bet · H201KU12 · 2015-05-08 00:00:00 — Det kunde dock enligt utskottets mening inte uteslutas att denna förutsägbarhet hade en negativ påverkan på företagens incitament att minska sitt beroende av stödet. En viss osäkerhet om de framtida villkoren kunde enligt utskottet ha den positiva effekten att ett visst effektivitetstryck skapades hos stödmottagarna. Utskottet noterade att det av propositionen framgick att kommissionen enligt sin praxis normalt godkänner statliga stöd till tidningssektorn för en begränsad tid och att kommissionen beträffande det svenska presstödet hade anfört att det vore lämpligt att fastställa en tidsfrist för presstödssystemet, t.ex. , och genomföra en senare översyn. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att de svenska och internationella medielandskapen var i stark förändring, t.ex. genom utvecklingen av nya tekniker för framtagande och distribution av innehåll, förändrade medievanor hos konsumenterna och ägarförändringar på mediemarknaden. Vidare konstaterade utskottet att grunderna för presstödets utformning hade tagits fram och i mångt och mycket alltjämt bestod. Mot denna bakgrund och med hänsyn till kommissionens synpunkter ansåg utskottet att övervägande skäl talade för att tidsbegränsa presstödsförordningen på det sätt som regeringen angett i propositionen. Utskottet delade också regeringens bedömning att presstödet borde ses över i sin helhet. Utskottet avstyrkte därför motionen. I denna del fanns en reservation (S, V, MP) i betänkandet. De förslag som lämnas i propositionen syftar enligt regeringen till att förbättra det nuvarande presstödssystemet. Regeringen bedömer att de föreslagna ändringarna kan genomföras i den nuvarande presstödsförordningen och att förordningens giltighetstid bör förlängas med . När presstödet i dess nuvarande form upphör behövs enligt regeringen nya mediepolitiska insatser, och med anledning av detta har bl.a. en medieutredning tillsatts. Mot denna bakgrund och med hänsyn till vad kommissionen tidigare anfört om det svenska presstödet anser utskottet att övervägande skäl talar för att presstödsförordningen alltjämt bör vara tidsbegränsad. När det gäller längden på denna tidsbegränsning konstaterar utskottet att det troligen kommer att dröja innan eventuella förslag från den tillsatta medieutredningen kan vara på plats. Därtill kommer att det är angeläget med förutsägbarhet för bl.a. tidningsföretag. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att presstödsförordningens giltighetstid bör förlängas med , dvs. En sådan förlängning kräver dock kommissionens godkännande. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om att presstödsförordningens giltighetstid bör förlängas t.o.m. under förutsättning att förlängningen godkänns av kommissionen. Därmed tillstyrks delvis motion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) yrkande 4. Fortsatt behandling av fyra huvudförslag Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat. Därmed bifalls ett motionsyrkande delvis. Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkar i kommittémotion 2014/15:3067 att tillkännager för regeringen att den ska behandla fyra huvudförslag – samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och en ”digital knuff” i form av ett nytt omställningsstöd – som en helhet och, när regeringen väljer att gå vidare med dem och deras budgetkonsekvenser har klarlagts, hantera dem gemensamt i en särskild proposition (yrkande 6). Motionärerna konstaterar att regeringen avser att återkomma med förslag om stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar och om stödet till storstadstidningarna. När det gäller den nya stödtrappan för hög- och medelfrekventa dagstidningar noterar motionärerna att i sitt betänkande inte närmare analyserar vilka ekonomiska konsekvenser det får för en tidning att ha sjudagarsutgivning i relation till sexdagarsutgivning eller vilka ekonomiska drivkrafter det finns för en tidning att utöka sin utgivning . Enligt motionärerna bör förutsättningarna för sjudagarsutgivning analyseras närmare, och en sådan analys kan göras i samband med beredningen av nya stödtrappor för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Allmänt driftsstöd för hög- och medelfrekventa dagstidningar Av 2 kap. 1 och 2 §§ presstödsförordningen framgår de grundläggande villkoren för att en hög- eller medelfrekvent dagstidning ska vara berättigad till allmänt driftsstöd. Den ska bl.a. ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar, dess totalupplaga ska i huvudsak vara abonnerad och täckningsgraden får inte överstiga (2 kap. 1 § presstödsförordningen). Med täckningsgrad avses i presstödsförordningen en tidnings genomsnittliga procentuella spridning bland hushållen på utgivningsorten . I 2 kap. 2 § första stycket presstödsförordningen anges att för en hög- eller medelfrekvent dagstidning beräknas det årliga allmänna driftsstödet genom att tidningens veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med (bidragssats). Det sammanlagda årliga allmänna driftsstödet får dock inte överstiga . Förutom ett allmänt driftsstöd kan en storstadstidning erhålla ett extrastöd (2 kap. 2 § andra stycket presstödsförordningen). Detta stöd motsvarar en viss procentsats av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt ställs på denna tidningskategori. Kraven framgår av 1 kap. 6 § presstödsförordningen och avser ett årligt redaktionellt innehåll som omfattar och sjudagarsutgivning. I enlighet med kommissionens statsstödsgodkännande görs en successiv nedtrappning av extrastödet för att detta ska anses nödvändigt och proportionerligt. Det innebär bl.a. att det maximala stöd som kan utgå successivt har sjunkit och kommer att hamna på 2016. Som redovisats har lämnat förslag till en del ändringar av det befintliga driftsstödet till dagspressen. Kommitténs förslag om stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar, stödet till storstadstidningar och ett nytt omställningsstöd behandlas närmare nedan. Förslagen som rör reklamskatten och samdistribution av tidningar och post har behandlats närmare ovan. Allmänt driftsstöd för hög- och medelfrekventa dagstidningar menar att modellen för det nuvarande presstödssystemet i stort bör vara oförändrad. Dock anser kommittén att stödsystemet i högre grad än ska premiera ökade läsarintäkter och dessutom vara mer proportionerligt i förhållande till tidningarnas veckovolymer. I linje med förslaget om att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt ska det allmänna driftsstödet för hög- och medelfrekventa dagstidningar beräknas på tidningarnas sålda upplaga. Kommittén föreslår också nya bidragssatser och ett nytt maximibelopp. Förslaget innebär att en stödtrappa med fyra steg införs. Bidragssatserna i de olika stegen ska i tur och ordning vara , , och . Kommittén lämnar också förslag på vilket stödbelopp som högst kan utgå på respektive steg i stödtrappan, liksom de totala stödbeloppen efter varje steg. Användningen av det första stegets bidragssats om är begränsad till ett stödbelopp om högst . För respektive steg som därefter följer kan stödbelopp utgå med högst , respektive . Med en användning av samtliga steg skulle en tidning sammanlagt kunna vara berättigad till maximalt . Om det redovisade förslaget antas kommer enligt kommittén alla hög- och medelfrekventa dagstidningar som 2013 har allmänt driftsstöd utan extrastöd att med allt annat lika få högre stöd. De båda storstadstidningarna skulle få ett lägre stöd än det som gäller 2013, men ett högre stöd än vad som skulle bli fallet om extrastödet togs bort utan andra förändringar av stödsystemet. En poäng med de nya bidragssatserna är enligt kommittén att tidningsföretagen själva i högre grad ska kunna påverka utfallet av stödet. Enligt kan det inte längre anses lika relevant att skilja storstadstidningarna från övriga dagstidningar i presstödssystemet. De skillnader som fortfarande finns inom den svenska dagstidningsbranschen när det gäller upplagor, reklaminvesteringar och ekonomiska resurser följer enligt kommittén inte längre traditionella mönster. Kommittén föreslår mot den bakgrunden att den nuvarande konstruktionen med ett extrastöd till storstadstidningar avskaffas. Enligt kommittén bör alla hög- och medelfrekventa dagstidningar behandlas enligt samma regler oavsett var i landet deras utgivningsort ligger. föreslår att presstödet ska kompletteras med en ”digital knuff” i form av ett nytt omställningsstöd som ska kunna ges till tidningar med driftsstöd för att stimulera utvecklingen av elektroniska publiceringstjänster. De närmare formerna för ett sådant stöd behöver enligt kommittén utredas närmare. Enligt kommittén ska omställningsstödet vara tillgängligt , och det bör övervägas om fyraårsperioden kan inledas tidigare än 2017. En tidning bör som längst kunna få omställningsstöd och stödet bör på samma sätt som gäller för driftsstödet vara riktat till enskilda tidningar. Stödet bör som mest kunna uppgå till av särkostnaden och till högst av tidningens driftsstöd. Det maximala stödet per tidning bör vara för hög- och medelfrekventa dagstidningar med allmänt