning av skillnaderna mellan de olika medlemsstaternas mervärdesskattesatser leda till en ökning på av den EU-interna handeln och en ökning av BNP på . påpekades emellertid att de siffrorna kan vara tilltagna i överkant. Den ekonomiska bedömningen bekräftade också synpunkten som redan framförts i tidigare ekonomiska studier att användningen av reducerade skattesatser ofta inte är det lämpligaste instrumentet för att nå politiska mål, framför allt inte när det gäller att garantera en omfördelning till fattigare hushåll eller uppmuntra förbrukningen av en vara som betraktas som socialt önskvärd. De berörda parter som drar nytta av sänkta skattesatser pekar på dessa skäl för att motivera nuvarande sänkta skattesatser eller till och med för att utöka dem till att omfatta framför allt miljövänliga produkter. Frågan om likabehandling av produkter som är tillgängliga i både traditionella format och online väckte kraftiga reaktioner under det offentliga samrådet. De frågorna behöver besvaras. Det kan vara värt att påpeka att redan den nuvarande tillämpningen av reducerade skattesatser innebär betydande subventioner. Omfattningen varierar kraftigt mellan olika medlemsstater beroende på hur de reducerade skattesatserna tillämpas. Enligt den ekonomiska bedömningen utgjorde dessa subventioner mellan och av mervärdesskatteinkomsterna i ett urval av nio medlemsstater. Om de reducerade skattesatserna avskaffades skulle normalskattesatsen teoretiskt sett kunna sänkas med mellan . Tillämpning av normalskattesatsen utgör fortfarande grundprincipen och mervärdesskattedirektivet tvingar inte medlemsstaterna att tillämpa reducerade skattesatser. Medlemsstaterna har därför huvudansvaret för att i så stor utsträckning som möjligt begränsa tillämpningen av sådana skattesatser i de fall där de medför en omotiverad skattelättnad. Den nuvarande ekonomiska och finansiella miljön, som kräver en kraftfull skattebaserad förstärkning av de nationella budgetarna, är ytterligare ett skäl till att minska användningen av reducerade skattesatser jämfört med att höja normalskattesatserna. Man bör emellertid inte bortse från de potentiella fördelarna med en begränsad användning av reducerade skattesatser, under förutsättning att de fastställs och tillämpas förnuftigt. Det finns därför ett antal faktorer som motiverar en granskning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Kommissionen anser att en sådan granskning bör bygga på en grundlig konsekvensbedömning som omfattar alla aspekter och som bygger på följande riktlinjer: • Avskaffande av de reducerade skattesatser som försvårar en korrekt funktion av den inre marknaden. Reducerade skattesatser som har varit motiverade tidigare kan ha en snedvridande effekt på grund av en förändrad ekonomisk, affärsmässig och rättslig miljö. • Avskaffande av reducerade skattesatser för varor och tjänster vars konsumtion motverkas av andra delar av EU:s politik. Detta kunde framför allt gälla varor och tjänster som är skadliga för miljö, hälsa och välfärd. • Liknande varor och tjänster bör omfattas av samma mervärdesskattesats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas. (11) Kommissionen förespråkar en återhållsam användning av reducerade skattesatser för att öka mervärdesskattesystemets effektivitet. Kommissionen kommer att inleda en undersökning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur enligt ovanstående riktlinjer. Därefter kommer den att lägga fram förslag enligt samma principer efter omfattande samråd med berörda parter och medlemsstater före utgången av 2013. Något förslag har ännu inte lagts fram av kommissionen. antog regeringens förslag (bet. 2011/12:FiU1) och sänkte skattesatsen för omsättning av restaurang- och cateringtjänster till från . I ett flertal motioner föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor och tjänster. Turism, besöksnäringar och gästhamnar m.m. I motion 2014/15:32 av (FP) yrkande 1 föreslås en översyn av mervärdesskattesatserna för olika aktiviteter relaterade till turism för att möjliggöra och underlätta natur- och jaktturism. I motion 2014/15:347 av och (båda M) föreslås en översyn av villkorsskillnaderna i fråga om mervärdesbeskattningen av camping- och gästhamnsnäringen. I motion 2014/15:600 av och (båda FP) föreslås en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen. I