bet · H201UbU13 · 2015-06-04 00:00:00 — Ökad individanpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning I betänkandet behandlar utbildningsutskottet proposition 2014/15:85 Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning, två motioner som väckts med anledning av propositionen och åtta motionsyrkanden från allmänna motionstiden /15. I propositionen lämnas förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till en effektivare och mer individanpassad vuxenutbildning, framför allt när det gäller utbildning i svenska för invandrare (sfi) och vuxenutbildning på grundläggande nivå. Utbildning i svenska för invandrare ska inte längre vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska i stället ingå i skolformen vuxenutbildning. Den kommunala vuxenutbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, på gymnasial nivå och i form av svenska för invandrare. Huvudmannen för vuxenutbildning i svenska för invandrare ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Elevens hemkommun ska vara skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning inom vuxenutbildning eller särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning. Hemkommunen ska också ansvara för att en individuell studieplan upprättas för varje elev inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Till följd av förslaget föreslås följdändringar i vissa författningar där skolformen sfi omnämns: lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare och lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Ändringarna föreslås träda i kraft men tillämpas fr.o.m. . Under beredningen av ärendet har utskottet uppmärksammat att bör göra några mindre kompletteringar och ändringar i det lagförslag som regeringen har lagt fram i fråga om skollagen. Utskottet tar därför initiativ till vissa mindre ändringar i regeringens förslag. Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag med de ändringar utskottet föreslår och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, FP och KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ökad individanpassning och en effektivare svenska för invandrare och vuxenutbildning Rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare Nationella prov för bedömning och betygsättning inom vuxenutbildning på grundläggande nivå Tillsyn av den kommunala vuxenutbildningen Höjd kvalitet i vuxenutbildningen 1.Rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare, punkt 5 (SD) 2.Nationella prov för bedömning och betygsättning inom vuxenutbildning på grundläggande nivå, punkt 6 (M, C, FP, KD) 3.Uppföljning av reformen, punkt 7 (M, C, FP, KD) 4.Tillsyn av den kommunala vuxenutbildningen, punkt 8 (M, C, FP, KD) 5.En utbyggd vuxenutbildning, punkt 10 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skollagen i fråga om 3 kap. 5 och 6 §§ avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 3 kap. 5 och 6 §§. Därmed avslår proposition 2014/15:85 punkt 1 i denna del. Komplettering av regeringens lagförslag a. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i den del det avser att 20 kap. 27 och 34 §§ ska betecknas 20 kap. 37 och 44 §§, b. beslutar att 20 kap. 37 och 44 §§ skollagen (2010:800) ska få den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3 och om motsvarande ändring i ingressen till regeringens lagförslag. Därmed bifaller proposition 2014/15:85 punkt 1 i denna del. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmed bifaller proposition 2014/15:85 punkt 1 i denna del. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare, 2. lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Därmed bifaller proposition 2014/15:85 punkterna 2 och 3. Rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare 2014/15:3052 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) Nationella prov för bedömning och betygsättning inom vuxenutbildning på grundläggande nivå 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 1. Reservation 2 (M, C, FP, KD) 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 2. Reservation 3 (M, C, FP, KD) Tillsyn av den kommunala vuxenutbildningen 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 3. Reservation 4 (M, C, FP, KD) Höjd kvalitet i vuxenutbildningen 2014/15:79 av m.fl. (V) yrkande 10, 2014/15:583 av (M), 2014/15:876 av Skånberg (KD), 2014/15:1727 av (KD) yrkandena 2 och 3, 2014/15:2093 av (S) och 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 5 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (S), (SD), (KD), (S), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet proposition 2014/15:85 Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning, två motioner som väckts med anledning av propositionen och åtta motionsyrkanden från allmänna motionstiden /15. Regeringens förslag till riksdagsbeslut respektive motionernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1, och regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Vid beredningen av ärendet har utskottet uppmärksammat att det bör göras vissa mindre kompletteringar i det lagförslag som regeringen har lagt fram när det gäller skollagen (2010:800) och tar därför ett initiativ till dessa ändringar. Utskottets förslag om ändring i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) finns i bilaga 3. De ändringar som utskottet föreslår innebär ingen förändring i sak i förhållande till nuvarande bestämmelser. Utskottets förslag är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Vidare föreslås i propositionen en ändring av 3 kap. 5 § skollagen. Regeringen har i propositionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45) redan föreslagit ändringar i samma paragraf. I den nu aktuella propositionen anger regeringen att förslaget i denna proposition om 3 kap. 5 § skollagen inte bör genomföras under förutsättning att antar regeringens förslag till ändring i skollagen i proposition 2014/14:45. Utskottet har uppmärksammat att av samma skäl bör inte heller den föreslagna ändringen i 3 kap. 6 § skollagen genomföras. biföll proposition 2014/15:45 (bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177) och lagen (2015:246) om ändring i skollagen (2010:800) har utfärdats. Utskottet föreslår därför att den nu aktuella propositionens förslag om ändring i 3 kap. 5 och 6 §§ skollagen inte ska genomföras. Vidare har regeringens förslag om 24 kap. skollagen utgått från lydelsen i proposition 2014/15:43 Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus. Propositionens förslag har antagits av (bet. 2014/15:UbU4, rskr. 2014/15:136) och lagen har utfärdats: lagen (2015:176) om ändring i skollagen (2010:800). gav regeringen en utredare i uppdrag att se över den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå (dir. 2011:92), den s.k. . överlämnade utredaren betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats. gav regeringen en annan utredare i uppdrag att se över frågor om valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (sfi) (dir. 2011:81 och 2013:10). överlämnade betänkandet Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning (SOU 2013:76) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över lagförslagen och har följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. började skollagen (2010:800), en ny förordning[1] och nya kursplaner att tillämpas för vuxenutbildningen, och fick vuxenutbildningen en ny läroplan[2]. Vuxenutbildningen inom skolväsendet omfattar skolformerna vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux) och utbildning i svenska för invandrare (sfi). Komvux och särvux är uppdelat i grundläggande och gymnasial nivå. I propositionen lämnas förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till en effektivare och mer individanpassad vuxenutbildning, framför allt när det gäller utbildning i svenska för invandrare (sfi) och vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå. Utbildning i svenska för invandrare ska inte längre vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska i stället ingå i skolformen vuxenutbildning. Den kommunala vuxenutbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, på gymnasial nivå och i form av svenska för invandrare. Huvudmannen för vuxenutbildning i svenska för invandrare ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Elevens hemkommun ska vara skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning inom vuxenutbildning eller särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning. Hemkommunen ska också ansvara för att en individuell studieplan upprättas för varje elev inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Ändringarna föreslås träda i kraft men tillämpas fr.o.m. . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller tillkännagivanden som anknyter till lagförslaget. Ökad individanpassning och en effektivare svenska för invandrare och vuxenutbildning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om att utbildning i svenska för invandrare (sfi) upphör som en egen skolform och blir en del av den kommunala vuxenutbildningen. Den kommunala vuxenutbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, på gymnasial nivå och i form av svenska för invandrare. Huvudmannen för vuxenutbildning i svenska för invandrare ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Elevens hemkommun ska vara skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning inom vuxenutbildning eller särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning. Hemkommunen ska också ansvara för att en individuell studieplan upprättas för varje elev inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Utskottet föreslår även smärre kompletteringar och ändringar av regeringens lagförslag. Utbildning i svenska för invandrare upphör som egen skolform och blir en del av den kommunala vuxenutbildningen Regeringen föreslår att utbildningen i svenska för invandrare (sfi) inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning (komvux). Den kommunala vuxenutbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, på gymnasial nivå och i form av svenska för invandrare. Regeringen anger bl.a. följande skäl för förslaget. För att kunna möta de behov som eleverna har behövs enligt regeringen en större helhetssyn inom vuxenutbildningen. Ett sådant förhållningssätt innebär att eleverna ska kunna välja de kurser de har behov av, oavsett skolform eller nivå. Dessutom ska kurserna kunna studeras om det bedöms gynna den enskilde bäst. Trots att regelverket för vuxenutbildningens olika skolformer är tydligt när det gäller möjligheten att kombinera studier på olika nivåer och med andra verksamheter sker detta alltför sällan. För att få till stånd en nyordning i frågan om hur elever i sfi i högre utsträckning ska kunna ges tillgång till övriga komvuxkurser krävs en strukturell förändring. Genom att föra samman sfi och komvux till en och samma skolform kan enligt regeringen en organisatorisk närhet skapas som möjliggör ökad tillgänglighet till komvux övriga kursutbud för elever inom sfi. Regeringen föreslår därför att sfi inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet. Sfi ska i stället ingå i skolformen vuxenutbildning. Till följd av förslaget föreslås följdändringar i vissa författningar där skolformen sfi omnämns: lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare och lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Ansvarig kommun att erbjuda svenska för invandrare för vissa finska medborgare Det ska regleras vilken kommun som är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare erbjuds sådana finska medborgare som stadigvarande arbetar i en svensk kommun men är bosatta i nära gränsen till och som har rätt till utbildning i svenska för invandrare. Ansvaret ska ligga på den svenska kommun där den finska medborgaren stadigvarande arbetar. Ökad flexibilitet inom utbildning i svenska för invandrare Regeringen föreslår att huvudmannen för utbildning i svenska för invandrare ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Om eleven får ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av föräldraledighet ska även detta beaktas när utbildning erbjuds en elev. Regeringen anger bl.a. följande skäl för förslaget. Det finns ett indirekt krav på att utbildningen ska kunna genomföras även om eleven har andra åtaganden (22 kap. 7 och 8 §§ skollagen). Detta bör gälla även i fortsättningen och utökas till att omfatta även tid när eleven får ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av föräldraledighet. Det är dock enligt regeringen tydligt att det nuvarande regelverket inte är tillräckligt, eftersom det inte har fått det genomslag som var avsett när det skapades. För att ytterligare öka flexibiliteten inom svenska för invandrare behövs det en tydligare reglering. Regeringen föreslår därför att det ska införas en bestämmelse i skollagen som innehåller ett tydligt krav på att huvudmannen för svenska för invandrare, förutom att verka för att utbildningen ska kunna kombineras med andra aktiviteter, också ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Regeringen är medveten om att det ställs höga krav på huvudmännen men anser trots detta att behovet av flexibilitet i detta avseende är av sådan betydelse för den enskilde att kravet bör ställas. En prioritering ska endast göras när det gäller komvux på gymnasial nivå Regeringen föreslår att de som fått minst utbildning ska prioriteras endast när det gäller komvux på gymnasial nivå. Regeringen anger bl.a. följande skäl för förslaget. Av de allmänna bestämmelserna i skollagen för komvux framgår att de som fått minst utbildning ska prioriteras när resurserna är