bet · H201KU20 · 2015-06-05 00:00:00 — Under rubriken redovisades att enligt 12 kap. 1 § regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Hur statliga bolag sköter sina angelägenheter faller utanför utskottets granskningsområde. I sitt ställningstagande utgick utskottet från att regeringen vid ägarstyrningen av de statliga bolagen iakttar vad har bestämt för bolaget. När det gäller hade bestämt bl.a. att bolaget skulle satsa på ny elproduktionsteknik och investera i förnybara energislag inom ramen för krav på affärsmässighet. Det var bolagets styrelse som ansvarade för bolagets beslut. krav på att bolaget agerade affärsmässigt medförde att motsvarande krav ställdes på ägaren. Det krävdes därför en varsamhet i ägarens kontakter med ledningen för bolaget så att det blev klart för omgivningen hur ansvaret var fördelat mellan ägaren och ledningen för bolaget. Vad som framkommit i granskningen gav inte anledning till något uttalande i övrigt. granskade utskottet (bet. 2008/09:KU10) vilka rutiner som finns inom för att underlätta granskningar. I betänkandet redovisades riktlinjer för dokumentation av som beslutats . Enligt riktlinjerna ska dokumentationen av förvaltningen göra det möjligt att följa viktigare händelseförlopp och ge en god överblick över vilka ställningstaganden som skett i sådana frågor samt på vilka underlag de grundats. Det ska vara möjligt att för sådana frågor följa vilka kontakter och styrsignaler som förekommit mellan ägarförvaltningen och bolagen. granskade utskottet regeringens styrning av (bet. 2009/10:KU20 s. 228 f.). Granskningen föranleddes av två anmälningar. Enligt den ena anmälningen fanns en motsättning i bolagsordningen för mellan det affärsmässiga och miljötänkandet. I den andra anmälningen hänvisades till att nyhetsrapporteringen om hade väckt frågor om hur regeringens klimat- och energipolitik egentligen såg ut och vem som drev den men också om styrningen av bolaget. Utskottet skickade i granskningsärendet ett antal frågor till . Som svar översändes till utskottet promemorior upprättade inom . I promemoriorna anfördes bl.a. att de instruktioner som finns för bolaget har sin grund i beslut och återfinns bl.a. i bolagsordningen. Vid årsstämman i bolaget överlämnas dessutom den s.k. ägarmappen. Denna innehåller bakgrund och motiv för bolagets bildande (där bl.a. beslut om bolaget återges), bolagsordningen, statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande (dvs. Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande och Riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande) samt bolagets ekonomiska mål. Härutöver hade regeringen genom den löpande dialogen med bolaget fått information om bolagets situation och framfört sin syn på frågor som varit föremål för diskussion eller som regeringen funnit anledning att uppmärksamma. Vidare hade näringsministern tagit initiativ till ett arbete kring en ny strategi för bolaget. Mot bakgrund av detta arbete uttalade ägaren vid bolagets årsstämma 2009 vilka frågor som ägaren såg ett behov av att bolaget särskilt skulle uppmärksamma. Regeringen tog initiativ till en tätare, tydligare och mer kvalitativ dialog med bolaget. Möten hölls vid behov, vilket betydde kvartalsvis, , eller med de personer som ansvarar för en viss fråga. Detta hade i sin tur medfört att styrningen blivit mer aktiv. skedde t.ex. en regelbunden uppföljning av och diskussion om mål och prioriterade aktiviteter. När det gällde ansvarsfördelningen mellan styrelse och ägare anfördes i svarspromemoriorna att enligt arbetsordningen för skulle styrelsen genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse. I arbetsordningen exemplifieras sådana frågor som främst större strategiska förändringar i AB:s eller koncernens verksamhet och större förvärv, fusioner eller avyttringar men även beslut som innebär att AB:s eller koncernens riskprofil eller balansräkning förändras på ett avsevärt sätt. Det är styrelsen som ska bedöma i vilka