bet · H301SfU3 · 2015-12-04 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn I betänkandet behandlar socialförsäkringsutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och drygt 90 motionsyrkanden om anslutande frågor som har väckts under allmänna motionstiden /16. Bland motionerna finns alternativa budgetförslag från , . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag för utgiftsområdet som totalt uppgår till . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken. Även regeringens förslag om nytt mål för utgiftsområdet tillstyrks. Samtliga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I ärendet finns 15 reservationer (M, SD, C, L, KD) och 5 särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för utgiftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 12 Vårdbidrag för funktionshindrade barn och adoptionsbidrag 1.Allmänt om föräldraförsäkringen, punkt 3 (SD) 2.Barnbidrag, punkt 4 (SD) 3.Föräldrapenning, punkt 5 (SD) 4.Föräldrapenning, punkt 5 (KD) 5.Överlåtelse av föräldrapenning, punkt 6 (M) 6.Överlåtelse av föräldrapenning, punkt 6 (C) 7.Graviditetspenning, punkt 7 (L) 8.Graviditetspenning, punkt 7 (KD) 9.Föräldraförsäkringen i övrigt, punkt 8 (M) 10.Föräldraförsäkringen i övrigt, punkt 8 (SD) 11.Föräldraförsäkringen i övrigt, punkt 8 (C) 12.Föräldraförsäkringen i övrigt, punkt 8 (KD) 13.Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 9 (SD) 14.Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 9 (KD) 15.Vårdbidrag och adoptionsbidrag, punkt 10 (KD) 1.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 2 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 2 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 2 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 2 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för utgiftsområde 12 godkänner det mål för utgiftsområde 12 som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 12 punkt 2. Anslag inom utgiftsområde 12 anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 12 punkt 3 och avslår motionerna 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 21, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2015/16:2000 av m.fl. (SD), 2015/16:2236 av m.fl. (SD), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del, 2015/16:2488 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 74, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 22, 26 och 47, 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 11 och 14, 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 14, 43 och 45, 2015/16:3178 av m.fl. (C), 2015/16:3199 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 12 punkt 1 och avslår motion 2015/16:3199 av m.fl. (FP) yrkande 2. 2015/16:1001 av m.fl. (S), 2015/16:2100 av (SD) yrkande 2 och 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 1–7. Reservation 1 (SD) 2015/16:198 av (M), 2015/16:1319 av (SD), 2015/16:1342 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2043 av (SD). Reservation 2 (SD) 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 10 och 14 samt 2015/16:2912 av m.fl. (SD). Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) 2015/16:2115 av och (båda M), 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) 2015/16:283 av (FP), 2015/16:934 av (C) yrkande 2 och 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 7 (L) Reservation 8 (KD) 2015/16:71 av (M), 2015/16:414 av (M), 2015/16:916 av (C), 2015/16:927 av (C), 2015/16:1999 av m.fl. (SD), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 10, 2015/16:2488 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 15 och 16, 2015/16:2903 av m.fl. (SD), 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (KD) 2015/16:559 av och (båda S), 2015/16:1801 av (SD), 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 9, 2015/16:2383 av m.fl. (S), 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 35, 2015/16:2758 av (SD) yrkande 1, 2015/16:2977 av (KD) och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 46. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD) 2015/16:1094 av (M), 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2015/16:2776 av (KD). Reservation 15 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (S), (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (M)* och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2015/16:1 i de delar som gäller utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och ett stort antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen finns i bilaga 4. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från förslaget som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under ärendets beredning har () bytt namn till Liberalerna (L). Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn till 87 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. tar ställning till anslagen för utgiftsområdet genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 i budgetpropositionen och kommer att använda denna i den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att det föreslagna nya målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller anslag och lagförslag inom utgiftsområde 12. Slutligen behandlas ett stort antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /16. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor som rör den ekonomiska familjepolitiken. Mål för utgiftsområde 12 Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens föreslagna mål för utgiftsområde 12 om att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. Målet för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ett nytt mål ska gälla för utgiftsområde 12, nämligen att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. Enligt regeringen bör den omfördelande ambitionen för den ekonomiska familjepolitiken förstärkas. Ett centralt syfte med trygghetssystemen är en solidarisk omfördelning mellan dem som har och inte har barn samt över individens livscykel. En solidarisk utjämning av risker och kostnader mellan generationer, mellan de som arbetar och de som för tillfället är utan arbete, mellan sjuka och friska och mellan kvinnor och män är viktiga inslag i en generell välfärd. Enligt regeringen är det viktigt att tydligt slå fast att även jämställdheten ingår i målet. En naturlig utgångspunkt för familjepolitiken är att föräldrar tar ett gemensamt ansvar för vårdnaden om och försörjningen av barn. Kvinnor tar ut föräldrapenning under ca tre fjärdedelar av förmånstiden. När det gäller tillfällig föräldrapenning för vård av barn uppgår kvinnornas andel av uttaget till . Målsättningen är att skillnaderna i hur män och kvinnor tar ut föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning ska minska. Regeringen föreslår därför att målet för utgiftsområdet kompletteras med ett jämställdhetspolitiskt mål. En generell välfärd ger långsiktigt goda fördelningseffekter och har hög legitimitet. Den generella välfärden omfattar alla och bidrar till att utjämna de ekonomiska villkoren och förbättra levnadsförhållandena. Utskottet delar regeringens bedömning att familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer och att den omfördelande profilen i familjepolitiken bör förstärkas med inriktningen att ge barnfamiljer med låg ekonomisk standard fortsatt ekonomiskt stöd. Familjepolitiken ska skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. I likhet med regeringen anser utskottet att det är en naturlig utgångspunkt för föräldraförsäkringen att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för vårdnaden om och försörjningen av barnet. Skillnaderna i hur män och kvinnor tar ut föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning behöver därför minska. Utskottet välkomnar därmed regeringens förslag om att utgiftsområdesmålet ska kompletteras med ett jämställdhetspolitiskt mål. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till nytt mål för utgiftsområde 12 och tillstyrker därmed proposition 2015/16:1 punkt 2. Regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen utgår från det gällande målet för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, dvs. att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard och till ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. Redovisningen har delats in i de prioriterade områdena ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer, valfrihet och makt över livssituationen samt administration av den ekonomiska familjepolitiken. För att redovisa resultaten inom utgiftsområdet används indikatorerna barnfamiljernas inkomstutveckling, den ekonomiska familjepolitikens betydelse för hushållens inkomster, barnhushåll med låg ekonomisk standard, barnafödandet, föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen och föräldrarnas arbetskraftsdeltagande. För att redovisa administrationen på området används indikatorerna produktivitet och kvalitet. Dessutom bedöms insatser för att ge information till föräldrar om föräldraförsäkring och om underhåll till barn i enlighet med regeringens fastställda verksamhetsmål för myndigheten . Regeringen gör den bedömningen att den ekonomiska familjepolitiken bidrog till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar för en god levnadsstandard . Den ekonomiska familjepolitiken stod i genomsnitt för av barnhushållens disponibla inkomster. gick av utbetalningarna inom den ekonomiska familjepolitiken till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare; mer än hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. har andelen hushåll med låg ekonomisk standard mätt enligt absoluta mått minskat. Många hushåll med låg ekonomisk standard tenderar att komma ur situationen , även om det finns skillnader beroende av exempelvis