begränsade (20 kap. 2 § tredje stycket skollagen och prop. 2009/10:165 s. 839). Detta gäller för komvux på såväl grundläggande som gymnasial nivå. I praktiken är detta dock tillämpligt endast för komvux på gymnasial nivå. När det gäller komvux på grundläggande nivå och sfi har en person rätt att delta i sådan utbildning under de förutsättningar som anges i skollagen. Någon prioritering ska alltså inte göras när utbildning erbjuds en person som har rätt att delta i sådan utbildning inom komvux. Regeringen föreslår därför att skollagen ändras så att en prioritering endast ska göras när det gäller komvux på gymnasial nivå. Skyldighet för hemkommunen att erbjuda studie- och yrkesvägledning Regeringen föreslår att hemkommunen ska vara skyldig att se till att den som avser att påbörja vuxenutbildning på grundläggande nivå, i svenska för invandrare eller särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning. Regeringen anger bl.a. följande skäl för förslaget. är en central del av vuxenutbildningen. Kommunen har en skyldighet att aktivt verka för att nå vuxna som har rätt till komvux på grundläggande nivå och sfi och motivera dem att delta i utbildningen (20 kap. 10 § andra stycket respektive 22 kap. 11 § tredje stycket skollagen). Alla elever inom bl.a. skolväsendet för vuxna ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses (2 kap. 29 § skollagen). Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Utvecklingen inom vuxenutbildningen har gått mot en allt större individanpassning, inte minst när det gäller ökad flexibilitet och efterfrågestyrning. För att en elev ska kunna finna sin egen väg genom systemet krävs stöd i form av vägledning. Två grupper som kan förväntas ha ett extra stort behov av stöd är dels de som är nyanlända i , dels personer med kort tidigare utbildning. är ofta av avgörande betydelse för en effektiv målanpassning av utbildningen. Kommunernas skyldighet enligt skollagen att ge elever inom komvux, särvux och sfi, och dem som avser att påbörja en utbildning, tillgång till studie- och yrkesvägledning verkar dock inte efterlevas i tillräcklig utsträckning. För att förtydliga kommunernas ansvar för att ge studie- och yrkesvägledning till den som avser att påbörja utbildning inom komvux på grundläggande nivå, i sfi eller särvux på grundläggande nivå, föreslår regeringen att det ska införas nya bestämmelser i skollagen om att hemkommunen ska vara skyldig att se till att studie- och yrkesvägledning erbjuds sådana personer. Hemkommunen ska ansvara för upprättande av individuella studieplaner Regeringen föreslår att hemkommunen ska ansvara för att en individuell studieplan upprättas för varje elev inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Regeringen anger bl.a. följande skäl för förslaget. Regeringens ambition är att vuxenutbildningen ska bli mer målanpassad och att planeringen av utbildningen i ett så tidigt skede som möjligt ska utgå från individens övergripande mål med sina studier. Huvudmannen ska ha ett övergripande ansvar för att studieplaner upprättas, men dagens system innebär inte att det i de fall eleven har flera sådana planer sker någon samordning. För att den individuella studieplanen ska ge en helhetsbild av utbildningen är det viktigt att den när det är aktuellt omfattar individens hela planerade utbildning även om han eller hon har flera utbildningsanordnare eller studerar inom olika skolformer och nivåer. Regeringen föreslår därför att hemkommunen ska ansvara för att en individuell studieplan upprättas för varje elev. Det medför att hemkommunen får en samordnande roll och uppgiften att säkerställa att innehållet omfattar hela utbildningen. Rektorn bör dock även i fortsättningen ansvara för att revidera den individuella studieplanen. Samtliga lagändringar ska träda i kraft men tillämpas fr.o.m. . Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla till utgången av . Därefter ska den som mottagits till utbildning i svenska för invandrare enligt äldre bestämmelser anses mottagen till vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt de nya bestämmelserna. Utöver regeringens lagförslag redovisar regeringen en rad bedömningar i propositionen. En förändrad struktur för utbildning i svenska för invandrare Regeringen bedömer att utbildningen i svenska för invandrare bör struktureras om. Utbildning för att uppnå grundläggande kunskaper i svenska bör inte längre tillhandahållas både i form av kurser inom sfi och i form av kursen svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå. Regeringen