fall samordningen ska ske inför ett visst styrelsebeslut. Regeringen tolkade begreppet ”samordna” som ett utbyte av information och/eller synpunkter för att i frågor av avgörande betydelse nå ställningstaganden som såväl styrelsen som ägaren kunde ställa sig bakom. Samordningen kan resultera i att ägaren instruerar bolaget att agera alternativt inte agera på ett visst sätt. Det berörda statsrådet ansvarar för samordningen, och från bolagets sida ansvarar styrelseordföranden. Dessa kontakter dokumenteras i årsakten för bolaget eller i en särskild akt. Inför bolagets beslut att ingå ett s.k. kontrollavtal med dess helägda tyska dotterföretag genomfördes inte någon samordning med ägaren. Styrelseledamoten från deltog i det styrelsesammanträde då styrelsen fattade beslut om att ingå det s.k. kontrollavtalet. Vid exempelvis förvärv av Nuon samordnade styrelsen genom styrelseordföranden sin syn med ägaren. Dessa kontakter dokumenterades i årsakten för bolaget. Investeringsplaner är enligt svaren från typiskt sett en fråga för styrelsen att besluta om men kan diskuteras i den fortlöpande dialogen med ägaren. I den dialogen hade regeringen framför allt tydliggjort ägarens inställning till det uppdrag som styrelsen skulle iaktta vid sin förvaltning av bolagets angelägenheter. I den mån investeringsplaner utgör eller innefattar sådana frågor som styrelsen enligt arbetsordningen ska samordna med ägaren ansvarar styrelsen genom styrelseordföranden för att samordningen sker. Det finns inte några riktlinjer för investeringar i kraftproduktion som är baserad på fossila bränslen, t.ex. kolkraft. finns enligt promemoriorna agendor dokumenterade i årsakten för de kvartals- och månadsvisa möten för informationsutbyten som äger rum mellan företrädare för regeringen och bolaget. I den mån dessa möten resulterar i ställningstaganden och/eller instruktioner från ägarens sida dokumenteras dessa i årsakten eller i en särskild akt. De veckovisa eller dagliga kontakter som äger rum med bolaget är av mer löpande karaktär vid behov. Ställningstaganden och instruktioner som görs inom ramen för dessa kontakter dokumenteras också i årsakten eller i en särskild akt. Vidare anges i svaren att statens ägarrepresentant på lämnade instruktionen att skulle fokusera på 1) värdeskapande, lönsamhet och kostnadskontroll, 2) den europeiska omställningen till hållbara energisystem samt 3) att stärka varumärket så att det speglar de höga ambitioner som finns hos ägare och företagsledning. Detta framfördes i ett tal av statssekreteraren på stämman. Instruktionen fastställdes inte av bolagsstämman genom beslut. Som svar på en fråga från utskottet om vad syftet var med att en av styrelseledamöterna i var kansliråd vid enhet Statligt ägande anfördes att ägarens krav på insyn i verksamheten tillgodosågs genom en sådan styrelsemedverkan och att den gav en möjlighet till aktiv förvaltning. Styrelsemedverkan medför även att styrelsen samlat får en kompetens som är relevant för bolaget. Denna medverkan fråntar dock inte styrelsen dess ansvar enligt arbetsordningen att genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse. Det är styrelsen som helhet som ska besluta om en fråga är av avgörande betydelse och som följaktligen beslutar om någon samordning ska ske. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande: Utskottet vill inledningsvis erinra om sina tidigare uttalanden om att det ligger i sakens natur att det vid sidan av den formella styrningen förekommer underhandskontakter mellan staten som ägare och den direkta bolagsledningen, särskilt när staten är enda aktieägaren. påpekade 2004 brister i dokumentation och möjlighet till uppföljning beträffande styrningen. Utskottets granskning visar att enligt de riktlinjer som införts, förs till akten handlingar och uppgifter som avser den löpande förvaltningen, i den omfattning som krävs för att följa viktigare händelseför-lopp, och övriga frågor som lett till ägarförvaltningens