hushållstyp och antalet barn i hushållet. Situationen för hushåll bestående av ensamstående kvinnor, särskilt om de är utrikes födda, är dock enligt regeringen mer besvärlig. Vart femte sådant hushåll befinner sig i långvarig ekonomisk utsatthet. De statliga insatser som den ekonomiska familjepolitikens olika stöd utgör har således enligt regeringens bedömning haft en positiv effekt på barnfamiljernas levnadsstandard, och effekten är störst för ensamstående kvinnor med flera barn. Vidare anger regeringen att den ekonomiska familjepolitiken bidragit till att förstärka föräldrarnas valfrihet och makt över livssituationen. Barnafödandet och föräldrarnas arbetskraftsdeltagande är fortsatt hög vilket indikerar att det är möjligt att på ett tillfredsställande sätt förena arbetsliv med familjeliv för en majoritet av föräldrarna. Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken har enligt regeringen fortsatt att förbättras; barnfamiljerna är den mest nöjda kundgruppen hos . Handläggningstiderna och kontrollarbetet utvecklas positivt. Regeringen bedömer att verksamhetsmål när det gäller information om föräldrapenningens regelverk samt möjligheterna för föräldrarna att själva reglera underhåll för barn endast är delvis uppfyllda. Sammanfattningsvis är regeringens bedömning att måluppfyllelsen är acceptabel för utgiftsområdet ekonomisk trygghet för familjer och barn. Det är av stor vikt att de familjeekonomiska stöden fortsätter att ge goda levnadsvillkor och ge framför allt kvinnor förbättrade förutsättningar till arbete och egen försörjning på både kort och lång sikt. De hushåll som lever i ekonomisk utsatthet behöver fortsatt stöd från familjepolitiken för att lyfta hushållets ekonomi men kan även vara i behov av insatser utanför utgiftsområdet inom områden som utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. information till föräldrarna kan dock enligt regeringens bedömning förbättras ytterligare. Utskottet har granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 i budgetpropositionen. Granskningen har syftat till att vara ett underlag för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. pågår det en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning ska kunna förbättras. En utgångspunkt för utskottet har varit att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser och resultat samt regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringens resultatredovisning har utvecklats i positiv riktning jämfört med förra årets redovisning. I årets redovisning har strukturen förbättrats, och resultaten redovisas överskådligt i diagram och i en tabell. Det har underlättat utskottets möjligheter att bedöma redovisade resultat. Utskottet välkomnar även att det är fler diagram än och att redovisningen har delats upp för kvinnor respektive män så att skillnaden i hur de använder föräldraförsäkringen åskådliggörs på ett bra sätt. Utskottet uppskattar faktarutan som förklarar hur absoluta och relativa mått används för att beskriva inkomstgränser för ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. Vidare är det bra att redovisningen koncentreras till att redovisa faktiskt uppnådda resultat av genomförda insatser och att dessa ställs i förhållande till nedbrutna mål och att detta framställs tydligt. Regeringen gör också en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen, vilket ger en bra överblick. Utskottet noterar att regeringen anger att den ekonomiska familjepolitiken måste ses i ett större sammanhang och att utgifterna inom den ekonomiska familjepolitiken påverkas av omvärldsfaktorer. Utskottet kan konstatera att resultatredovisningen kan bli tydligare i några avseenden. Exempelvis anger regeringen inledningsvis att resultat från rapporter och undersökningar från Inspektionen för socialförsäkringen och har vägts in i bedömningen, men i texterna hänvisas det inte alltid till varifrån uppgifter hämtats. I redovisningen anges även att vissa hushåll har betydligt högre risk för låg ekonomisk standard utan att det i direkt anslutning förklaras varför. Det hade varit önskvärt med en förklaring i texten. Utskottet noterar även att anslaget 1:8 Bostadsbidrag saknar bedömning och prognos. Att berörda får rätt och begriplig information om förmåner och ersättningar som ansvarar för är ytterst viktigt för att myndigheten ska nå framgång i sitt arbete. Utskottet anser därför att det är bekymmersamt att myndighetens information om föräldrapenningens regelverk och om möjligheterna för föräldrarna att själva reglera underhåll för barn uppvisar brister. Utskottet noterar att får ett utvidgat uppdrag att ge stöd och information till föräldrarna om deras underhållsskyldighet (prop. 2014/15:145 bet. 2015/16:SfU7, rskr. 2015/16:40). Utskottet avser att följa utvecklingen av information till föräldrarna i nästa års resultatredovisning. Anslag inom utgiftsområde 12 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 i enlighet med regeringens förslag och antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Barnbidrag bestäms till 26 . Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (nedan kallad införandelagen). Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Utgiftsutvecklingen inom anslaget påverkas främst av barnbidragets nivå och antalet barn . Utgifterna för EU-förmåner har minskat kraftigt . Antalet barn i åldern 0–beräknas öka –2019, vilket betyder att utgifterna för allmänna barnbidrag och flerbarnstillägg blir högre. Utgifterna för förlängt barnbidrag, som beräknas utifrån utvecklingen av antalet 17–21-åringar i befolkningen, antas fortsatt minska. Sammantaget innebär detta att kostnaderna för anslaget kommer att öka . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring bestäms till 41 . Anslaget får användas för utgifter för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen, statlig ålderspensionsavgift för dessa förmåner enlig lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift samt jämställdhetsbonus enligt lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av antalet födda barn och antalet barn i åldern 0–, ersättningsnivåer som styrs av löneutveckling och prisbasbelopp samt fördelningen av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalen påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning och graviditetspenning samt de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas öka till följd av ett fortsatt högt barnafödande och en stigande medelersättning. För att stärka stödet till ekonomiskt utsatta barnfamiljer föreslår regeringen att föräldrapenningens grundnivå ska höjas från nuvarande per dag till per dag. En höjning stärker enligt regeringen ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäker. En höjd grundnivå når framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden eller de som av andra skäl inte uppfyller kraven för att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Även hushåll där en eller båda föräldrarna är födda utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Dessa hushåll löper högre risk för ekonomisk utsatthet. Lagändringen föreslås träda i kraft . Regeringen aviserar att de kommer att återkomma med förslag om att avskaffa jämställdhetsbonusen. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Underhållsstöd bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för underhållsstöd enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Betalningar från bidragsskyldiga föräldrar ska återföras till anslaget. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer, t.ex. antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. stödets nivå, de procentsatser som bestämmer den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet samt storleken på det grundavdrag för egna levnadskostnader som får göras innan betalningsskyldigheten beräknas. Antal barn inom underhållsstödet förväntas minska som inbetalningar från bidragsskyldiga minskar. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har sämst ekonomi, dvs. ensamstående med barn, har underhållsstödet höjts med till maximalt fr.o.m. . Sammantaget innebär detta att utgifterna för underhållsstödet beräknas öka . Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Adoptionsbidrag bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Utgiftsutvecklingen för anslaget är främst beroende av bidragets nivå och det antal barn som adopteras till genom auktoriserade adoptionssammanslutningar. Bidragets nivå ligger på per adoption. Regeringen bedömer att antalet adopterade barn inte kommer att förändras , och antalet utbetalade bidrag beräknas därför uppgå till ca 350 . Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för barnpension och efterlevandestöd enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Barnpensionen är grundad på den avlidna förälderns inkomst medan efterlevandestödet är ett grundskydd för barn som får låg eller ingen barnpension. Antalet förmånstagare med barnpension eller efterlevandestöd har minskat under men har ökat i antal. Ett ökat antal barn som har invandrat till och vars ena eller båda föräldrar har avlidit får efterlevandestöd. Till följd av ändrad tillämpning vad gäller krav på intyg har beviljandegraden ökat betydligt . Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn bestäms till 3 . Anslaget får användas för utgifter för vårdbidrag enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Anslaget får användas för utgifter för ålderspensionsavgift för bidraget. Antalet vårdbidrag bland barn i åldern 10–beräknas öka på grund av en ökning av antalet barn med psykiska diagnoser. Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår bestäms till 7 . Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår.