bet · H201NU7 · 2015-02-13 00:00:00 — Stöden ska också tydligare bidra till en hållbar utveckling med fokus på jämställdhet, miljö och integration. Regeringen kommer bl.a. att fortsatt arbeta för en jämställd fördelning av företagsstöden mellan kvinnor och män. Arbetet med att göra de regionala företagsstöden mer hållbara ur miljö- och jämställdhetsperspektiven bör enligt regeringen fortsatt ske genom bl.a. information och utveckling av normer och regelverk. Regeringen framhåller även att de tre hållbarhetsdimensionerna, däribland jämställdhet, ska användas som hävstänger under strukturfondsprogrammen –2020 för att nå bättre resultat i projekten och därigenom öka möjligheten att lösa regionala problem och bidra till hållbar regional tillväxt. Av regleringsbreven för och Tillväxtanalys framgår att myndigheterna med utgångspunkt i tidigare uppdrag om jämställdhetsintegrering 2013–2014 ska redovisa en plan för hur de avser fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering –2018 för att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 13, bet. 2012/13:AU1, rskr. 2012/13:123) tillsammans med målet för näringspolitiken samt målet för den regionala tillväxtpolitiken. Planen ska slutredovisas till . Myndigheterna ska vidare i en delredovisning beskriva och analysera resultatet av det arbete som genomförts 2015–2017. Redovisning av åtgärder och resultat ska även ske i myndigheternas årsredovisning. Vidare ska följa och stödja det fortsatta regionala arbetet för en jämställd regional tillväxt. Det mål för den regionala tillväxtpolitiken som har fastställt är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. För att nå målet behövs det enligt utskottets uppfattning en regionalpolitik som antar utmaningen att formulera övergripande tillväxt- och utvecklingsstrategier för hela landet. Politiken för regional tillväxt måste präglas av en hög ambitionsnivå och vara ett kraftfullt verktyg för en rättvis, inkluderande och långsiktigt hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygd som i storstad. På så vis kan politiken möta vår tids stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat, miljö och energi. I flera av de aktuella motionerna framhålls behovet av att alla regioner ska få möjlighet att utvecklas. I motionerna 2014/15:745 (S) och 2014/15:1753 (S) framhålls behovet av en aktiv regionalpolitik. I motion 2014/15:925 (S) efterfrågas en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård. Behovet av en samlad skärgårdspolitik lyfts även fram i motion 2014/15:1735 (S), och i motion 2014/15:2260 (S) betonas behovet av en urban tillväxtpolitik. I motion 2014/15:2802 (S) beskrivs glesbygdens utmaningar, och betydelsen av att skapa fler arbetstillfällen i hela landet framhålls. Vikten av att skapa utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter i hela landet lyfts även fram i motion 2014/15:1850 (M), och motionärerna framhåller att de generella insatserna för jobb, utbildning och förbättrat företagsklimat ska kombineras med regionala tillväxtinsatser. Med anledning av dessa motioner vill utskottet framhålla vikten av att det regionala perspektivet synliggörs. Utskotten anser också att det behövs en kraftfull och aktiv regional tillväxtpolitik, vilket uttrycks inledningsvis i detta ställningstagande. I budgetpropositionen (utg.omr. 19) redovisar regeringen inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken. Enligt utskottets uppfattning svarar den väl mot det som efterfrågas i de nämnda motionerna. När det gäller de särskilda utmaningar som glesbygden inklusive skärgården står inför vill utskottet även erinra om utredningen om stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygdsområden som pågår och som ska redovisa sitt slutbetänkande . I motion 2014/15:1753 (S) framhålls jämställdhetens betydelse för regional tillväxt. Utskottet, som delar motionärens uppfattning att det finns behov av ett fortsatt arbete för att stärka jämställdhetsperspektivet i den regionala tillväxtpolitiken, konstaterar att även regeringen är av samma åsikt. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att fortsatt följa upp arbetet som aktörer med regionalt utvecklingsansvar bedriver för jämställd regional tillväxt. Vidare noterar utskottet även att regeringen ser ett behov av att utveckla de regionala företagsstöden och bl.a. vill att dessa tydligare ska bidra till en hållbar utveckling med fokus på jämställdhet, miljö och integration. Utskottet vill även erinra om att dessa tre hållbarhetsdimensioner särskilt ska beaktas inom ramen för prioriteringarna i sammanhållningspolitiken i –2020. Vad gäller resurscentrum för kvinnor som särskilt omnämns i motionen noterar även utskottet att regeringen är positiv till den verksamhet som bedrivits där. Med anledning av vad som sägs i motion 2014/15:1094 (SD) om riskkapitalfonder noterar utskottet att regeringen har för avsikt att se över de statliga finansieringsmöjligheterna för att effektivisera och möta marknadens behov. Regeringen framhåller bl.a. att det är av vikt att säkra ytterligare kapitalförsörjning till företag i tidiga skeden. Utskottet noterar även att de riskkapitalsatsningar som genomförts regionalt inom ramen för de regionala strukturfondsprogrammen –2013 kommer att fortsätta inom den befintliga strukturen. Därtill kommer regeringen att genomföra två riskkapitalsatsningar inom det nationella programmet. När det gäller det som sägs i motion 2014/15:566 (C) om att de regler som beslutas av verk och myndigheter bör landsbygdsprövas vill utskottet slutligen anföra följande. Utskottet har förståelse för den oro som kommer till uttryck i motionen när det gäller landsbygdens utveckling och vill i sammanhanget erinra om regeringens avsikt att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av denna utredning och vill understryka betydelsen av att regeringen tillsätter utredningen så att den kan inleda sitt arbete. Vidare anser utskottet att det alltid är viktigt att överväga de olika konsekvenser som lagar och regleringar kan få, och utskottet förutsätter att såväl regeringen som myndigheterna beaktar konsekvenserna av deras beslut utifrån flera perspektiv. Utskottet ser inget skäl till riksdagsuttalanden enligt det som föreslås i motionen. Med det sagda avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag. Detta görs mot bakgrund av regeringens uttalade ambition och aviserade åtgärder på området. De av fastslagna principerna för lokalisering av myndigheter bör följas. Jämför reservationerna 3 (M, C, FP, KD) och 4 (V). I motion 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP, KD) föreslås att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att pröva möjligheten att utlokalisera myndigheter (yrkande 4). I motion 2014/15:486 av (S) framhålls att statlig verksamhet är viktig för jobben i glesbygden, inte minst för att bredda den lokala arbetsmarknaden. Vidare konstaterar motionären att en majoritet av de myndigheter som tillkommit har lokaliserats till , som tidigare utlokaliserade myndigheter flyttar sina ledande funktioner till huvudstaden. Förutom att öka antalet arbetstillfällen på landsbygden menar motionären att statliga jobb även handlar om tillgång till statlig service för boende och företagare på landsbygden. Enligt vad som sägs i motionen bör en vägledande princip vara att alltid inkludera det regionalpolitiska perspektivet vid lokalisering av statlig verksamhet och så långt som möjligt verka aktivt för att statliga arbetstillfällen ska komma hela till del. Ett sätt att nå sysselsättningsmålet är att ta ansvar för utvecklingen i alla delar av landet, också genom statliga myndigheter och bolag. Även i motion 2014/15:737 av (S) framhålls att statliga myndigheter bör finnas i flera delar av . Statliga myndigheter är både viktiga arbetsgivare för kompetent arbetskraft och ett betydelsefullt kundunderlag för småföretag i arbetsmarknadsregionen. Motionären påminner om att uttalat att varje beslut om lokalisering av statlig verksamhet bör föregås av noggranna överväganden om lokalisering ute i landet. pekar motionären på att mer än hälften av de nya myndigheterna som tillkommit efter 2006 har huvudkontoret i . Därtill har ett antal tidigare omlokaliserade myndigheter flyttat från landet tillbaka till huvudstaden. Därför, menar motionären, bör den nya regeringen överväga möjligheterna att i regleringsbrev till myndigheter och ägardirektiv till statliga bolag skärpa kraven på att dessa ska ta ett regionalpolitiskt ansvar och framhålla vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås. När nya myndigheter startas bör lokaliseringsfrågan beaktas från ett regionalpolitiskt perspektiv, och i samtliga fall bör möjligheterna till en annan lokaliseringsort än övervägas. Vidare måste alla tendenser till återlokalisering ifrågasättas. Slutligen bör uppmana regeringen att överväga möjligheterna att ta fram en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från . välstånd bygger på att landet hänger ihop, men staten och dess myndigheter medverkar genom centraliseringen av statliga jobb till att