bedömer att endast en utbildning i svenska för vuxna invandrare bör finnas inom skolväsendet. Utgångspunkten för en sådan utbildning bör vara kursplanen för sfi. Studievägarna inom utbildning i svenska för invandrare målgruppsanpassas För att öka genomströmningen i utbildningen och möjligheterna till måluppfyllelse behöver studievägssystemet reformeras. Nya målgrupps-anpassade och sammanhållna studievägar, som i högre grad än utgår från elevernas behov och förutsättningar, bör därför enligt regeringens bedömning införas i kursplanen för sfi. Svenska som andraspråk får en ny kursplan Regeringen bedömer att kursen svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom komvux inte längre bör finnas kvar i sin nuvarande form. Ett uppdrag att ta fram en ny kursplan för svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom komvux bör ges till en myndighet. Den språkliga nivån bör ligga över den som utvecklas inom komvux i svenska för invandrare. Stödmaterial för en likvärdig bedömning och betygsättning Regeringen bedömer att det bör tas fram ett material för att stödja en likvärdig bedömning och betygsättning inom komvux på grundläggande nivå i kurserna svenska, svenska som andraspråk, matematik, engelska och samhällskunskap. Se närmare nedan i avsnittet Nationella prov för bedömning och betygsättning inom vuxenutbildning på grundläggande nivå. Sfi bör inte ge rätt till studiestöd Regeringen bedömer att sfi även fortsättningsvis ska vara en utbildning som inte berättigar till studiestöd. Den nya kursen i svenska som andraspråk på grundläggande nivå som föreslås och som språkligt ligger på en nivå över sfi kommer dock att berättiga till studiestöd för dem som uppfyller kraven för studiestöd eftersom kurser på grundläggande och gymnasial nivå ger rätt till studiestöd. Omfattande nationella kurser bör delas upp i delkurser Regeringen bedömer att nationella delkurser bör införas inom komvux på grundläggande nivå. Endast de nationella kurser som omfattar mer än 200 verksamhetspoäng bör kunna delas upp i nationella delkurser. Studiehandledning kan erbjudas på ett språk som eleven behärskar Regeringen bedömer att det bör föras in en upplysningsbestämmelse i en förordning med innebörden att studiehandledning kan tillhandahållas elever inom vuxenutbildning på ett språk som eleven behärskar. Insatser för att genomföra förslagen Regeringen bedömer att bör ges i uppdrag att genomföra informationsinsatser med anledning av de föreslagna lagändringarna. Utskottet vill inledningsvis understryka vuxenutbildningens betydelse för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden och samhällets välstånd. Inte minst har vuxenutbildningen en central roll för utrikes föddas möjlighet till etablering i det svenska samhället. En väl fungerande vuxenutbildning, framför allt utbildningen i svenska för invandrare, är av avgörande betydelse och en förutsättning för att det svenska samhället ska kunna ta emot nyanlända och ge dessa människor möjlighet till en snabbare etablering i samhälls- och arbetslivet. För att nå framgång med denna uppgift krävs enligt utskottet en reformering av vuxenutbildningen så att den blir effektivare. Det krävs en mer individualiserad vuxenutbildning som är anpassad efter varje individs behov och förutsättningar inte endast för nyanlända utan också för korttidsutbildade. Det är dessutom viktigt att vuxenutbildningssystemet är tydligt och överblickbart för den enskilda individen. Att sfi upphör som en egen skolform och blir en del av den kommunala vuxenutbildningen kommer enligt utskottet att bidra till en behövlig helhetssyn inom vuxenutbildningen. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att det krävs en större flexibilitet inom undervisningen i svenska för invandrare och en tydligare reglering i fråga om huvudmannens ansvar att verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Utskottet menar också att en större betoning på vägledning i form av studie- och yrkesvägledning och individuella studieplaner kommer att bidra till en mer målanpassad och effektiv utbildning för den enskilda individen. Sammantaget ger propositionens förslag enligt utskottet goda förutsättningar för att vuxenutbildningen ska få en högre kvalitet. Utskottet välkomnar därför regeringens proposition. Lagförslaget i fråga om 3 kap. 5 och 6 §§ I propositionen föreslås en ändring i 3 kap. 5 § skollagen (2010:800). Regeringen har i propositionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45) redan föreslagit ändringar i samma paragraf.