bet · H201KU12 · 2015-05-08 00:00:00 — Mot denna bakgrund avstyrktes motionsyrkanden om förändringar av det nuvarande presstödssystemet. föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anförde om att några av förslag skulle vara genomförda tidigare än 2017 (bet. 2014/15:KU1 s. 49 f.). Därmed avstyrktes två motioner om avveckling av presstödet. I denna del fanns en reservation (SD) i betänkandet. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden om behovet av ett statligt stöd till dagspressen och avstyrker motion 2014/15:3066 (SD). Framtagande av lagförslag för samdistribution av tidningar och post Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om uppdrag till en aviserad utredning om att ta fram lagförslag för samdistribution av tidningar och post. I kommittémotion 2014/15:3067 yrkar Per m.fl. (M, C, FP, KD) att tillkännager för regeringen att den utredning som kommer att göra en allmän översyn av postlagstiftningen bör få i uppdrag att utarbeta förslag till nödvändig lagstiftning för att införa samdistribution av tidningar och post (yrkande 1). Motionärerna välkomnar att regeringen i propositionen anför att frågan om samdistribution av tidningar och post kommer att utredas vidare inom ramen för den aviserade allmänna översynen av postlagstiftningen. Denna utredning bör dock enligt motionärerna även få i uppdrag att utarbeta förslag till nödvändig lagstiftning för införandet av samdistribution. Motionärerna framhåller att frågan om en lagreglering eller inte är en fråga för regeringen och att avgöra, men lagförslag behöver utarbetas så att en möjlighet finns att införa samdistribution av tidningar och post utan att ytterligare utredningsarbete krävs. Inriktningen av arbetet beträffande en sådan samdistribution bör enligt motionärerna inte enbart bli att ska överta utdelningen av morgontidningar. Förslaget till ny lagstiftning bör därför innebära möjlighet att i vissa geografiska områden uppdra åt tidningsdistributionsföretag att dela ut post. I vilken utsträckning andra tjänster som utförs av lantbrevbärare kan överlåtas till tidningsdistributionsföretagen behöver enligt motionärerna bli föremål för närmare analys. Skulle det visa sig omöjligt eller olämpligt att överlåta utförandet av dessa tjänster till tidningsdistributionsföretagen bör utredningen lämna förslag på hur dessa tjänster ska kunna utföras i områden där tidningsdistributionsföretagen svarar för utdelningen av både tidningar och post. hade bl.a. i uppdrag att se över frågan om samdistribution av tidningar och post. I kommitténs slutbetänkande finns en redogörelse för EU:s postdirektiv och den svenska lagstiftningen på postområdet (SOU 2013:66 s. 263 f.). Det finns vidare en beskrivning av tidigare utredningar om samdistribution av tidningar och post. Därutöver finns en redogörelse för hur distributionen av tidningar och post fungerar i praktiken. framhåller i betänkandet att det finns ett nära samband mellan frågan om samdistribution av tidningar och post och frågan om presstöd till samdistribution av olika tidningar. När det gäller frågan om samdistribution av tidningar och post är det kommitténs bedömning att det finns goda möjligheter att få till stånd en rationell samdistribution av tidningar och post och att en sådan samdistribution är särskilt angelägen på landsbygden. Enligt kommittén bör den begränsade försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post följas av en permanent och långsiktig lösning av sådan samdistribution. Kommittén understryker att det rationella i en gemensam leverans inte bara gäller delar av landsbygden utan att en samdistribution av tidningar och post även bör omfatta andra delar av . En sådan bredare samordning förutsätter dock enligt kommittén att det nuvarande kravet på 85-procentig övernattbefordran ses över i förhållande till EU:s postdirektiv. Enligt kommittén bör en sådan översyn genomföras med inriktningen att nödvändiga författningsändringar kan träda i kraft . Sammantaget bedömer att ett försök med samdistribution av tidningar och post bör genomföras . Med utgångspunkt från erfarenheterna av försöket och med sikte på en permanent och långsiktig samdistribution av tidningar och post bör enligt kommittén den svenska postlagstiftningen ses över. Regeringen framhåller i propositionen att det inte finns någon alternativ samdistribution av tidningar och post på plats och att frågan om hur en sådan samdistribution skulle kunna bli möjlig inte utreddes av . För att få en klarare bild av möjligheterna till