bet · H201MJU13 · 2015-05-21 00:00:00 — För det första är sambandet mellan ekonomisk tillväxt och klimatpåverkan inte brutet i , som den tidigare regeringen hävdade. För det andra behöver rättvisa globala klimatavtal och nationella målsättningar bygga på konsumtionsbaserad bokföring av växthusgasutsläppen. rapporterar sin officiella statistik av växthusgasutsläpp till UNFCCC, . I denna statistik ingår endast de utsläpp som sker inom . bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik om växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatfinansiering, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 10. I (UNFCCC) är principerna för hur framtida klimatöverenskommelser ska göras klara. Det är de industrialiserade länderna som historiskt har smutsat ned och därför måste ta ledningen för utsläppsminskningarna. Vid klimatkonventionens toppmöte i enades länderna om en handlingsplan för hur den rika världen ska stödja de som drabbas värst av klimatförändringarna. En av knäckfrågorna är hur teknik och resurser ska kunna föras över till syd. Handlingsplanen slår fast att de rika länderna måste hjälpa de fattiga med finansiellt stöd och ny teknik, och man konstaterar att resurserna måste vara ”tillräckliga, förutsägbara och beständiga”. bör i internationella klimatförhandlingarna verka för att klimatfinansiering sker utanför det ordinarie biståndet med nya additionella medel. Detta bör ges regeringen till känna. Jämställdhetsperspektiv i klimatsammanhang, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 12. bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt. Globalt har genusinriktade projekt som syftat till att antingen minska utsläppen eller anpassa sig till klimatförändringarna visat att kvinnors fulla delaktighet i beslut räddar liv, skyddar känsliga naturresurser och minskar utsläppen av växthusgaser. I många utvecklingsländer har kvinnor och män haft olika roller när det gäller hantering av naturresurser. Med ett förändrat klimat kan kvinnor, som ofta ansvarar för vatten- och matförsörjning, bli särskilt drabbade. Alla mekanismer eller finansieringar för katastrofhantering, utsläppsminskning eller anpassning kommer att vara otillräckliga om inte kvinnor deltar fullt ut i utformning, beslutsfattande och genomförande. För att klimatanpassningen ska vara effektiv måste bakomliggande underlag innehålla genusanalyser av de åtgärder som görs. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatmål för EU, punkt 9 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1899 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 i denna del och 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 8 och 13. Det allvarligaste miljöhotet människan står inför är klimatförändringen. Effekterna av den alltför snabba uppvärmningen av jorden slår hårdast mot den fattiga delen av jordens befolkning. Risken ökar för att olika ekologiska system kollapsar. Stora ansträngningar måste göras för att skapa internationella överenskommelser som effektivt möter detta hot. Alliansregeringens förhandlingslinje i EU var att medlemsländerna skulle enas om ett klimatmål där utsläppen ska minska med sammantaget till 2030. Internt inom EU ska en minskning om uppnås, under förutsättning att det sker genom en kostnadseffektiv fördelning mellan EU:s medlemsländer. Den resterande minskningen om ska uppnås via internationella mekanismer i samband med att andra utvecklade länder tar sin andel av utsläppsminskningarna. Alliansens linje är ambitiös och har möjlighet att få gehör inom EU. Många länder är negativa till det förslag och den linje som regeringen förespråkar om en minskning till 2030 enkom inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatmål för EU, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 8 och 13 samt 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:1899 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 i denna del. Klimatmål bör formuleras i termer av det miljöproblem vi vill lösa och inte i termer av de medel vi har för att lösa det. Forskning har visat att bindande mål för förnybar energi inom EU kraftigt kan öka kostnaderna utan att utsläppen för den delen minskar. Regeringen bör driva som svensk linje att EU:s medlemsstater inte ska anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än världens övriga stora utsläppare. Att EU ska gå före och ställa markant hårdare krav på medlemsstaternas industrier i förhållande till den globala marknaden ser vi som långsiktigt ohållbart. vänder sig således emot att och EU ensidigt beslutar om väsentligt större utsläppsminskningar av klimatgaser än vad som nås i internationella avtal. är i det stora hela inte någon signifikant aktör, och även om länder skulle nå nollutsläpp är den reella effekten av de globala utsläppen högst begränsad. När tog beslut om nya klimat- och energimål för EU till 2030 öppnade man upp för att anpassa målen efter att nya globala avtal finns på plats. vill understryka vikten av att EU anpassar sina egna åtaganden efter ett framtida globalt utsläppsminskningsavtal. En uppfattning som är central för är att bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser ska uppnås utan att äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. Det är nödvändigt att åtaganden inom EU kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå. anser därmed att regeringen i förhandlingarna för den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att åtagandena för medlemsstaterna ska kunna justeras till faktiska internationella avtal som omfattar alla världens stora utsläppare såsom , , , och . Detta bör ges regeringen till känna. Klimatmål för EU, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2014/15:1899 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 8 och 13 samt 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 i denna del. bör driva kravet att EU höjer klimat- och energimålen till 2030. fattade beslut om nya klimat- och energimål för EU till 2030. förslag på mål är långt ifrån de nödvändiga nivåer som krävs för att EU ska ta sitt klimatansvar. motsatte sig beslutet som enda parti i riksdag. I slutsatserna infördes en ny text där rådet ges möjlighet att se över rådsslutsatserna. bör utnyttja denna möjlighet och verka för högre ambitioner. EU borde ha följande klimat- och energimål. Till 2030 ska utsläppen av växthusgaser minska med jämfört med , och minskningarna ska ske inom . Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. Alla verksamheter ska åläggas att energieffektivisera . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. Givet att världens utsläpp fortsätter att öka och att historiskt sett står för en stor del av den totala utsläppsmängden är detta att betrakta som minimikrav. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s utsläppshandelssystem, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 7. En grundläggande reform av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) bör ske. Handelssystemet bör vara EU:s viktigaste styrmedel för att minska utsläppen. Det bör skapas ett högt pris för att smutsa ned. , med en prisnivå på per ton, fungerar inte systemet. Inom välkomnar vi därför kommissionens förslag till åtgärder för att stärka handelssystemet, men de är inte tillräckliga. Vi vill ha ett lägre utsläppstak (dvs. en brantare linjär utsläppskurva) som korresponderar med kravet om totala minskningar på till 2030. Vi vill också ha ytterligare åtgärder i närtid (dvs. ) för att komma till rätta med problemet med överutbud av utsläppsrätter och det för låga priset på utsläppsrätter. Alla utsläppsrätter måste auktioneras ut. Vi motsätter oss toppmötets beslut om att utsläppsrätter ska kunna delas ut gratis. bör därför driva ett krav på reformering av EU ETS. Detta bör ges regeringen till känna. Markanvändning m.m. vid utsläppsberäkning, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2014/15:1546 av (SD). Regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av utsläpp av klimatgaser ska utgå från faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändningen. anser att LULUCF (land-use, land˗use change and forestry) ska ingå i medlemsstaternas mål om utsläpp av klimatgaser. Detta är viktigt för att uppnå rättvisa och stimulera till en ansvarsfull skogspolitik. Dock ser vi det som märkligt om medlemsstaterna efter förhandlingar endast kan tillgodoräkna sig nya förändringar av markanvändning. Utgångspunkten måste givetvis vara att fastställa nationernas faktiska nettoutsläpp med markanvändning inkluderat och sedan utgå från dessa nya siffror i samtliga beräkningar. Detta bör ges regeringen till känna. Nationella klimatmål, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3064 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. måste skärpa sina nationella utsläppsminskningsmål till 2020 och till 2050 för att uppnå ett globalt 1,5-gradersmål. Till 2020 bör de totala utsläppen av växthusgaser i minska med (jämfört med ) genom åtgärder inom landet. För den icke handlande sektorn blir klimatmålet en minskning i jämfört med . I ton räknat handlar klimatmålet om att minska utsläppen med koldioxidekvivalenter (CO2e) i . Utsläppen bör minska från CO2e 1990 till CO2e 2020. Till 2050 bör de totala utsläppen av växthusgaser i minska , dvs. bör anta målsättningen att vårt nationella klimatmål till 2020 ska uppnås utan köp av utsläppskrediter via CDM (mekanismen för ren utveckling) och JI (gemensamt genomförande). Mer än en tredjedel av den tidigare regeringens klimatåtgärder vidtogs genom uppköp av billiga utsläppskrediter i andra länder. Dessutom har den tidigare regeringen drivit denna politik på EU-nivå och underminerat EU:s klimat- och energipaket genom att tillåta stora uppköp av utsläppskrediter i stället för investeringar på hemmaplan. Internationella klimatinvesteringar är nödvändiga, men dessa bör inte användas för att nå det nationella klimatmålet. Vår förhoppning är att regeringen intar en sådan hållning, inte minst för att klargöra inriktning inför klimattoppmötet i . I stället för köp av projektbaserade utsläppskrediter med tveksam miljöeffekt vill vi i driva en politik för kraftfulla och långsiktiga klimatinvesteringar i utvecklingsländerna. Det ska vara investeringar som bidrar till nya minskningar av utsläppen och till en rättvis samhällsomställning. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatekonomi, punkt 13 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 14. Regeringen bör driva på för en New Climate Economy – ny klimatekonomi. Hållbar ekonomisk tillväxt är en förutsättning för en bättre miljö, och en offensiv miljöpolitik är en förutsättning för god ekonomisk utveckling. Hållbar ekonomisk tillväxt innebär att vi kan göra mer med mindre resurser och att ny grön klimatsmart tillgänglig teknik kan växa fram. Hållbar tillväxt kan leda till nya jobb och gröna företag. Hållbar tillväxt kan även leda till nya innovationer som minskar utsläppen eller producerar förnybar energi och till mer resurser som kan satsas på att rena sjöar och vattendrag. På initiativ av alliansregeringen har rapporten – The New Climate Economy Report tagits fram med hjälp av underlag från mer än 100 organisationer från alla kontinenter och med hjälp av ett analytiskt arbete som utförts av åtta forskningsinstitut. Ur detta har ett globalt tiopunktsprogram tagits fram där man lyckats visa att miljönytta med tillväxt skulle kunna åstadkomma 50–av de utsläppsminskningar som behövs för att begränsa den globala medeltemperaturökningen till två grader Celcius. Lärdomarna av rapporten bör nyttjas i för att förena fortsatt ekonomisk tillväxt med god miljö. Detta bör ges regeringen till känna. Den svenska klimatpolitikens effekter, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 2. Regeringen bör göra en analys av effekterna av en föregångspolitik på klimatområdet. Svensk klimatpolitik har länge byggt på att ska gå före andra länder på området och besluta om betydligt större utsläppsminskningar. Tanken bakom detta är att på detta sätt ska kunna påverka andra länder i samma riktning. Problemet med denna strategi är att det inte finns något som tyder på att den fungerar. Det finns ingen forskning på området som stöder att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Enligt teorin om koldioxidläckage kan det t.o.m. vara så att denna politik genom s.k. koldioxidläckage bidrar till att öka utsläppen i andra länder. Vi i anser att en genomgripande analys av föregångspolitiken och risken för koldioxidläckage skyndsamt behöver genomföras så att inte värdefull svensk industri försvinner utomlands till ingen nytta för miljömålen men till en stor samhällskostnad. Detta bör ges regeringen till känna. Koldioxidransonering, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 16. Koldioxidransonering innebär att ett tak sätts upp för utsläpp av koldioxid och att utsläppen fördelas lika inom befolkningen genom ransoner. Ett antal olika modeller för detta har utvecklats i . Förutom att ett tak sätts för utsläppen kan det finnas många andra fördelar. Vi vet att höginkomsttagare, och män generellt, orsakar högre utsläpp av växthusgaser än låginkomsttagare och kvinnor. I motsats till dagens förhållande skulle ett ransoneringssystem innebära att höginkomsttagare måste betala till låginkomsttagare om de vill göra större utsläpp än de tilldelats. Vi i menar dock att det är för tidigt att fastställa att koldioxidransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering behövs underlag för bl.a. hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. En utredning bör därför tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Detta bör ges regeringen till känna. Livsmedelskedjans klimatpåverkan, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:255 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Det bör införas ett mål om att till 2020 minska köttkonsumtionen jämfört med dagens nivåer. Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. En ansvarsfull hållning vore därför att anta ett nationellt mål om att minska köttkonsumtionen till 2020, jämfört med dagens nivåer. För att uppnå målet om en minskning av köttkonsumtionen till 2020 bör en handlingsplan tas fram för hur livsmedelskedjans klimatpåverkan, inklusive animalieproduktionens klimatpåverkan, ska minska. Med internationella mått mätt är en storkonsument av animaliska produkter, och konsumtionen har ökat kraftigt. En viktig orsak till detta är EU-medlemskapet och en allt billigare import som en följd av att gränshinder har tagits bort. är nästan hälften av allt kött som konsumeras i importerat. Svenskarna äter mer kött . har konsumtionen ökat , från per person och år till per person (Köttkonsumtionen i siffror, , rapport 2013:2). Med den nivån hamnar svensken långt över världssnittet på per person och år. Den ökande köttkonsumtionen har fått de svenska utsläppen att öka kraftigt. Enligt Trends in greenhouse gas emissions from consumption and production of animal food products (, , , , Animal, ) har utsläppen från den svenska konsumtionen av animalier ökat till CO2e, dvs. nästan lika mycket som utsläppen från personbilar. Forskarnas slutsats är att möjligheterna att minska utsläppen med en effektivare produktion är begränsade. Om världen ska lyckas att begränsa den globala uppvärmningen till max måste konsumtionen av animaliska produkter minska (, , , , Animal, ). vill verka för beteendeförändringar för en hållbarare livsmedelskonsumtion. har resonerat kring exempelvis subventioner till utsläppsminskande åtgärder, stöd för att fasa ut den klimatmässigt sämsta produktionen samt information och utbildningsinsatser. Med rätt metoder tror vi att det finns goda möjligheter att minska animaliekonsumtionen. Detta bör ges regeringen till känna. Nationell klimatanpassning, punkt 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2014/15:2525 av (MP) yrkandena 1 och 7. har ett stort engagemang för miljön, både nationellt, regionalt och globalt och i denna kontext ser vi allvarligt på de ökade utsläppen av växthusgaser i världen och de effekter detta kan få. noterar vi att den vetenskapliga diskussionen är levande, bl.a. påpekas vid sidan av den dominerande forskningen att den globala medeltemperaturen inte ökar eller ökar mycket långsamt , varför det finns anledning att ha ett öppet sinne när det kommer till synen på effekterna av ökad förekomst av växthusgaser i vår atmosfär. är det viktigt att försiktighetsprincipen får råda. Vi måste alltså förbereda oss på att vi kan få ett betydligt varmare klimat redan under detta århundrade. Vi kan också vara tämligen säkra på att klimatet kommer att variera och att kommer att ställas inför utmaningar till följd av extremväderhändelser. Detta kommer att ske oavsett hur många miljarder vi väljer att lägga på s.k. klimatsatsningar. Därför är det rimligt att ett större fokus förutom på forskning läggs på att säkra svensk infrastruktur mot ett varierat klimat. I detta arbete är det viktigt att såväl fördelar som nackdelar till följd av ett varmare klimat tas med i analysen. Ett större finansiellt fokus bör därför läggas på att förbereda för eventuella framtida klimatförändringar. Detta bör ges regeringen till känna. Nationell klimatanpassning, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2525 av (MP) yrkande 1 och 2014/15:2525 av (MP) yrkande 7 och 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 14. I likhet med merparten av EU:s länder behöver anta en nationell klimatanpassningsstrategi. Det går inte längre att med trovärdighet hävda att kommunerna bör klara klimatomställningsarbetet på egen hand. Problemen är för stora och för kostsamma för kommunerna. Därför är en nationell samordning, ett gemensamt ansvarstagande och medfinansiering grundförutsättningar för att skydda liv och egendom. Detta bör ges regeringen till känna. Småskalig biogasproduktion, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Lagstiftningen om vad som får rötas till biogas bör ses över. Ett alternativ för att minska slaktavfallskostnader för vilthanteringsanläggningar är att se över lagstiftningen om vad som får rötas till biogas. Detta bör ges regeringen till känna. Småskalig biogasproduktion, punkt 22 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 8. Det bör ske en omprövning av regelverket för småskalig biogasframställning så att det blir möjligt att ta emot andra substrat än stallgödsel för biogasproduktion utan hygienisering. Vissa små biogasproducenter efterfrågar en möjlighet att kunna ta emot matrester från exempelvis skolkök att blanda in tillsammans med stallgödseln i rötningsprocessen. Det är inte tillåtet på grund av risken för smittspridning. kan det anföras att i det fall salmonellabakterier påträffas i matresterna från ett skolkök existerar mer allvarliga problem än en eventuell smittspridning vid en rötningsprocess. Det borde inte vara svårt att få fram säkra förfaranden för att små biogasproducenter, utan egen hygienisering av substrat, ska kunna ta emot och hantera visst avfall utöver stallgödsel. Det är vår mening att regelverket även i detta sammanhang bör omprövas och utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. Biogasproduktion med hjälp av tång m.m., punkt 23 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 6. lider av förhöjda halter av näringsämnena fosfor och kväve, vilket till stor del kan förklaras med jordbrukets utsläpp från länder runt om innanhavet. En av komplikationerna med detta är stora algblomningar. sjunker till botten och skapar döda syrefattiga bottnar som inverkar på djurlivet och den biologiska mångfalden. Inom ett forskningsprojekt vid () har det gjorts försök att samla in giftalger som därefter används till biogasframställning. I har man gjort försök med positiva resultat att producera biogas av alger och tång som flutit upp på stränderna. Restprodukterna från biogasproduktionen kan sedan användas som jordförbättrings- eller gödningsmedel inom jordbruket och skogsbruket. Ett problem har varit höga halter av tungmetaller, vilket innebär att mer forskning måste till för att lösa upp knutarna. Med tanke på den potential som finns för att skapa energi och gödselprodukter av alger och tång bör en utredning om detta tillsättas. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 24 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2765 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:2765 av m.fl. (SD) yrkande 1. Enligt är torv ett inhemskt, långsamt förnybart bränsle.