många arbetstillfällen aldrig når landsbygden och att jobb försvinner därifrån, sägs i motion 2014/15:1162 av och (båda S). Liksom i de två föregående motionerna konstateras att de statliga jobben på gles- och landsbygd har minskat som de har ökat i storstads- och stadskommuner. Utlokalisering av de statliga myndigheterna skulle inte bara innebära fler arbetstillfällen på landsbygden utan även bidra till att driftkostnaderna skulle sjunka som en konsekvens av lägre lokalkostnader. Mot den bakgrunden anser motionärerna att genom ett uttalande bör uppmana regeringen att se över möjligheten att få en bättre geografisk spridning och placering av våra myndigheter över landet. Även i motion 2014/15:2803 av och (båda S) påtalas att över hälften av de nya myndigheter som tillkommit har hamnat i huvudstaden. Motionärerna framhåller att dagens teknik gör det fullt möjligt att utlokalisera en stor del av den statliga verksamheten till orter i glesbygden i stället för att koncentrera den till storstäderna. Dessa modernare lösningar skulle möjliggöra för inlands- och glesbygdskommunerna att behålla viktiga arbetsplatser och därmed ge reella förutsättningar för utveckling och tillväxt. Därför, menar motionärerna, måste regeringen se till att målsättningen om väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet efterlevs. När det gäller statliga affärsdrivande verk bör man överväga möjligheten att förlägga en stor del av den administrativa verksamheten till orter inom de regioner där verksamheten har sitt huvudsakliga ursprung. Motionärerna pekar på att staten genom att använda sitt ägarinflytande skulle kunna påverka den regionala obalansen i positiv riktning. Vidare anser motionärerna att regeringen bör överväga möjligheten att införa en tydligare markering i regleringsbrev och direktiv om det regionalpolitiska ansvaret och vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås i fråga om statliga myndigheter och verk. Slutligen bör möjligheten att pröva lokaliseringsfrågan från ett regionalpolitiskt perspektiv övervägas när nya myndigheter startas, och tendenser till s.k. återlokalisering bör motarbetas. Detta bör genom ett uttalande tillkännage för regeringen. I motion 2014/15:1212 av (M) framhålls vikten av att människor efter avslutad högskoleutbildning kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner och jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är enligt motionären att statliga myndigheter oftast inte lokaliseras till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Motionären betonar att dagens informationsteknologi innebär att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. I mindre orter är dessutom lokalhyrorna betydligt lägre, och staten skulle genom en utlokalisering i betydande grad minska sina kostnader. Mot den här bakgrunden anser motionären att det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela ska leva, och förordar vidare ett riksdagsuttalande om att se över lokaliseringen av statliga myndigheter och bolag. Även i motion 2014/15:163 av m.fl. (V) förordas ett riksdagsuttalande om att statliga myndigheter bör spridas till fler orter i . Motionärerna betonar vikten av att nya statliga verksamheter lokaliseras till olika delar av och att befintliga statliga arbeten värnas i hela landet. Därigenom kan hela landets resurser och kompetens tas till vara. Det ger arbetstillfällen och kan bidra till en positiv utveckling på mindre orter på landsbygden. Också i motion 2014/15:1568 av Per Åsling och (båda C) förordas ett riksdagsuttalande om lokalisering av statliga myndigheter. I likhet med i motion 2014/15:737 (S) påminns om att vid ett flertal tillfällen och uttalat vikten av statliga myndigheters närvaro i olika delar av landet. Trots en stark uppslutning i konstateras dock att den praktiska lokaliseringspolitiken varit begränsad. Motionärerna framhåller att det i såväl forskning som praktiska erfarenheter runt om i landet finns stöd för att den statliga närvaron har en stor betydelse både för de lokala arbetsmarknaderna och för regioners utveckling och tillväxt. påtalas att det är viktigt att den statliga lokaliseringspolitiken betraktas med tillväxtpolitiska utgångspunkter snarare än att statliga jobb ses som en kompensation till olika landsändar. Motionärerna förordar väl fungerande och utvecklade kluster av statliga myndigheter och lyfter fram som ett gott exempel. bör därför slå fast att en modern lokaliseringspolitik ska verka för att statliga myndigheter, funktioner och verksamheter placeras med hela