en sådan samdistribution avser regeringen att utreda detta inom ramen för den aviserade allmänna översynen av postlagstiftningen. I budgetpropositionen har regeringen aviserat att den avser att tillsätta en utredning med uppdrag att göra en allmän översyn av postlagstiftningen i syfte att säkerställa att det även fortsättningsvis kommer att finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som både är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22 s. 155). har i ett yttrande, som finns i bilaga 2, behandlat frågan om samdistribution av tidningar och post. Inledningsvis framhåller utskottet att samdistribution, som kan beskrivas som en utdelningsteknisk lösning, varken regleras i postlagen (2010:1045) eller i någon annan lagstiftning och att frågan om möjliga samdistributionslösningar för tidningar och post har behandlats i flera utredningar. Mot bakgrund av dagens utveckling med minskande brev- och tidningsvolymer är det enligt utskottet angeläget med initiativ för att uppnå en mer kostnadseffektiv utdelning, inte minst i gles- och landsbygd. Utskottet är därför positivt till att regeringen, i enlighet med önskemål, har aviserat att den ska låta utreda möjligheterna till samdistribution av tidningar och post i anslutning till den planerade översynen av postlagstiftningen. Utskottet pekar på att de besparingar som kan göras när tidningar och post delas ut av en och samma aktör har framhållits i tidigare betänkanden och utredningar om samdistribution. Därutöver medför samdistribution av tidningar och post miljövinster eftersom distributionstransporterna skulle kunna rationaliseras och utsläppen begränsas. Vidare framhåller utskottet att posttjänster hör till den grundläggande service som behövs för att skapa attraktiva miljöer för näringslivets utveckling och att möjligheten att få övernattbefordrad post är av central betydelse för inte minst landsbygdens näringsliv. Det är därför utskottets uppfattning att samdistribution av tidningar och post måste utformas på ett sådant sätt att det inte leder till försämrad service och följaktligen en försämrad konkurrenssituation för det lokala näringslivet. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma arbetsmiljöfrågan för postens personal om tidpunkten för utdelning av morgontidningarna blir styrande, eftersom det bl.a. skulle innebära nattarbete. När det gäller yrkandet om framtagande av lagförslag för samdistribution framhåller utskottet att komplexiteten i frågan om samdistribution inte bör underskattas och att det därför är bäst att den aviserade utredningen tillåts arbeta förutsättningslöst samt att eventuella slutsatser inte ska föregripas med ett krav på lagförslag utan att utredningen ha fått ta ställning till de praktiska förutsättningarna för samdistribution. Eftersom regeringen i propositionen föreslår att distributionsstödet ska finnas kvar finns det enligt utskottet inte heller något tungt vägande skäl för att skynda fram med en lagreglering i frågan. Ett sådant tillägg till utredarens uppgift riskerar bara enligt utskottet att i onödan fördröja en nödvändig översyn av postlagstiftningen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion 2014/15:3067 yrkande 1 bör avstyrkas. I denna del finns en avvikande mening (M, C, FP, KD). vill inledningsvis understryka att det är angeläget att försöka hitta en lösning för samdistribution av tidningar och post. Frågan är dock komplex, och möjliga lösningar för samdistribution av tidningar och post har utretts tidigare. Vidare konstaterar utskottet att regeringen i propositionen framhåller att den aviserade utredningen med uppdrag att se över postlagstiftningen även ska få i uppgift att utreda frågan om samdistribution av tidningar och post. Utskottet välkomnar detta initiativ från regeringens sida. Enligt utskottet är det av vikt att det i denna utrednings uppdrag även ingår att lämna förslag till möjliga lösningar för samdistribution av tidningar och post och att en sådan lösning kan vara en lagreglering av samdistributionen. Som trafikutskottet framhåller är det dock angeläget att den utredning som regeringen aviserat tillåts arbeta förutsättningslöst och att eventuella slutsatser inte föregrips genom krav på lagförslag utan att utredningen ha fått ta ställning till de praktiska förutsättningarna för samdistribution av tidningar och post. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) yrkande 1. Försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta. Därmed bifalls ett motionsyrkande. I kommittémotion 2014/15:3067 yrkar Per m.fl. (M, C, FP, KD) att tillkännager för regeringen att den ska ta initiativ till ny försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta (yrkande 2). Enligt motionärerna bör det bli fråga om såväl försök där genomför den samordnade distributionen som försök där tidningsdistributionsföretagen får distributionsansvaret. De anför vidare att försöksverksamheten bör genomföras i nära samråd med dagstidningarna i försöksområdena och att den bör vara så omfattande att det går att dra tydliga slutsatser om möjligheter och utmaningar med samdistribution av morgontidningar och post. Vid behov kan staten använda sin roll som ägare i till att verka för att denna försöksverksamhet ska komma till stånd. Som redovisats ovan bedömer att det finns goda möjligheter att få till stånd en rationell samdistribution av tidningar och post och att en sådan samdistribution är särskilt angelägen på landsbygden. Kommittén välkomnar den aviserade begränsade försöksverksamheten med samdistribution av tidningar och post men understryker att det är angeläget att såväl som tidningsdistributionsföretagen deltar. Dessutom bör detta försök enligt kommittén följas av en permanent och långsiktig lösning med samdistribution av tidningar och post. Sammantaget bedömer att aviserad försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post bör genomföras. Med utgångspunkt från erfarenheterna av försöket och med sikte på en permanent och långsiktig samdistribution av tidningar och post bör enligt kommittén den svenska postlagstiftningen ses över. Regeringen konstaterar att sedan lämnade sitt slutbetänkande har ett begränsat försök med samdistribution av tidningar och post genomförts av i samarbete med dotterbolaget . Enligt är samdistribution inte ett möjligt alternativ för företaget, och det planeras inga ytterligare försök. Till skillnad från den bedömning har gjort finns det alltså inte någon alternativ samdistribution av tidningar och post på plats. Enligt utskottet finns det en rad svårigheter och logistiska utmaningar när utdelningen av tidningar och post ska samordnas. Utskottet anser dock att samdistribution som utdelningsmetod inte kan avfärdas på grundval av de erfarenheter som gjorts från en begränsad försöksverksamhet. För att verkligen pröva samdistributionens möjligheter till en samordnad utdelning av tidningar och post anser utskottet i likhet med motionärerna att det är nödvändigt att nya och mer omfattande försök görs. Utskottet understryker att det i sammanhanget också är viktigt att även aktörer som är fristående från ges möjlighet att delta eftersom det kan visa sig värdefullt att ha kompletterande aktörer om samdistribution blir en mer allmänt förekommande utdelningsmetod. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion 2014/15:3067 yrkande 2 bör tillstyrkas. Utskottet noterar inledningsvis att den försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post som har genomförts har varit begränsad. För att kunna pröva samdistributionens möjligheter till en samordnad utdelning av tidningar och post anser utskottet i likhet med motionärerna och trafikutskottet att det är angeläget och nödvändigt att nya och mer omfattande försök görs. Som motionärerna understryker är det viktigt att även aktörer som är fristående från ges möjlighet att delta i en sådan försöksverksamhet eftersom det kan visa sig värdefullt att ha kompletterande aktörer om samdistribution blir en mer allmänt förekommande utdelningsmetod. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta. Därmed tillstyrks motion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) yrkande 2. Regeringen framhåller i propositionen att den aviserade utredningen med uppdrag att se över postlagstiftningen även ska få i uppgift att utreda frågan om samdistribution av tidningar och post. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att det är angeläget att denna utredning ges möjlighet att ta del av arbetet med och resultatet av en ny försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Därmed bifalls ett motionsyrkande delvis. Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkar i kommittémotion 2014/15:3067 yrkande 3 att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om möjligheten att stegvis, till en början riktat mot dagspressen, påbörja processen med att avskaffa reklamskatten. Processen bör genomföras inom ramen för det reformutrymme som anslaget för presstödssystemet ger och genom användning av medel som inte har tagits i anspråk för det befintliga presstödet eller föreslagna förbättringar. Den föreslagna processen får inte leda till att någon presstödsberättigad tidning påverkas negativt. Motionärerna anför att de delar bedömning av reklamskattens negativa verkningar och anser att regeringen i samband med det kommande budgetarbetet bör pröva möjligheterna att inleda ett avskaffande av reklamskatten med i första hand inriktning på den skatt som dagspressen betalar. Medel inom presstödsanslaget som av olika skäl inte tas i anspråk bör enligt motionärerna kunna användas för att finansiera ett inledande steg av en avveckling av reklamskatten för dagspressen. Därigenom skulle enligt motionärerna medel inom presstödsanslaget som inte tagits i anspråk kunna användas på ett sätt som innebär allmänt förbättrade förutsättningar för tidningsverksamhet utan att det leder till att någon presstödsberättigad tidning påverkas negativt. Motionärerna anför vidare att även om ett första steg endast skulle handla om t.ex. en femtedel av reklamskatten för dagstidningar skulle det innebära en skattelättnad för branschen om ca . Motionärerna framhåller att de alltjämt står bakom tillkännagivande till regeringen med innebörden att reklamskatten bör avskaffas (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). De anser också att regeringen i samband med varje års budgetprocess även fortsättningsvis bör pröva förutsättningarna för att fullständigt avskaffa reklamskatten. Med ovanstående resonemang vill motionärerna peka på en möjlighet att finansiera de första stegen av den slutliga avvecklingen av reklamskatten. Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam infördes . Reklam och annonser i dagspressen omfattas av reklamskatten. reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) avskaffande av lagen om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade att den ansåg att reklamskatten borde avskaffas (prop. 1997/98:150 s. 176 f.). Enligt regeringen saknades det dock vid det aktuella tillfället förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom det ansågs föreligga särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslog regeringen avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades 1999. behandlade skatteutskottet ett antal motioner om reklamskatten. I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att det hade ansett att reklamskatten hade sådana tekniska och konkurrensmässiga brister att skatten borde avvecklas men att det dittills av statsfinansiella skäl varit nödvändigt att dröja med en sådan åtgärd (bet. 2001/02:SkU20 s. 7). ansåg att frågan om reklamskattens avveckling borde prioriteras i kommande budgetberedning. Utskottet delade finansutskottets uppfattning att detta borde ske med beaktande av de budgetpolitiska målen. Den redovisade uppfattningen borde riskdagen enligt utskottet som sin mening ge regeringen till känna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02:201). Efter att frågan hade tagits upp i det årliga budgetarbetet genomfördes ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . I budgetpropositionen anförde regeringen att det var viktigt att den resterande reklamskatten avskaffades men bedömde att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten saknades vid det aktuella tillfället. delade regeringens bedömning men vidhöll sin tidigare inställning att hela reklamskatten skulle avvecklas och förutsatte att detta skulle komma att ske i kommande förslag från regeringen (yttrande 2008/09:SkU1y). Regeringen vidhöll i budgetpropositionerna –2014 inställningen att den resterande reklamskatten borde avskaffas men prioriterade andra skatteändringar. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 322) angav regeringen att frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten hade prövats även i det årets budgetberedning. Regeringen anförde att den ansåg att den resterande reklamskatten borde avskaffas, men att det inte fanns förutsättningar för finansiering av detta. Enligt bör reklamskatten avskaffas i enlighet med tillkännagivande . I denna del konstaterar kommittén bl.a. att reklamskatten slår godtyckligt mot olika typer av medieverksamhet och att skatten missgynnar delar av dagspressen. Enligt bör avskaffande av reklamskatten hanteras som en prioriterad fråga i kommande budgetberedningar på det skattepolitiska området. Bland annat framhålls att reklamskattefrågan är en av de viktigaste frågorna där åtgärder kan vidtas för att förbättra nyhetsförmedlingens ekonomiska situation. Om det