driftsstöd och för lågfrekventa tidningar med allmänt driftsstöd och för tidningar med begränsat driftsstöd. Den ekonomiska ramen för omställningsstödet ska vara . Allmänt driftsstöd för hög- och medelfrekventa dagstidningar och extrastöd till storstadstidningar Utöver de förslag som lämnas i propositionen framhåller regeringen att den avser att återkomma med förslag om stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar och om extrastöd till storstadstidningar. I denna del framhåller regeringen att den i likhet med anser att det finns skäl att se över stödet till storstadstidningar och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Det konstateras att remissutfallet är splittrat och att nya uppgifter om den ekonomiska situationen för dagspressen har tillkommit efter det att lämnat sina förslag. Mot denna bakgrund anser regeringen att konsekvenserna av förslag i dessa delar och möjliga alternativ bör analyseras ytterligare i syfte att på bästa sätt säkerställa att anslaget utnyttjas för dagspressens behov. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen återkomma med förslag i dessa delar. Därmed skulle sådana förändringar kunna träda i kraft i samband med flera andra föreslagna ändringar. På så sätt skapas enligt regeringen förutsättningar för en grundlig analys, som ett införande av eventuella förändringar inte försenas i förhållande till om de föreslagits i denna proposition. Som redovisats har regeringen gett i uppdrag att ta fram ett förslag till innovationsstöd för den tryckta dagspressen. Uppdraget ska redovisas . Syftet med innovationsstödet är enligt regeringen att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster, och förslaget ska ta sin utgångspunkt i förslag till omställningsstöd (prop. 2014/15:88 s. 9). Det nya stödet ska fördelas av efter särskild ansökan och rymmas inom de beslutade ekonomiska ramarna för presstödsanslaget. Stödet ska fördelas i mån av tillgängliga medel. Det nya stödet ska inte begränsas till de tidningar som får driftsstöd utan vara öppet för alla tryckta tidningar av dagspresskaraktär och utan krav på abonnerad upplaga. Enligt regeringen skulle ett sådant förslag kunna träda i kraft . Utskottet noterar att det pågår ett arbete inom och på myndighetsnivå för att ta om hand två av de förslag som motionärerna lyfter fram. De två övriga aktuella förslagen om samdistribution av tidningar och post och om avskaffande av reklamskatten har behandlats ovan av utskottet. Förslagen lämnades av som var en parlamentariskt tillsatt kommitté. Företrädare för sju av partierna i deltog i utredningsarbetet och ingen reserverade sig mot de förslag som lämnades. I likhet med motionärerna anser utskottet att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik. Även om olika tidsperspektiv måste anläggas för de fyra förslagen anser utskottet att det är angeläget att förslagen hanteras samordnat. Därmed är det inte sagt att de behöver beslutas . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat. Därmed tillstyrks delvis motion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. Därmed bifalls två motionsyrkanden delvis. Jämför reservation 3 (SD). Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkar i kommittémotion 2014/15:3067 att tillkännager för regeringen dels att den ska genomföra förslag om att justera stödtrappan för lågfrekventa dagstidningar (yrkande 5), dels vad som anförs i motionen om övriga förslag samt att dessa förslag bör hanteras i samma proposition som de förslag som nämns i yrkande 6 (yrkande 7). Motionärerna förklarar att de står bakom de förslag till ändringar i presstödsförordningen som regeringen i propositionen lägger fram för godkännande. De konstaterar dock att det av propositionen framgår att regeringen anser att några av förslag inte bör genomföras. Med beaktande av att förslag utgör en helhet som stöds av sju partier får tröskeln enligt motionärerna anses hög för att avstå från att genomföra enskilda delar av förslagen. Motionärerna delar regeringens bedömning att inte gå vidare med förslag att ta bort möjligheten att jämka stödet till elektroniskt distribuerade tidningar. I denna del konstaterar de att numera har ändrat sin praxis och att förutsättningarna därför påtagligt har förändrats sedan lade fram sina förslag. Motionärerna är dock av en annan uppfattning när det gäller regeringens bedömning att inte gå vidare med förslag om att ta bort villkoret att en tidning vars redaktionella innehåll inte i huvudsak är skrivet på svenska till ska vara spridd i . I denna del anför de att den aktuella