ställningstagande. Utskottet vill understryka vikten av god dokumentation, för att man så långt som möjligt ska kunna följa upp och i efterhand granska hur den löpande förvaltningen närmare har gått till. Från regeringens sida har framhållits att man inte detaljstyr bolagen utan fastställer principer och riktlinjer och att man velat komma ifrån att styrningen sker informellt och utan fullgod information. Granskningen ger vid handen att det också har skett en utveckling av styrningen – från mer av informell styrning till mer av formellt grundad styrning. Även de löpande kontakter som bolaget haft med departementet har ändrat karaktär. Möten av mer löpande art sker numera främst med ansvarig statssekreterare snarare , som varit fallet, direkt med näringsministern. Näringsministern håller sig underrättad och involveras framför allt när det gäller frågor av mer strategisk och övergripande inriktning. Dokumentation kring dessa möten har tillställts utskottet. Utskottet kan konstatera att det råder samstämmighet om att ledning och ledning haft tolv möten under den förre ordförandens tid, varav ministern och/eller statssekreteraren sammanträtt med styrelseordföranden vid tio av dessa tillfällen. Den s.k. samordningen är en särskild form av kontakt som enligt bo-lagsstyrelsens arbetsordning ska ske när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden, som t.ex. när riskprofilen förändras på ett avsevärt sätt. Granskningen visar att någon sådan samordning med näringsminister , som alltid sker på begäran av styrelseordföranden, inte ägde rum under den tidigare styrelseordförandens tid. Enligt vad som framkommit under utfrågningarna skedde dock samordning om processen som ledde fram till det s.k. kontrollavtalet med tidigare näringsminister. Någon ytterligare samordning i ärendet med den nuvarande näringsministern bedömde därför den dåvarande ordföranden inte vara nödvändig. Utskottet konstaterar dock att dokumentation kring denna tidigare samordning saknas. Utskottet kommer att följa den fortsatta utvecklingen av regeringens arbete med dokumentationen. Det finns dock anledning att nu peka på att dokumentationen över ett möte inte behöver utgöras av mötesanteckningar, utan kan det, beroende på vad som är lämpligt i det aktuella fallet, vara tillräckligt med annan dokumentation, t.ex. i form av OH-bilder som visats vid mötet. Utskottet anser att vad som framkommit i ärendet inte ger utskottet skäl till någon annan bedömning än att ministerns agerande i fråga om styrningen av står i överensstämmelse med gällande regelverk. granskade utskottet ägarförvaltningen av statliga bog när det gällde rutiner för samordning och ägarrepresentation (bet. 2010/11:KU10 s. 46 f.). Utskottet anförde bl.a. att uppgifter om kontakter mellan ägarförvaltningen och bolaget bör tillföras och bli kvar i akten i den omfattning som krävs för att i efterhand kunna följa viktigare händelseförlopp, detta även om kontakterna är sådana att de inte direkt kräver ett ställningstagande från ägarens sida. granskade utskottet (bet. 2011/12:KU20) regeringens styrning av bl.a. i fråga om ersättning till vissa ledande befattningshavare. Granskningen gav inte anledning till något uttalande av utskottet. granskade utskottet regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon. Utskottet konstaterade att samordningen vid förvärv av Nuon inte var något regeringsärende men att det ändå finns krav på beredning av den typen av frågor. Ställningstaganden i sådana frågor fick liksom beslut i regeringsärenden förutsättas färgas av eller åtminstone vara förenliga med värderingar som är gemensamma för hela regeringen. Utskottet konstaterade att och inhämtade underlag rörande förvärvet av Nuon. Utskottet, som inte granskade affärsmässigheten i affären, hade utifrån sina utgångspunkter ingen anledning att kommentera underlagen. I granskningen framkom att en gemensam beredning skedde mellan och om att upphandla en finansiell rådgivare rörande