landet som utgångspunkt. Nya myndigheter bör vidare regelmässigt placeras utanför . För verksamheter som är lokaliserade till bör den geografiska placeringen omprövas löpande. Endast i undantagsfall och efter en tydlig konsekvensanalys bör statlig verksamhet lokaliseras till huvudstadsregionen. För att stärka landets regioner och minska inflyttningstrycket i bör olika verksamheter och funktioner inom flera statliga myndigheter decentraliseras ut i landet från , sägs det i motion 2014/15:1799 av och (båda C). Motionärerna menar att det finns goda förutsättningar att lokalisera olika funktioner och verksamheter inom flera stora statliga myndigheter från till andra delar av landet. Staten kan på detta sätt bidra till en bättre balans inom landet, vilket skulle vara av nytta både för och landet i övrigt. Genom ett uttalande bör därför uppmana regeringen att ge de större statliga myndigheterna i uppdrag att utlokalisera delar av sina verksamheter från till andra delar av landet. Utskottet har vid återkommande tillfällen behandlat motioner liknande de utskottet nu har att behandla. I sitt ställningstagande (bet. 2013/14:NU2) påminde utskottet om de fastslagna principerna (se längre fram i detta avsnitt). Vidare noterade utskottet att de statliga myndigheterna enligt förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete är skyldiga att beakta möjligheter till decentralisering av sina verksamheter. När det gäller skärpta krav i myndigheternas regleringsbrev påminde utskottet om att ansvaret för den enskilda myndighetens interna organisation i regel är delegerat till myndighetens ledning. Regeringen har dock det övergripande ansvaret för att den statliga förvaltningen bedrivs rättssäkert och effektivt och att myndigheterna har likvärdig service och tillgänglighet för alla medborgare. Utskottet noterade att flera myndigheter i regleringsbreven hade fått i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheterna i deras arbete med hållbara regionala tillväxtfrågor. Strategin ska bl.a. grundas på den nämnda förordningen. Därtill noterade utskottet att har fått i uppdrag att göra en sammanställning och uppföljning av dessa strategier och att detta skulle redovisas . Samtliga motioner i avsnittet avstyrktes. En avvikande uppfattning redovisades i en reservationer (S, MP, V). Principerna redovisas i ett tidigare betänkande (bet. 2011/12:NU2). Sammanfattningsvis innebär de fastställda principerna att möjligheterna att placera myndigheter i länscentrum eller vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden alltid bör övervägas i första hand. Vidare ska en alternativ lokalisering kunna vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindre väl försörjda med sådan verksamhet. I varje fall bör en annan lokaliseringsort än övervägas. En utgångspunkt ska dock vara att myndigheterna även efter en sådan lokalisering ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38). I budgetpropositionen (utg.omr. 19) framhåller regeringen att det är av central betydelse för det lokala och regionala tillväxtarbetet att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen får inte leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Regeringen betonar att det är viktigt att statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet och menar att det handlar om att pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentrum eller vissa andra orter. En utgångspunkt är att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Därtill framgår (utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning) att regeringens utgångspunkt är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför och vidare att myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Som framgår av budgetpropositionen (utg.omr. 19) gav den förra regeringen och 2012 ett antal myndigheter i uppdrag att ta fram en strategi för myndighetens arbete med regionala tillväxtfrågor. Av regeringsuppdragen framgår att strategin ska grunda sig på förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete och på den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Enligt ett regeringsuppdrag ska göra en sammanställning och uppföljning av dessa strategier. Av uppdraget framgår att bl.a. ska sammanställa och följa upp hur nationella myndigheter med egna interna strategier bedömer mervärdet av en ökad samverkan och dialog med den regionala nivån och vilken roll strategierna ska spela. ska vidare lämna förslag till åtgärder som kan förbättra förutsättningarna för att de interna strategierna samlat