bestämmelsen i presstödsförordningen är onödigt sträng och att regeringen därför, i samband med beredningen av stödtrappan för hög- och medelfrekventa dagstidningar, i vart fall bör pröva möjligheten att justera spridningsvillkoret. Om villkoret justeras så att av den abonnerade upplagan måste vara spridd i uppnås enligt motionärerna delvis den av kommittén åsyftade lättnaden, som den eventuella påverkan på konkurrensen och handeln mellan EU:s medlemsstater inte kan antas förändras annat än marginellt. Presstödet skulle fortfarande enligt motionärerna vara förbehållet tidningar som publiceras för en i allt väsentligt inhemsk publik. Enligt motionärerna bör förslag om en justerad stödtrappa och förändrade stödnivåer för lågfrekventa dagstidningar och om tidsbegränsat driftsstöd till dagstidningar i det lägsta upplageskiktet genomföras, och regeringen bör i samband med beredningen av den nya stödtrappan för hög- och medelfrekventa dagstidningar och avskaffandet av extrastödet till storstadstidningarna även pröva om det finns ekonomiskt utrymme inom ramen för presstödsanslaget för att genomföra kommitténs förslag till förändringar i fråga om stödtrappan och stödbeloppen för lågfrekventa dagstidningar. Motionärerna vill i denna del särskilt lyfta fram vikten av förslag när det gäller att göra stödtrappan jämnare, en förändring som i sig endast har begränsade budgetkonsekvenser men som skulle öka tidningarnas drivkrafter att få fler abonnenter och andra läsare. förslag om att öka skillnaden i stöd mellan en- och tvådagarstidningar är också enligt motionärerna välmotiverat. Motionärerna anför att de delar uppfattning att det är rimligt att stödet till dagstidningar med upplagor mellan 1 500 och 1 999 abonnerade exemplar endast bör kunna ges . För att ge de berörda tidningarna rimlig framförhållning bör treårsfristen för de tidningar som erhåller stöd för upplagor inom nämnda skikt enligt motionärerna dock räknas från och med det datum då den föreslagna bestämmelsen träder i kraft. Vidare framhåller motionärerna att förordar att presstödet för distribution av dagstidningar ska avvecklas och att det är fördelaktigt om en sådan avveckling kan samordnas tidsmässigt med en permanent och långsiktig lösning med samdistribution av tidningar och post. Motionärerna förutsätter att regeringen går vidare med förslag i båda dessa avseenden, dvs. lägger fram förslag om att distributionsstödet ska avskaffas när samdistribution av tidningar och post har kunnat införas. Driftsstöd för lågfrekventa dagstidningar Av 2 kap. 3 § presstödsförordningen framgår bl.a. att en lågfrekvent dagstidning är berättigad till allmänt driftsstöd om bl.a. den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar, dess totalupplaga till övervägande del är abonnerad och täckningsgraden inte överstiger . Enligt 2 kap. 4 och 5 §§ presstödsförordningen lämnas allmänt driftsstöd till tidningar som kommer ut en eller med olika belopp när upplagan är minst 1 500, 2 000, 3 000, 5 000, 7 000, 8 000 respektive 9 000 exemplar. Driftsstöd för elektroniskt distribuerade tidningar För elektroniskt distribuerade dagstidningar får driftsstödet jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution (2 kap. 11 a § presstödsförordningen). Driftsstöd för tidningar på minoritetsspråk Av 2 kap. 11 § presstödsförordningen följer att en tidning vars redaktionella innehåll inte i huvudsak är skrivet på svenska ska i fråga om rätt till driftsstöd likställas med en dagstidning, om tidningen uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, vänder sig till språkliga minoriteter i , har sin huvudredaktion i , och till av den abonnerade upplagan är spridd i . I 4 kap. presstödsförordningen finns bestämmelser om distributionsstödet. Ett sådant stöd får lämnas för varje abonnerat exemplar av en dagstidning vars upplaga i huvudsak är betald, som har ett abonnemangspris som inte uppenbart avviker från det pris tidningar har i den kategori som tidningen tillhör, och som distribueras av ett distributionsföretag eller av ett befordringsföretag i lantbrevbäringsturer eller särskilda tidningsutdelningsturer där minst två tidningsföretag deltar (4 kap. 1 §). Som redovisats har lämnat förslag till en del ändringar av det befintliga stödet till dagspressen. Några av dessa förslag behandlas närmare nedan. Driftsstöd för lågfrekventa dagstidningar föreslår att driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar med en abonnerad upplaga på mellan 1 500 och 2 000 exemplar ska begränsas till . För att allmänt driftsstöd därefter ska utgå