av statsfinansiella eller andra skäl inte är möjligt att avskaffa den återstående reklamskatten , bör det enligt kommittén vara ett alternativ att skatten avskaffas stegvis. Ett första steg bör då vara att skatten avskaffas för samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som inte är annonsblad, katalog eller program. Ett ytterligare alternativ är enligt kommittén att det grundavdrag som lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam medger höjs så att färre behöver betala reklamskatt. Frågan om reklamskatten behandlas inte av regeringen i propositionen. Inledningsvis vill utskottet understryka att det är angeläget att på olika sätt försöka förbättra de ekonomiska förutsättningarna för dagspressen. Utskottet noterar också att har tillkännagett för regeringen att reklamskatten bör avskaffas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedningar. utgångspunkt är att regeringen i kommande budgetberedning prövar frågan om avskaffandet av reklamskatten. Motionärerna framhåller möjligheten att stegvis, till en början riktat mot dagspressen, påbörja processen med att avveckla reklamskatten. Utskottet är positivt till en sådan stegvis avveckling av reklamskatten för dagspressen. När det gäller finansiering av denna stegvisa avveckling anser utskottet att den bör genomföras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Därmed tillstyrks delvis motion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att presstödsförordningens giltighetstid bör förlängas t.o.m. under förutsättning att förlängningen godkänns av Europeiska kommissionen. Därmed bifalls ett motionsyrkande delvis. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2014/15:3067 yrkar Per m.fl. (M, C, FP, KD) att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om presstödsförordningens giltighetstid (yrkande 4). Motionärernas utgångspunkt är att förslag om att presstödsförordningens giltighetstid ska förlängas t.o.m. ska genomföras under förutsättning att förlängningen godkänns av Europeiska kommissionen (kommissionen). En kompromiss som enligt motionärerna kan övervägas är att låta presstödsförordningen gälla tills vidare. Om detta av formella skäl, såsom , inte skulle vara möjligt anser motionärerna att förordningens giltighetstid ska förlängas t.o.m. . Presstödsförordningen var tidigare obegränsad i tiden. Genom förordning (2010:1119) om ändring i presstödsförordningen (1990:545) tidsbegränsades förordningen t.o.m. . föreslår att presstödet regleras i en ny förordning som ska gälla fr.o.m. och t.o.m. . Som redovisats tidigare anser regeringen att det krävs större förändringar av stödsystemet än de ändringar som föreslås i slutbetänkande. Mot denna bakgrund har regeringen gett uppdrag dels till en utredare att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör, dels till att ta fram ett förslag till innovationsstöd för den tryckta dagspressen. Det kommer dock enligt regeringen att finnas ett fortsatt behov av ett presstödssystem med i huvudsak samma utformning som . Regeringen framhåller att de förslag som lämnas i propositionen syftar till att förbättra det nuvarande presstödssystemet och att den bedömer att de föreslagna ändringarna kan genomföras i den nuvarande presstödsförordningen. Sammantaget finns det enligt regeringen skäl att förlänga presstödsförordningens giltighetstid , dvs. att förordningen bör förlängas t.o.m. . Regeringen noterar att presstödet utgör statligt stöd i EUF-fördragets mening och därför måste godkännas av kommissionen och att kommissionens nuvarande beslut gäller t.o.m. . Förlängningen av presstödsförordningen behöver därför notifieras till kommissionen och kan alltså inte börja gälla innan den godkänts. Regeringen anför också att inledande kontakter har tagits med kommissionen i denna fråga (dnr N2015/855/KSR). behandlade regeringens proposition Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199). Enligt regeringen borde vissa av de bestämmelser i presstödsförordningen som reglerar stödet ändras för att säkerställa att förordningen inte stod i strid med . Bland annat bedömde regeringen att presstödsförordningen borde tidsbegränsas t.o.m. . I en följdmotion yrkades att presstödsförordningen inte borde tidsbegränsas. I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att den omständigheten att presstödsförordningen var obegränsad i tiden hade den fördelen att de tidningsföretag som fick stöd kunde ha en relativt tydlig bild av de framtida förutsättningarna för verksamheten (bet. 2009/10:KU42 s. 23).