ska kunna bidra till att förbättra och utveckla samverkan mellan de nationella och regionala nivåerna. Av rapportens slutsatser framgår bl.a. att de interna strategiernas bidrag enligt myndigheterna är internt. De interna strategiernas fokus är att konstatera, legitimera och diskutera det faktum att myndigheten arbetar med frågor inom området regional tillväxt. menar att detta kan ses som ett första steg, och för att gå vidare bör de interna strategierna utformas till verktyg för samspel och samverkan med den regionala samhällsnivån. gav regeringen ett antal myndigheter i uppdrag att ta fram långsiktiga strategier för myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet –2020. Flera av de myndigheter som tidigare haft i uppdrag att ta fram interna strategier finns bland de myndigheter som fått detta uppdrag. Uppdraget skiljer sig från det tidigare genom att det har en tydligare extern fokus. Strategierna ska grunda sig på någon eller flera av prioriteringarna i den nationella strategin för regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Syftet med uppdraget är att skapa bättre förutsättningar för myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet, bl.a. genom en vidareutvecklad och bättre samverkan mellan myndigheter och aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Strategierna ska bl.a. beskriva hur myndigheten avser att bidra till en utvecklad samverkan och dialog med regionalt utvecklingsansvariga aktörer, samt hur myndighetens samverkan med andra nationella myndigheter kan utvecklas i förhållande till regionalt utvecklingsansvariga aktörer. Uppdraget ska rapporteras av respektive myndighet till . I regleringsbrevet har fått i uppdrag att stödja myndigheterna i detta arbete och möjliggöra erfarenhetsutbyte. () har bl.a. till uppgift att lämna stöd till regeringen och myndigheterna gällande lokalförsörjningsfrågor. Stöd har t.ex. givits genom myndighetens analyser av lokalanvändning och lokalkostnader i staten. fick ESV i uppdrag att utreda frågor om statens lokalförsörjning, bl.a. frågor om myndigheternas lokalisering till och de skäl de har för detta samt metoder för att begränsa lokaliseringen till . Uppdraget redovisades i en rapport (ESV 2013:36) , och av budgetpropositionen (utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning) framgår att förslagen nu bereds inom . Här framgår även vidare att regeringen avser att gå vidare med några av de åtgärder som ESV föreslår och fortsätta att utveckla styrningen av den statliga lokalförsörjningen. I enlighet med ESV:s förslag anser regeringen att åtgärder behöver vidtas för att förbättra regeringens och myndigheternas beslutsunderlag inför regeringens beslut om att bevilja långa hyresavtal. Ett annat av de förslag regeringen avser att gå vidare med är att ge ESV i uppdrag att utveckla nyckeltal som kan ligga till grund för årliga jämförelser av statens samt enskilda myndigheters och myndighetskategoriers lokalkostnader. räknar man med att kunna redovisa nyckeltal avseende statens lokalförsörjning. Ambitionen är att t.ex. kontorsyta per anställd för vissa kategorier av myndigheter ska kunna presenteras. Syftet är att öka incitamenten till effektivisering samt förbättra underlaget för myndighetsstyrningen. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på någon annan plats. Utskottet vill redan inledningsvis deklarera att det alltjämt ställer sig bakom de principer som slagit fast och som finns redovisade i detta betänkande. Utskottet vill vidare understryka vikten av att alla medborgare har goda möjligheter att ta del av de offentliga tjänsterna, liksom att verksamheten är rättssäker och effektiv och att den i relation till de skatter och avgifter som svarar för dess finansiering fungerar kostnadseffektivt. Detta ligger i linje med såväl målet för den regionala tillväxtpolitiken som målet för den statliga förvaltningspolitiken, vilka utskottet redovisat i detta betänkande. I flera av de här aktuella motionerna konstateras att huvudkontoren för en majoritet av de nya myndigheter som tillkommit har hamnat i , och att ett antal myndigheter som varit lokaliserade ute i landet dessutom har flyttat tillbaka till . I likhet med vad som uttrycks i flera av motionerna anser utskottet att detta är en oroväckande utveckling. Det handlar om att kunna erbjuda medborgare offentlig service på likvärdiga villkor, oavsett om de bor i en stad eller på landsbygden. Dessutom kan lokalisering av myndigheter i olika delar av bidra till att hela landets resurser bättre tas till vara.