ett bud i syfte att förvärva ett större energibolag. Det fanns dock olika synsätt om huruvida en gemensam beredning genomfördes i frågan om själva ställningstagandet till köp vid ägarsamordningen. I riktlinjer angavs att det får anses följa av statsministerns särskilda ställning i regeringen en skyldighet för departementen att informera Statsrådsberedningen om regeringsärenden eller andra frågor av större vikt. Det fanns ingen dokumentation som visade att man hade följt reglerna om att sådan information skulle ges. Dessutom hade statsministern uppgett för utskottet att han för förvärv av Nuon inte var informerad om att avsåg att genomföra affären. Å andra sidan angavs i en promemoria med dagboksanteckningar i att partiledarna informerats av näringsministern. Båda uppgifterna kunde inte vara korrekta. Utskottet ville därvid betona att medvetet vilseledande uppgifter självfallet aldrig kan accepteras och står i strid med saklighetskravet i 1 kap. 9 § regeringsformen. Utskottet ansåg att statsministern har det övergripande ansvaret för att beredningsprocesserna, informationen och kommunikationen inom regeringen och fungerar. Tydliga och ändamålsenliga regler hade i huvudsak funnits. Det hade dock funnits brister i både kommunikationen och i tillämpningen av regelverket. I ljuset av denna granskning fanns det också skäl att åtgärder vidtas för att beredningsprocesserna, informationen och kommunikationen fungerar på ett sätt som gör att sådana brister i hanteringen som framkommit förebyggs på ett bättre sätt. Utskottet konstaterade att det inte har getts något kapitaltillskott eller skett någon breddning av ägandet. Betalningen för Nuon var dock ännu inte fullgjord. Utskottet konstaterade att det förelegat brister vad gäller den gemensamma beredningen, den interna informationen samt dokumentationen i samband med regeringens hantering av förvärv av Nuon. För dessa brister kunde inte dåvarande näringsministern undgå kritik. Utskottet välkomnade att kraven på dokumentation har skärpts. I granskningsärendet fanns en reservation (M, FP, C, KD). Utskottet skickade ett antal frågor i en skrivelse till . Som svar fick utskottet en promemoria från (bilaga A5.1.2). I svarspromemorian anförs att i ett projekt mellan och om bolagets strategi och ekonomiska mål fick viss information från bolaget om bolagets planer beträffande dagbrott för brunkol i . Av handlingarna framgår bl.a. behovet av tillstånd för att förlänga driften av vissa dagbrott. Vidare anförs i promemorian att i samband med att svaren på två interpellationer (ip. 2013/14:24 och ip. 2013/14:40) togs fram , och inför den brandenburgska ministern besök i begärde in skriftlig information från om bolagets planer på nya dagbrott för brunkol i och om bolagets framtida behov av kolgruvor. Dessa handlingar innehåller bl.a. en översikt över befintliga gruvor, reserverade områden för framtida gruvor och mängdbehovet av kol framöver. fick information från om ett artikelutkast som byggde på en intervju med en befattningshavare i som bl.a. berörde bolagets planer på nya dagbrott för brunkol i . Vidare anförs i promemorian att det hos finns års- och hållbarhetsredovisningar som lämnat. I dessa lämnas viss information om bolagets befintliga dagbrott för brunkol i . Det anförs i promemorian att det inte har kunnat påträffas någon dokumentation inom som utvisar att något statsråd har tagit del av handlingarna. I promemorian anges att utöver detta har inte någon dokumentation påträffats som utvisar att ytterligare om information av detta slag lämnats till fram till tidpunkten för begäran om granskning. Vidare anförs i promemorian att statligt ägda aktiebolag i likhet med privatägda aktiebolag regleras av aktiebolagslagen. Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål. Inom ramen för bolagsordningen svarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Det är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning att verksamhet bedrivs i enlighet med sådana regler som kan finnas för att uppnå EU:s 2050-mål. Detsamma gäller den närmare inriktningen på bolagets verksamhet vad gäller brunkolsbrytning och dess planer på nya dagbrott för brunkol. Det anförs också i svarspromemorian att regeringen följer upp och redovisar verksamheten i bolag med statligt ägande i regeringens årliga skrivelse med redogörelse för företag med statligt ägande. I regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2012/13:140) anges att hållbarhetsmålen, som fastställs av styrelserna i bolagen, ska vara ett fåtal strategiska och uppföljningsbara mål, och att de kommer att utvärderas av ägaren . I statens ägarpolicy 2013, som är en del av den ovannämnda skrivelsen, anges att uppföljning av bolagets arbete med hållbart företagande sker integrerat med övriga ägarfrågor genom dialog mellan företrädare för ägaren och bolaget. Vidare anförs i promemorian att har följaktligen uppföljningen av strategiska arbete med hållbart företagande skett integrerat med övriga ägarfrågor genom dialog mellan företrädare för ägaren och bolaget. Vid regelbundna avstämningsmöten med bolagets styrelseordförande och ledning följer ägaren upp bolagets utveckling och måluppfyllelse. diskuteras både bolagets interna arbete för att uppfylla målen och de omvärldsfaktorer som påverkar bolagets förutsättningar. Som anförts i svaren ovan är den närmare inriktningen på verksamhet t.ex. i fråga om brunkolsbrytning och bolagets planer på nya dagbrott för brunkol ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Varken regeringen eller något statsråd har vidtagit några åtgärder med anledning av dessa planer. Bolagets planer på nya dagbrott för brytning av brunkol har inte heller tagits upp vid ägardialoger mellan företrädare för ägaren och bolaget eller varit föremål för någon ägarsamordning. I promemorian anges att i Riktlinjer för dokumentation m.m. av , senast beslutade av , anges bl.a. att bolagets riskprofil, interna kontroll, finansiella ställning och kapitalstruktur bör behandlas vid överläggningar med bolagets revisorer. Vid ett möte med revisor berördes fördjupning inom områden relevanta för det specifika bolaget, bl.a. hållbarhet. Utskottet skickade kompletterande frågor i en skrivelse till . Som svar fick utskottet en promemoria från (bilaga A5.1.3). Som bilagor till promemorian finns information som fick från i samband med ett projekt 2012 om bolagets strategi och ekonomiska mål, information som fick 2013 inför besvarandet av interpellationer och en brandenburgsk ministers besök i . Dessa bilagor har delvis bedömts omfattas av sekretess. Bilagorna återges inte i betänkandet. Dessutom finns som bilaga till svarspromemorian information som fick 2014 i samband med ett artikelutkast. I svarspromemorian anförs att frågor om planer på och behov av fortsatt brytning av brunkol i dagbrott i inte ingick i det projekt mellan och som beskrivs i promemoria . Det drogs inte heller några slutsatser om behov av dagbrott för brunkol i inom ramen för projektet. Någon dokumentation som utvisar att dåvarande statsrådet delgetts den nämnda informationen, t.ex. inför hans besvarande av interpellationerna 2013/14:24 och 2013/14:40, har inte påträffats i . Vidare anförs i promemorian att som anförts i promemoria är den närmare inriktningen på verksamhet, t.ex. när det gäller brunkolsbrytning och bolagets planer på nya dagbrott för brunkol, ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. planer på dagbrott har mot den bakgrunden inte tagits upp vid ägardialoger mellan företrädare för ägaren och . Regeringen eller något statsråd har inte heller vidtagit några åtgärder med anledning av den information som fått om planer på nya dagbrott för brunkol i . Det har inte heller inom gjorts några andra bedömningar eller fattats några beslut med anledning av informationen. Som svar på en fråga från utskottet om hur beslut om uppdrag (bet. 2009/10:NU23, rskr. 2009/10:325) gjorts bindande för bolaget anförs i promemorian att med anledning av beslut ändrades på en extra bolagsstämma i bolagsordningen för , så att föremålet för bolagets verksamhet överensstämmer med beslut. Vidare anförs i promemorian att EU 2020-målen om klimat och energi innebär att utsläppen av växthusgaser till 2020 ska vara lägre än 1990, av energin ska komma från förnybara energikällor och energieffektiviteten ska ha ökat . antog som målsättning att reducera sina koldioxidutsläpp till 2020, vilket innebär en minskning med . antog denna målsättning som ett av bolagets strategiska hållbarhetsmål. Som ytterligare strategiska hållbarhetsmål beslutade styrelsen 2012 att bolagets tillväxttakt vad gäller installerad förnybar energikapacitet ska vara högre än marknadens enligt viss definition samt att ett mål om ökad energieffektivitet skulle utvecklas. Det senare bestämdes till att genom interna och externa åtgärder minska användningen av primärenergi med i genomsnitt l GWh per dag – totalt 365 GWh – och har målet höjts till 440 GWh. Som anfördes i promemoria sker uppföljning av strategiska arbete med hållbart företagande integrerat med övriga ägarfrågor genom dialog mellan företrädare för ägaren och bolaget. I promemorian anförs också att det inte finns någon lagstiftning eller specifika mål för respektive land till 2050, endast till 2020. Det är främst EU:s system för handel med utsläppsrätter och om förnybar energi och energieffektivisering som i ett längre perspektiv syftar till att nå EU:s 2050-mål och som är tillämpliga på verksamhet. Svenska regler för handelssystemet finns i lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter, förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter och i vissa myndighetsföreskrifter. I andra EU-länder där har verksamhet kan på motsvarande sätt finnas nationella regler som är tillämpliga på verksamhet. Regler som specifikt syftar till att nå EU:s 2050-mål utgår från den gemensamma . Vidare anförs i promemorian att det inte påträffats någon dokumentation inom som utvisar att regeringen har haft någon information om miljötillstånd i vad avser brytning av brunkol och energiproduktion. I granskningsärendet genomförde utskottet offentliga utfrågningar med tidigare styrelseordförande och nuvarande styrelseordförande (bilaga B2). genomförde utskottet en offentlig utfrågning med f.d. statsrådet (bilaga B9). Vid utfrågningen anförde i huvudsak följande: Han berättade att han var styrelseordförande . Under den tiden var en person från ägarenhet medlem i styrelsen i . började man med kvartalsmöten med departementet. Varje kvartal hade de ett schemalagt möte. Det var därutöver ganska många frågor som pratade med statssekreterare direkt om. Alla frågor som kunde vara av intresse lyftes fram i de diskussionerna. Frågan om brunkol var inte uppe i diskussionerna såvitt kunde komma ihåg. Statssekreterare intresserade sig för brunkolsfrågan, enligt , och han besökte anläggningarna i . Vidare anförde vid utfrågningen att han inte kunde påminna sig om att styrelsen fattat några beslut om nya kolgruvor han var med, utan man behandlade endast förstudier. Det var som han mindes inte mycket diskussioner alls i styrelsen om brunkolet. Han hade ingen tanke på samordning eftersom det var fråga om en pågående process och en löpande förvaltning. Vad gällde besluten att bygga kolkraftverken i Moorburg och Boxberg fattades beslutet om Moorburg under regeringen tid. Vad gällde beslutet om Boxberg visste han inte riktigt, men troligen efter beslutet om Moorburg. Bolaget arbetade väldigt mycket med EU:s 2020-mål, och man expanderade mycket i vindkraft. Bolaget hade som mål för koldioxidutsläppen att gå ned från till . I arbetade man mycket med carbon capture, att pumpa ned koldioxiden i marken. beslutade sedan att inte tillåta den tekniken. Vidare anförde att som styrelseordförande undersökte möjligheten att sälja kolkraftsanläggningarna. Det bedömdes dock vara en dålig affär, så det blev aldrig aktuellt.