bet · H201KU15 · 2015-04-14 00:00:00 — OSL ska enligt 2 kap. 3 § gälla även för bl.a. aktiebolag där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Kommuner eller landsting som äger mer än hälften av aktierna i ett aktiebolag ska anses utöva ett rättsligt bestämmande inflytande över bolaget. Enligt en dom från Regeringsrätten (numera ) ska inte , som var en av föregångarna till SKL innan det slogs ihop med , likställas med landsting i detta sammanhang (RÅ 1997 not. SOS Alarm är därmed inte heller ett sådant enskilt organ som omfattas av OSL, varför lagens sekretessbestämmelser eller sekretessbrytande bestämmelser inte är direkt tillämpliga i SOS Alarms verksamhet. Mellan svenska staten och SOS Alarm finns ett alarmeringsavtal som reglerar SOS-tjänsten och vissa alarmeringstjänster. SOS Alarm ska enligt avtalet driva SOS-centraler som upprätthåller SOS-tjänsten för nödnumret 112 i hela landet. Det är därmed SOS Alarm som tar emot och hanterar alla samtal till nödnumret 112. De larmar sedan vidare till polisen, räddningstjänsten, ambulansen osv. För verksamheten hos SOS Alarm gäller lagen (1981:1104) om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler. Enligt 4 § i den lagen får den som är eller har varit verksam hos en alarmeringscentral inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon i verksamheten har fått veta om sådant som har yttrats vid ett telefonsamtal där någon vill tillkalla eller komma i kontakt med polisen, räddningstjänsten, ambulansen osv. och som rör en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden eller som rör förhållanden av betydelse för rikets försvar, folkförsörjningen eller förebyggandet och beivrandet av brott. När det gäller vårdärenden omfattas SOS Alarms personal dessutom av den tystnadsplikt som gäller för enskilda vårdgivare enligt patientsäkerhetslagen (2010:659). Dessa bestämmelser innebär att personalen inte obehörigen får röja vad de i verksamheten har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden (1 kap. 4 § 6 och 6 kap. 12 §). lämnade betänkandet En myndighet för alarmering (SOU 2013:33). Där föreslår utredningen att en nationell alarmeringsfunktion inrättas med uppdrag att säkerställa en snabb, säker och effektiv larmbehandling. Verksamheten ska enligt förslaget bedrivas i myndighetsform för att tillgodose behovet av långsiktigt stabila förutsättningar, ge bättre förutsättningar för samverkan samt ge och regeringen bättre möjligheter att styra och granska verksamheten. Förslagen bereds inom . har vidare, med bifall till ett motionsyrkande, genom ett tillkännagivande uppmanat regeringen att följa upp med att utreda hur en sammanhållen myndighet för alarmeringstjänsten bör organiseras, särskilt utifrån hur de framtida gränsdragningarna mellan olika aktörer ska fungera. Genom att samla ansvaret hos en myndighet förbättras enligt försvarsutskottet möjligheterna till samverkan med alla delar i larmkedjan (bet. 2014/15:FöU6 s. 23, rskr. 2014/15:104). pågår arbete med att ta fram utredningsdirektiv i enlighet med beslut. Utskottet har vid tidigare behandling av en liknande motion inte funnit skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterlyste (bet. 2011/12:KU9 s. 28). Vid senare behandling av motsvarande yrkanden hänvisade utskottet dessutom till beredningen av arbete, som inte borde föregripas, och avstyrkte motionerna (bet. 2013/14:KU25 s. 18). SD reserverade sig och anförde att polisens arbete riskerar att fördröjas om polisen inte får uppgifter om akuta situationer som den övriga räddningstjänsten. Även justitieutskottet har avstyrkt likalydande motioner med hänvisning till det då pågående utredningsarbetet (bet. 2012/13:JuU2 s. 23 f.). Mot detta reserverade sig S respektive SD. Utskottet konstaterar dels att tidigare lämnade utredningsförslag som rör utformningen av alarmeringstjänsten bereds inom , dels att tagit initiativ till ytterligare utredningsarbeten. Dessa arbeten bör inte föregripas. Motion 2014/15:3004 (SD) yrkande 16 avstyrks därför. Publicering av bilder för brottsbekämpning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om möjligheten att publicera bilder på misstänkta brottslingar. (M) begär i motion 2014/15:310 att poliser ska få publicera bilder på seriebrottslingar så att allmänheten kan hjälpa till att klara upp fler brott. Motionären anför att fler brott skulle upp om allmänheten fick se