kommittémotion 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås en harmonisering av de differentierade momssatserna inom olika turistnäringar. I motion 2014/15:1227 av (M) yrkande 2 föreslås en lägre och mer enhetlig momssats inom turistnäringen. I motion 2014/15:1259 av (M) föreslås att möjligheterna för en sänkt och mer enhetlig turistmoms ska ses över. I motion 2014/15:1378 och (båda M) anförs att en harmonisering av mervärdesskatten för hela kultur- och friluftssektorn skulle vara bra för folkhälsan och skapa fler arbeten särskilt utanför storstäderna. Momssatserna inom kultur- och friluftssektorn bör ses över. I motion 2014/15:1648 av (KD) föreslås att momsen ska förenklas så långt som möjligt för att stimulera till ytterligare tillväxt. Momssatserna inom både turismen och mötesindustrin bör harmoniseras. I motion 2014/15:2578 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka momsen på gästhamnsbesök till för att undvika att otydliga och snäva regler uppmuntrar till fusk, underlätta för utövarna, öka lönsamheten samt likställa momssatsen för allt kommersiellt boende. Moms på kulturområdet och vid danstillställningar I motion 2014/15:277 av och (båda C) föreslås att momsnivån för musikverksamhet ska vara densamma vare sig åhörarna/publiken dansar till musiken eller inte. En översyn av mervärdesskatten på dans bör göras. I motion 2014/15:853 av och (båda KD) föreslås att regeringen ser över mervärdesskattesatserna på kulturområdet för att få en enhetlig kulturmoms. I motion 2014/15:909 av (M) föreslås att regeringen ska se över möjligheten att harmonisera mervärdesskattelagstiftningen på ett sådant sätt att en enhetlig momssats kan tillämpas både i fråga om dansbandsunderhållning och för en konsert som räknas som kultur. I motion 2014/15:2097 av (SD) föreslås att dansbandsmomsen ska sänkas från till och bli likvärdig med övriga dans-, idrotts- och kulturupplevelser. I motion 2014/15:2520 av och (båda SD) föreslås att enhetlighet skapas mellan olika musikgenrer, att likartade företeelser inom besöksnäringen likställs och att det görs en översyn av de olika mervärdesskattesatserna. E-böcker och digitala medier I partimotion 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att momsen för e-böcker sänks för att ytterligare stimulera läsandet bland såväl unga som gamla och öka tillgängligheten till e-böcker. Regeringen bör aktivt verka inom EU för att möjliggöra att momsen på e-böcker sänks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I motion 2014/15:2026 av och (båda M) föreslås en översyn av möjligheten för att verka för ett enhetligt momssystem för digitala och tryckta medier. I motion 2014/15:2276 av (M) föreslås att både e-böcker och datorspel räknas in bland de varor och tjänster som omfattas av den lägre momssatsen om . I motion 2014/15:30 av (FP) yrkande 4 föreslås för att skapa nya förutsättningar för att förvalta hyresbostäder att en låg moms tas ut på hyran och att fastighetsägaren medges avdragsrätt för ingående moms. I motion 2014/15:982 av (C) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att en utredning bör studera om en högre momssats på godis och läsk skulle stärka folkhälsan och motverka att barn blev överviktiga. I partimotion 2014/15:1908 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås att fler vägar in på arbetsmarknaden för den med liten erfarenhet skapas – inte färre. måste enligt motionärerna säga nej till krav på höjd restaurangmoms. I motion 2014/15:2916 av (SD) föreslås slopad moms på djursjukvård eller åtminstone sänkt moms, vilket skulle leda till att djurägare i högre utsträckning skulle ha möjlighet att söka vård för sitt djur. I motionsyrkande 1 anförs att en utredning bör tillsättas för att utreda och utvärdera effekten av moms på djursjukvård och lämna förslag på lämplig nivå för att säkerställa ett gott djurskydd. I yrkande 2 anförs att målet ska vara en återställd momsbefriad djursjukvård. I kommittémotion 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås att second hand-marknaden blir momsbefriad för varor av mindre värde, såsom kläder och möbler. Ett avskaffande av momsen på second hand skulle öka lönsamheten och innebära mer enhetliga regler eftersom den ideella sektorn, som ofta bedriver second hand-försäljning, redan är momsbefriad. I ett flertal av de behandlade motionerna föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya kategorier av varor och tjänster. Diskussioner om denna sorts frågor är av en ständigt pågående karaktär. Skattesatsen på e-böcker och digitala publikationer jämförd med andra medier tas upp i flera motioner. Utskottet har redan tidigare, senast i föregående års betänkande om mervärdesskatt (2013/14:SkU18) uttryckt att det ur svensk synvinkel är angeläget att lika produkter behandlas lika. När det t.ex. gäller frågan om momssats för e-böcker har påtalat detta både vid olika mötestillfällen med övriga medlemsländer i EU och vid enskilda möten med . I sitt utlåtande över grönboken om mervärdesskattens framtid (2010/11: SkU25), som överlämnats till kommissionen, sa skatteutskottet följande om skattesatser (s. 11): Det utskottet anfört innebär att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag (från skatteplikt) och så få områden med reducerade skattesatser som möjligt. kan önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för medlemsstaterna. Det kan finnas starka skäl för att i vissa sammanhang tillåta reducerade skattesatser för att kunna påverka konsumtion och sysselsättning. Enligt utskottets mening måste hänsyn också tas till politiska önskemål i medlemsstaterna om att kunna tillämpa låga reducerade skattesatser, bl.a. av sociala skäl. Lika nationella undantag och avvikelser bör dock löpande utvärderas för att motverka eventuell konkurrenssnedvridning, ökad komplexitet och administrativa bördor samt för att utröna om den förväntade effekten uppnåtts. Utskottet sa vidare (s. 12–13): Mervärdesskattesystemet har hamnat i otakt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen där man noterar en ökande användning av ny teknik och en ökad inriktning på tjänster. Utskottet ser implementeringen av det framtida mervärdesskattesystemet som ett bra tillfälle för kommissionen att öppna upp för det digitala samhällets möjligheter. Framtidens mervärdesskattesystem måste behandla gränsöverskridande transaktioner via t.ex. mobiltelefoni och Internet på ett enkelt och effektivt sätt. Med ett enklare och effektivare system främjar vi internetekonomins tillväxt och framtidens jobb. När det gäller marknaden för böcker, tidningar och tidskrifter är det möjligt att tillämpa en reducerad skattesats på tryckta böcker i alla format samt ljudböcker och e-böcker i form av cd-skivor. Detsamma gäller för tryckta tidningar och tidskrifter. Digitala böcker, dvs. e-böcker och nedladdningsbara ljudböcker (ljud), omfattas dock inte av möjligheten till lågmoms. För dessa produkter samt för tidningar och tidskrifter som levereras online måste varje medlemsland inom EU tillämpa sitt lands normalskattesats. Utskottet anser att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns både i traditionella sammanhang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för där konvergens förordas mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter (KOM(2010) 245, En digital agenda för ). I två domar (C-479/13 och C502/13) så sent som har dock slagit fast att e-böcker inte täcks av den möjlighet till lågmoms på böcker som finns i bilaga III till momsdirektivet. Detta innebär att måste arbeta för en förändring av momsdirektivet på annat sätt. Utskottet vill lyfta fram det faktum att det länge har varit känt att kommissionen håller på med en omfattande översyn av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Det förslag som har aviserats har dock ännu inte presenterats. Även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplatser, vill utskottet inte föreslå några förändrade regler. I synnerhet inte när det enbart rör sig om sänkningar av momsskattesatserna för berörda områden, dvs. ofinansierade skattesänkningar vars jobbeffekter skulle bli ytterst kostsamma och som vi i det nuvarande statsfinansiella läget inte har ekonomiskt utrymme för. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående fortfarande inte någon anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare förändring av mervärdesskattestrukturen. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om den ideella sektorns mervärdesbeskattning. Jämför reservation 3 (KD) och särskilt yttrande (V). Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund som bedriver verksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligt inkomstskattelagen ska enligt dagens regler i 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:20), förkortad ML, inte heller betala någon mervärdesskatt för omsättningar som görs i denna verksamhet. Sådana allmännyttiga ideella föreningar som är befriade från inkomstskatt och mervärdesskatt saknar – liksom privatpersoner – möjlighet att dra av mervärdesskatten på sina inköp. har redan i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) funnit att det generella undantaget från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund som finns i inte är förenligt med EG-rätten och måste tas bort. har också i en formell underrättelse till uppmärksammat att de svenska mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund inte synes överensstämma med EG:s mervärdesskattedirektiv. I motion 2014/15:301 av (M) anförs att ideella second hand-butiker som bedriver olika former av social och humanitär verksamhet fyller flera viktiga funktioner i vårt samhälle. Verksamheten baseras på att gåvor från allmänheten skänks till organisationen. Dessa gåvor går sedan direkt eller indirekt till social och humanitär välgörenhet. Vissa gåvor som möbler, husgeråd och kläder destineras till försäljning i många second hand-butiker runt om i landet, vars överskott går till välgörande ändamål. Enligt motionären är det orimligt att samma varor som det redan betalats moms för vid första inköpstillfället innan de skänks till en second hand-butik ska momsbeläggas igen. Momsreglerna för dessa second hand-butiker bör ses över. I motion 2014/15:306 av (M) yrkande 7 anförs att hästnäringen förstås påverkas av politiska beslut. Det är viktigt att beslut inte missgynnar den. Aktuellt är att den momsbefrielse som ideella föreningar haft kan komma att förändras eftersom reglerna ska vara lika över hela EU. Om reglerna ändras måste ambitionen enligt motionären vara att näringen ska kompenseras. Ändrade regler för mervärdesbeskattningen får inte leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras. I motion 2014/15:1713 av (KD) anförs att den ideella sektorn står för viktiga verksamheter i som det finns anledning att försvara. Den ideella sektorn i tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald. De ideella föreningarna är så viktiga att regeringen bör avstå från att stödja överenskommelser om andra förändringar av momssystemet om undantagen inte tydliggörs på ett sådant sätt att föreningarna även i fortsättningen kan undantas från att registrera sig för och betala moms. I partimotion 2014/15:1903 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att om de ideella organisationerna skulle tvingas betala moms hotas deras sociala hjälpverksamhet. Detta är en utveckling som motionärerna vill förhindra. Momsbefrielse för föreningar och samfund måste enligt dem värnas. Beskattningen av de ideella föreningarna och särskilt second hand-försäljning som bedrivs av vissa av dessa föreningar har uppmärksammats mycket . Detta har till stor del sin grund i ställningstagande i denna fråga som presenterades . säger bl.a. i sitt ställningstagande Second hand-försäljning av ideell förening eller registrerat trossamfund (, dnr 131 92444-14/111) följande: Second hand-försäljning som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund kan jämställas med sådana basarer och loppmarknader som enligt förarbetena till inkomstskattereglerna är verksamheter som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete och som undantas från beskattning. Förutsättningen är att second hand-försäljningen inte bedrivs i direkt konkurrens med den kommersiella second hand-branschen. En allmännyttig ideell förening eller registrerat trossamfund som säljer second hand-varor i sådan omfattning att de är skattskyldiga till inkomstskatt är också skattskyldiga till mervärdesskatt för sin försäljning. Beskattningsunderlaget för mervärdesskatt är ersättningen, alltså hela försäljningspriset för varorna, minskat med mervärdesskatt. En allmännyttig förening som bedriver second hand-försäljning med viss regelmässighet, även begränsad sådan, bör anses bedriva näringsverksamhet (13 kap. 1 § IL). Därmed aktualiseras frågan om skattskyldighet för inkomst från second hand-verksamheten. Allmännyttiga föreningars second hand-försäljning av skänkta föremål kan ske i olika typer av lokaler, på olika ställen och på olika sätt.