ska enligt kommittén krävas att tidningens abonnerade upplaga uppgår till minst 2 000 exemplar. I linje med förslaget om att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt ska stödbeloppen för lågfrekventa dagstidningar beräknas på den sålda upplagan i stället för den abonnerade upplagan. Vidare föreslås att den nuvarande stödtrappan ska ändras på så sätt att fler och jämnare steg införs. Dessutom föreslås att stödbeloppen för endagstidningar ska öka och för tvådagarstidningar . En ökad skillnad mellan stödbeloppen ska enligt kommittén bättre motsvara de olika förutsättningar som gäller för endags- respektive tvådagarsutgivning. Driftsstöd för elektroniskt distribuerade tidningar anser att den nuvarande bestämmelsen i presstödsförordningen om lägre driftsstöd för elektroniskt distribuerade tidningar än för traditionella papperstidningar missgynnar utvecklingen av digitala alternativ för tidningar med driftsstöd. Kommittén föreslår därför att bestämmelsen om ett jämkat driftsstöd till elektroniskt distribuerade tidningar ska tas bort. Driftsstöd för tidningar på minoritetsspråk föreslår att villkoret om att en tidning vars redaktionella innehåll inte i huvudsak är skrivet på svenska till ska vara spridd i ska tas bort. Stöd ska dock enligt kommittén endast ges för upplaga såld i . När det gäller frågan om ett presstöd till samdistribution av dagstidningar konstaterar bl.a. att stödet är inaktuellt, att stödet står för enbart av de sammanlagda distributionskostnaderna och att administrationen av stödet är oproportionerligt komplicerad och arbetskrävande för den ansvariga myndigheten. Kommittén förordar att det nuvarande distributionsstödet ska avvecklas. Det framhålls att de medel som frigörs med det ovannämnda förslaget kan omfördelas till andra angelägna presspolitiska ändamål. Det kan dock enligt kommittén inte uteslutas att samdistributionssystemet i landet på kort sikt påverkas negativt. Därför är det fördelaktigt om en sådan åtgärd kan samordnas tidsmässigt med den permanenta och långsiktiga lösning med samdistribution av tidningar och post som kommittén också förordar. konstaterar vidare att de tidningar som mottar de största beloppen från distributionsstödet också betalar relativt mycket i reklamskatt. Ett avskaffande av reklamskatten skulle enligt kommittén i viss mån balansera den ekonomiska effekten för tidningsföretagen av distributionsstödets avveckling. I propositionen gör regeringen bedömningen att några av förslag inte bör genomföras. Driftsstöd för lågfrekventa dagstidningar När det gäller förslaget om förändrade stödnivåer för lågfrekventa dagstidningar konstaterar regeringen att stödintensiteten för dessa tidningar är betydligt högre än för de hög- och medelfrekventa dagstidningarna. Med beaktande av detta och eftersom det nuvarande stödsystemet är tidsbegränsat anser regeringen inte att det finns skäl att införa de höjda stödnivåer för lågfrekventa dagstidningar som föreslår. Det ekonomiska utrymmet på anslaget bör i stället användas för andra prioriterade förändringar av stödsystemet. förslag till utformning av en generell begränsning av stödet under högst för tidningar i det lägsta upplageskiktet kan enligt regeringen riskera att leda till oönskade konsekvenser på enskilda orter, och beredningsunderlag för en alternativ utformning saknas. Mot bakgrund av stödsystemets tidsbegränsning anser regeringen att någon begränsning av stödet inte bör införas. Driftsstöd för elektroniskt distribuerade tidningar föreslår att bestämmelsen i presstödsförordningen om jämkning av stödet till elektroniskt distribuerade tidningar tas bort. Den aktuella bestämmelsen ger enligt regeringen utrymme för att jämka stödet till elektroniskt distribuerade tidningar om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution. Regeringen påpekar vidare att efter det att har ändrat sin tillämpning av bestämmelsen är det inte längre så att elektroniskt distribuerade tidningar generellt ges lägre stöd än papperstidningar. Det kan dock inte uteslutas att det kan uppkomma fall då det kan finnas skäl för nämnden att använda sig av den möjlighet till jämkning som bestämmelsen ger. Som exempel nämner regeringen att en tidning inte aktivt arbetar för att använda de möjligheter som ny teknik erbjuder eller att en tidning som kommer ut har relativt låga produktionskostnader. Regeringen anser därför, i likhet med , att det är av vikt att möjligheten till jämkning finns om det med hänsyn till kostnaderna i det enskilda fallet är motiverat. Driftsstöd för tidningar på minoritetsspråk