bilder av dömda brottslingar och från exempelvis övervakningskameror för att hjälpa polisen med identifieringen av misstänkta. Sekretess gäller enligt 18 kap. 1 § OSL för en uppgift som hänför sig till förundersökning i brottmål eller till en angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i ett sådant mål eller i en annan verksamhet för att förebygga brott, om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs. Sekretess gäller vidare för uppgifter om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden i bl.a. en förundersökning i brottmål eller en annan verksamhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av bl.a. åklagare eller polis om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men (35 kap. 1 § OSL). Att publicera bilder på gärningsmän på internet innebär en behandling av personuppgifter och polisdatalagen (2010:361) är tillämplig. Datainspektionen har, i ett yttrande till (dnr 1525-2009) i ett samråd om polisens publicering av bilder på okända gärningsmän på in-ternet, anfört att internetpublicering av bilder på misstänkta gärningsmän typiskt sett innebär att integritetskänsliga uppgifter sprids till envar. En publicering på internet uppvisar, till skillnad från andra former av utlämnande, enligt Datainspektionen även vissa särskilda särdrag som har betydelse för intrånget i den personliga integriteten. Det handlar t.ex. om kontroll över det fortsatta användande som sker efter publicering. Uppgifter på internet tenderar att spridas obehindrat och är svåra och ibland omöjliga att vid behov rätta eller ta bort när skälen för publicering inte längre finns. Enligt Datainspektionen leder avvägningen mellan värdet av en publicering och den enskildes skyddsintresse till bedömningen att polisen endast i undantagsfall kan publicera bilder på okända gärningsmän på internet. Det kan enligt Datainspektionen vara fråga om särskilt grov brottslighet eller om att gärningsmannen på goda grunder kan antas vara farlig för allmänheten eller enskilda. har gett ut Allmänna råd om publicering av bilder av misstänkta personer. Av dessa följer bl.a. att det som huvudregel ska vara fråga om grova brott för att motivera en publicering, dvs. brott för vilket det inte är föreskrivet ett lägre straff än fängelse . Det kan också handla om att publicera bilder på dömda brottslingar som har avvikit från sitt straff. En förutsättning för att publiceringen över huvud taget ska vara aktuell är enligt de allmänna råden att det inte råder någon tvekan om att personen på bilden är den misstänkte. Om andra personer förekommer på bilden måste dessa vara avidentifierade (RPSFS 2011:7, FAP 188-1). Utskottet konstaterade vid behandlingen av en liknande motion under förra att en avvägning alltid måste göras mellan den integritetskränkning som ett offentliggörande eller en personuppgiftsbehandling innebär och det intresse åtgärden ska tillgodose. I likhet med Datainspektionen ansåg utskottet att en publicering av bilder på brottsmisstänkta typiskt sett innebär ett alltför stort intrång i den personliga integriteten. Motionen avstyrktes (bet. 2013/14:KU25 s. 24). Utskottet ser positivt på att genom sina Allmänna råd erbjuder vägledning kring när en publicering av bilder på brottsmisstänkta kan komma i fråga. Utskottet anser inte att den rättsliga regleringen till skydd för den enskildes integritet i dessa avseenden bör ändras. Motion 2014/15:310 (M) avstyrks. Offentlighet i skolor med enskild huvudman Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om offentlighetsprincipens tillämpning i skolor med enskild huvudman. m.fl. (samtliga SD) begär i motion 2014/15:2943 yrkande 3 att OSL ska gälla även i skolor med enskild huvudman. Motionärerna anför att eftersom även fristående skolor finansieras av skattemedel bör offentlighetsprincipen gälla i deras verksamhet. De kommunala och de fristående skolorna verkar annars inte under jämlika förhållanden. Motionärerna konstaterar att frågan om handlingsoffentlighet är föremål för pågående utredningsåtgärder och ser fram emot skarpa förslag som ett resultat av dessa. Offentlighetsprincipen gäller i skolor som inte drivs i privat regi. Allmänna handlingar ska därmed på begäran lämnas ut av sådana skolor om det inte finns något hinder på grund av sekretess. Sekretess gäller enligt 23 kap. 1 och 2 §§ OSL i förskola, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden i bl.a. elevhälsa och övrig elevstödjande verksamhet, om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Vissa privaträttsliga organ kan genom en reglering i OSL vara skyldiga att tillämpa bestämmelserna om allmänhetens rätt att ta del av allmänna handlingar (2 kap. 3 och 4 §§ OSL). Skyldigheten gäller bl.a. i sådan verksamhet som anges i bilagan till OSL. Skolor med enskild huvudman, även kallade fristående skolor, är privaträttsliga subjekt. De utgör dock inte sådana organ som enligt OSL och dess bilaga är underkastade offentlighetsprincipen. Enligt bestämmelser i skollagen (2010:800) har den kommun där en fristående skola är belägen emellertid rätt till insyn i verksamheten (se bl.a. 10 kap. 41 § och 15 kap. 34 §). Den parlamentariskt sammansatta hade till uppdrag att se över regler och villkor för fristående skolor m.m. (dir. 2011:68). Kommittén överlämnade betänkandet Friskolor i samhället (SOU 2013:56). Kommittén menade, bl.a. mot bakgrund av att de fristående skolorna är helt skattefinansierade och att de bedriver myndighetsutövning, att de fristående skolornas verksamhet ska präglas av öppenhet och vara öppen för insyn. Kommittén gjorde därför bedömningen att offentlighetsprincipen ska införas i fristående skolor. Kommittén ansåg dock att vissa praktiska konsekvenser behöver analyseras närmare innan en lagändring kan träda i kraft. Regeringen redovisade i propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112 s. 67 f.) sin bedömning att offentlighetsprincipen bör införas i fristående skolor. En särskild utredare har fått i uppdrag att lämna förslag om hur offentlighetsprincipen i praktiken kan införas i fristående skolor och göra konsekvensanalyser av en sådan reglering (U2014:12, dir. 2014:91). Utredaren ska bl.a. utreda hur en reglering för fristående skolor kan utformas för att offentlighetsprincipen ska bli praktiskt tillämpbar på såväl huvudmannanivå som skolenhetsnivå samt överväga om det behöver göras någon ändring i sekretessregleringen och i så fall föreslå hur denna ändring bör se ut. Vidare ska utredaren bl.a. överväga om och i så fall i vilken utsträckning skollagens bestämmelser om kommuners insynsrätt fortfarande fyller en funktion om offentlighetsprincipen införs. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden med liknande innehåll. Motionerna avstyrktes då med hänvisning till den då pågående beredningen av utredningsförslag (bet. 2011/12:KU9 s. 32 och 2013/14:KU25 s. 24). Utskottet konstaterar att en särskild utredare har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för offentlighetsprincipens tillämpning i fristående skolor. Detta arbete bör inte föregripas, varför motion 2014/15:2943 (SD) yrkande 3 avstyrks. Konsekvensanalyser om den personliga integriteten, punkt 2 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1058 av och (M) yrkande 1 och 2014/15:1883 av m.fl. (FP). Enskilda lämnar elektroniska fotspår efter sig i väldigt många vardagliga aktiviteter, såsom telefonsamtal, sms, bibliotekslån, kortköp och resor. I takt med den tekniska utvecklingen ökar också möjligheterna att samla in och använda sådan information. Detta påverkar den enskildes integritet. På samma sätt som det i lagstiftningsarbetet finns krav på att exempelvis miljökonsekvensanalyser ska göras, bör det finnas krav på att utreda i vilken utsträckning ett lagförslag kan få konsekvenser för den enskildes personliga integritet. På det sättet skulle integritetsaspekterna alltid bedömas innan nya lagar antas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:189 av m.fl. (V). Det är ett ökande problem att personer utsätts för hat eller hot på grund av exempelvis sin etnicitet, religion, sexuella läggning, könsidentitet eller funktionsnedsättning. Det är dessutom tydligt att kvinnor är särskilt utsatta. Näthat är därmed på många sätt ett nytt slags kvinnohat. Hat, hot och kränkningar på internet behöver prioriteras högre av polisen. Dessutom behövs en funktion i samhället som kan tillvarata enskildas rätt att inte blir kränkta eller hotade på internet. En nätombudsman bör ges i uppdrag att stödja och hjälpa den som har blivit utsatt, bl.a. genom att förmå den som ansvarar för en webbsida att ta bort kränkande kommentarer och att driva skadeståndsprocesser mot den som uttalar sig kränkande eller hotfullt. Ett eventuellt kommande integritetsskyddsråd ser inte ut att få de uppgifter som en nätombudsman bör ha. Regeringen bör därför inrätta en nätombudsman. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sekretessbrytande bestämmelser vid vanvård av djur, punkt 6 (M, C, FP, KD) av (M), (C), (M), (FP), Skånberg (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:410 av (FP) yrkande 5. I relationer där det förekommer våld är det inte ovanligt att det även finns djur som far illa. Våldet mot husdjuret bidrar dessutom ofta till att ytterligare försvåra situationen för den misshandlade partnern eftersom han eller hon av omsorg om djuret inte vågar lämna relationen. I sådana situationer är det viktigt att och andra myndigheter som får kännedom om problemen kan samarbeta med djurskyddsinspektörer. förslag innebar bl.a. att en sekretessbrytande bestämmelse ska införas i offentlighets- och sekretesslagen så att hälso- och sjukvårdspersonal samt får lämna uppgifter vidare om djurskyddsproblem till den berörda kontrollmyndigheten. Vi anser att utredningens förslag bör genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Behandling av personuppgifter inom kriminalvården, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1106 av (SD). För att kunna förstå trender, mönster och hur samhället utvecklas måste man ha tillräcklig information och statistik. Brottsförebyggande rådets undersökningar visar att invandrare är överrepresenterade när det gäller framför allt vålds- och sexualbrott. Sådan statistik är dock inte lättillgänglig, varför det blir svårt att följa utvecklingen. Sedan dessa undersökningar genomfördes är dessutom inte någon uppföljning gjord eller planerad. Såsom lagen tolkas för inte Kriminalvården statistik över nationell bakgrund för de invandrare i svenska fängelser som har fått svenskt medborgarskap. Men som självt konstaterat föreligger det stora skillnader inom gruppen med svenska medborgare, där invandrare som har fått svenskt medborgarskap utmärker sig negativt i brottsstatistiken. Även andra generationens invandrare utmärker sig. Vi anser att lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter i Kriminalvården, personuppgiftslagen (1998:204) och lagen (2001:99) om den officiella statistiken bör reformeras för att möjliggöra fördjupade statistiska underlag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tystnadsplikt för tolkar, punkt 10 (M, C, FP, KD) av (M), (C), (M), (FP), Skånberg (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:852 av (KD). Tolkar spelar en viktig roll för att personer som talar olika språk ska kunna kommunicera med varandra och för att den som inte talar eller förstår svenska ändå ska kunna ta del av och lämna information. Detta är av central betydelse vid myndighetskontakter av olika slag, men också i andra sammanhang. Om en icke auktoriserad tolk anlitas av någon annan än en myndighet är tolken inte bunden av tystnadsplikt. Uppgifter som exempelvis en präst får del av under ett själavårdande samtal omfattas av stark sekretess. Om en icke auktoriserad tolk anlitas vid sådana samtal omfattas denne däremot inte av tystnadsplikten. Detta är en brist i dagens lagstiftning. Det finns därför ett behov av att utreda en enhetlig reglering, så att samma regler om tystnadsplikt gäller för alla tolkar och översättare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sekretessbrytande regler för SOS Alarm, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3004 av m.fl. (SD) yrkande 16. Dagens sekretessregler och samtalsordning för larmsamtal till SOS Alarm innebär att polisen riskerar att få information senare än övriga räddningsaktörer. Detta leder till ett onödigt dubbelarbete och till att polisens insatser försenas, vilket i sin tur riskerar att medföra riskfyllda utryckningar och ett försvårat polisarbete. Det är därför nödvändigt att sekretessreglerna ändras så att polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som den övriga räddningstjänsten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sekretessbrytande bestämmelser vid vanvård av djur, punkt 6 (SD) (SD) och (SD) anför: Det är enligt vår mening angeläget att och andra myndigheter som får kännedom om att husdjur far illa utan hinder av sekretess kan uppmärksamma djurskyddsinspektörer på problemet. I likhet med utskottet anser vi dock att den pågående beredningen av utredningsförslagen i dessa frågor inte bör föregripas, varför motion 2014/15:410 (FP) bör avstyrkas. Offentlighet i skolor med enskild huvudman, punkt 13 (SD) (SD) och (SD) anför: I skolor i offentlig regi gäller offentlighetsprincipen. Var och en har därmed rätt att ta del av allmänna handlingar om inte sekretess hindrar det. Fristående skolor är däremot inga myndigheter och omfattas därför inte av skyldigheten att lämna ut handlingar. Eftersom även dessa skolor delvis finansieras av allmänna medel bör insynen i bl.a. skolornas ekonomi enligt vår mening vara densamma. Offentlighetsprincipen bör därför gälla även för fristående skolor. I likhet med utskottet anser vi dock att det pågående utredningsarbetet i dessa frågor inte bör föregripas. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:22 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna integriteten och konsumentens rättigheter i den digitala världen. 2014/15:128 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en bestämmelse om uppenbart missbruk av offentlighetsprincipen bör utformas och att regeringen bör återkomma till med förslag. 2014/15:189 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta en nätombudsman. 2014/15:211 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en bred översyn av handeln med personuppgifter. 2014/15:296 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om offentlighetsprincipen missbrukas i syfte att planera och begå brott. 2014/15:310 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisen bör kunna publicera bilder på seriebrottslingar så att allmänheten kan hjälpa till att klara upp fler brott. 2014/15:392 av (M): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rättssäkerheten och skyddet av den personliga integriteten bör bevakas som allt fler e-tjänster utvecklas och används inom både privat och offentlig sektor. 2014/15:405 av och (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avläsning på offentliga platser av människor via radioetiketter (RFID) i deras kläder eller andra tillhörigheter måste regleras i lag. 2014/15:410 av (FP): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en sekretessbrytande regel bör införas i offentlighets- och sekretesslagen så att hälso- och sjukvårdspersonal samt får lämna uppgifter om djurskyddsproblem vidare till kontrollmyndigheten. 2014/15:414 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett förbud bör införas mot att bygga upp tekniska system som i masskala identifierar människor på offentliga platser. 2014/15:852 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av en samlad lagstiftning i syfte att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar. 2014/15:1016 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sekretess. 2014/15:1058 av och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utredningsförslag som på olika sätt berör eller kan påverka den personliga integriteten måste utföra och redovisa konsekvensanalyser med avseende på personlig integritet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resehistorik för olika personers kollektivtrafikresor bör få sparas . 2014/15:1106 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra lagarna för att möjliggöra fördjupade statistiska underlag om invandring och personer med invandrad bakgrund. 2014/15:1181 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över sekretessåldern vid lagöverträdelse av dokumenterat narkotikamissbruk samt att stärka förälders/målsmans rätt till information. 2014/15:1496 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att se över vilka öppna register som det kan finnas skäl att förändra för att stärka människors integritet. 2014/15:1579 av och (FP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att av integritetsskäl införa ett kontantbetalningsalternativ vid betalning av trängselskatt eller trängselavgifter. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förtydligande i 9 och 10 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om att det inte är tillåtet att lämna ut uppgifter om beslut i trängselskatteärenden till annan myndighet. 2014/15:1627 av Skånberg och (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta krafttag mot kränkningar på internet. 2014/15:1883 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på integritetskonsekvensutredning bör införas för beslut om offentliga och halvoffentliga system som kan påverka medborgarnas personliga integritet. 2014/15:2428 av (C):