bet · H301NU4 · 2015-11-13 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140), 5 motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen och 13 motionsyrkanden om statliga företag från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena handlar om den övergripande förvaltningen av statliga företag, om hur förvaltningen av vissa statliga företag ska bedrivas och om statens ägande av vissa företag. Med anledning av ett motionsyrkande föreslår utskottet ett tillkännagivande om förvaltningen av . Utskottet framhåller i sitt ställningstagande bl.a. att regeringen mot bakgrund av de utdelningar som gjorts från SJ bör omvärdera sina prioriteringar i förhållande till SJ och att regeringen inom ramen för SJ:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden och föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, MP, C, V, FP, KD). I en reservation (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om förvaltning av statliga företag Förvaltning av vissa statliga företag Statens ägande av vissa företag 1.Statens uppgift i förvaltningen av statliga företag, punkt 2 (M) 2.Statliga företag och investeringsskydd, punkt 3 (V) 3.Övrigt om förvaltningen av statliga företag, punkt 5 (M, C, FP, KD) 4.Övrigt om förvaltningen av statliga företag, punkt 5 (SD) 5.Förvaltningen av , punkt 7 (S, MP, V) 6.LKAB:s uppdrag, punkt 9 (SD) 7.AB , punkt 10 (SD) 8.Statens ägande av , punkt 11 (C) 1.Förvaltningen av , punkt 7 (SD) 2.Förvaltningen av , punkt 7 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Företag med statligt ägande Företag med statligt ägande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelsen om företag med statligt ägande lägger skrivelse 2014/15:140 till handlingarna. Statens uppgift i förvaltningen av statliga företag 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 1 (M) 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 2 (V) Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga bolag 2015/16:57 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4. Övrigt om förvaltningen av statliga företag 2015/16:57 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1–3, 2015/16:2831 av m.fl. (SD), 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 3 (M, C, FP, KD) Reservation 4 (SD) 2015/16:2217 av och (båda MP) yrkande 2 och 2015/16:2851 av m.fl. (SD). ställer sig bakom det som utskottet anför om förvaltningen av och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:57 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 5. Reservation 5 (S, MP, V) 2015/16:831 av i (S). 2015/16:2850 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 44. Reservation 7 (SD) 2015/16:3009 av och (båda C). Reservation 8 (C) Försäljning av vissa statliga företag 2015/16:1324 av (M) och 2015/16:1659 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (M), (SD), (V), (KD), (S), (M), (S), (SD), (S), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet • regeringens skrivelse 2014/15:140 redogörelse för företag med statligt ägande • en motion (innehållande 5 yrkanden) som väckts med anledning av skrivelsen • 13 motionsyrkanden om statliga företag från den allmänna motionstiden . Motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som handlar om det statligt ägda kommer att behandlas av utskottet i samband med regeringens skrivelse om och energiomställningen (skr. 2015/16:33). Övergripande om förvaltning av statliga företag Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare avslår motionsyrkanden som rör statens uppgift i förvaltningen av statliga företag, statliga företag och investeringsskydd, förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag och övriga frågor om förvaltningen av statliga företag. Utskottet hänvisar bl.a. till grundläggande principer för förvaltningen och det pågående utvecklingsarbetet när det gäller förvaltningen av de statliga företagen. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (V), 3 (M, C, FP, KD) och 4 (SD). I skrivelse 2014/15:140 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande. I redogörelsen ingår information om dels aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels organisationerna , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet är att ge en beskrivning över statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen liksom delårsrapporterna finns tillgängliga på regeringens webbplats. Skrivelsen (som lämnades till ) innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande där utvecklingen för dessa bolag och fram t.o.m. beskrivs. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen för statens ägarpolicy och hur förvaltningen och företagen har utvecklats . I skrivelsen framför regeringen att det övergripande målet är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta anges att det bl.a. är viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Regeringen framhåller vidare att det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. Enligt skrivelsen ser regeringen ständigt över portföljen av bolag för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande, men också som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och inriktningar. Försäljning av statlig egendom ska enligt 8 kap. 7 § budgetlagen (2011:203) ske affärsmässigt. I verksamhetsberättelsen finns vidare information om statens förvaltningskostnader, bl.a. interna kostnader och kostnader för köpta tjänster. I verksamhetsberättelsen beskrivs också processen för att nominera styrelseledamöter. I ett avsnitt beskrivs regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. I andra avsnitt behandlas bolagens ekonomiska mål. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i bolagen med statligt ägande, med konkreta exempel från Aktiebolaget och . I ett avsnitt redogörs för arbete med att fastställa s.k. uppdragsmål (mål för de särskilt beslutade samhällsuppdragen) med ett exempel (AB ). En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som betalats ut till revisorer presenteras också. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning. Det finns också en sammanfattande redovisning över beslutade utdelningar från och anslag till bolag med statligt ägande. finns i verksamhetsberättelsen företagspresentationer som innehåller en kortfattad ekonomisk redovisning, en presentation av bolagets verksamhet och mål samt en uppföljning av det gångna verksamhetsåret. I verksamhetsberättelsen utvärderas också dessa mål. För att tydliggöra bakgrunden och motiven till att staten äger bolaget inleds varje företagspresentation med en ingress som ger en översiktlig bild av bolagets historik och verksamhet. Som ett komplement till denna översikt finns en förteckning över de förslag som regeringen lämnat till och som behandlar de aktuella bolagen. I företagspresentationen finns även information om bolagens styrelseledamöter och deras arvoden. I presentationen redovisas också om bolaget har en etik-, jämställdhets- och miljöpolicy, eller ett miljöledningssystem, redovisar enligt IFRS (International Financial Reporting Standards) eller lämnar en hållbarhetsredovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative). Vidare finns redovisning av könsfördelning för bolagets anställda, ledningsgrupp och styrelse. Statens uppgift i förvaltningen av statligt ägda företag m.fl. (M) begär i motion 2015/16:2455 yrkande 12 ett tillkännagivande om de statliga bolagen och anför bl.a. att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva företag. Motionärerna framhåller att de statliga bolagen bör drivas långsiktigt och ansvarsfullt och, där bolaget verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav för att säkerställa en effektiv konkurrens. Motionärerna framför vidare att statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt, samt att de statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet samt vara föregångare i hållbarhetsfrågor som t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Det poängteras att det är viktigt att bolagens samhällsuppdrag i förekommande fall tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. Regeringen ska styra de statliga bolagen inom de ramar som fastställt. I partimotion 2015/16:194 av m.fl. (V) framförs att systemet med investeringsskydd och ISDS-klausuler är vanligt förekommande i många internationella handels- och investeringsavtal och att företag länge utnyttjat möjligheten att stämma stater med hjälp av sådana klausuler. Motionärerna anför att även svenska statliga företag agerar på det sättet för att kräva ekonomisk kompensation för försämrade vinstmöjligheter till följd av lagstiftning. Motionärerna poängterar att statliga bolag ägs gemensamt av medborgarna och att det därför är rimligt att , som är medborgarnas främsta företrädare, ska ges möjlighet att ta ställning till om ett svenskt statligt företag ska kunna stämma stater med åberopande av ISDS (yrkande 2). Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag I kommittémotion 2015/16:57 anför m.fl. (C, M, FP, KD) att regeringen ska styra de statliga bolagen inom de ramar som fastställt. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att regeringen ska förankra väsentliga förändringar i ägardirektiv och bolagsordningar i för att säkra långsiktighet och insyn (yrkande 4). Övrigt om förvaltningen av statliga företag I kommittémotion 2015/16:57 yrkande 1 betonar m.fl. (C, M, FP, KD) att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Motionärerna framför vidare att de statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden och att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. Det anförs också att effektiv konkurrens ska säkerställas på de konkurrensutsatta marknader där statliga bolag verkar och att statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. Motionärerna anser vidare att om förändringar av det statliga ägandet leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice bör staten minska eller avveckla sitt ägande. Exempelvis gäller detta bolag som , , SAS och . Motionärerna lyfter vidare fram det påbörjade hållbarhetsarbetet hos de statliga bolagen och förordar ett tillkännagivande om att staten ska vara föredöme för hållbart företagande och fortsätta det goda hållbarhetsarbetet för de statliga företagen (yrkande 2). När det gäller arbetet med styrelserekrytering i de statliga bolagen vill motionärerna se en fortsatt målmedveten utveckling utifrån att styrelserna ska präglas av dynamik och mångfald (yrkande 3). Av kommittémotion 2015/16:2831 framgår att m.fl. (SD) är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande och att utförsäljningar av statens egendom inte är ett ideologiskt självändamål. Motionärerna anger att det emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras där statligt ägande inte kan motiveras med nytta för medborgarna. I motionen framförs att inflytande över statens bolag bör utövas med varsamhet och att god lönsamhet bör prioriteras högt (yrkande 1). m.fl. (C) anför i kommittémotion 2015/16:3210 att även staten, vid sidan av kommunerna, har ett ansvar för att driva en aktiv markpolitik. Motionärerna anser att ägardirektiven till de statliga bolag som är markägare bör innehålla uppdrag att ta fram lämplig byggbar mark. För att uppnå detta förordar motionärerna ett tillkännagivande från om att regeringen i ägardirektiven ska ge uppdrag till statliga företag att inventera sina markinnehav och lokaler för att öka möjligheterna till fler bostäder (yrkande 11). I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) framhålls att det är viktigt att alltid se över offentlig verksamhet och hur den motiveras . Även när det gäller de statligt ägda bolagen. Det handlar enligt motionen inte i första hand om att sälja företag, utan om att staten som ansvarsfull ägare ska leva upp till rådande lagstiftning. Därför menar motionärerna att det kan vara intressant med en transparent översyn av de statliga bolagens aktiviteter i form av intern verksamhetsutveckling som sträcker sig utåt mot, och i konkurrens med, andra aktörer (yrkande 38). Svenska staten är en av största bolagsägare. I den statliga bolagsportföljen finns 49 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Bolagen representerar stora värden, ca (per ), och är sammantaget en av största arbetsgivare. Utskottet behandlade senast frågor om statliga företag i ett betänkande (bet. 2013/14:NU4) motsvarande det här aktuella. Därutöver beslutade under det föregående , på regeringens förslag, att godkänna att AB kanalbolag får pantsätta, utarrendera, avstycka och helt eller delvis avyttra de skogsfastigheter som ägs av bolaget samt i övrigt vidta sådana åtgärder som följer av äganderätten till de skogsfastigheter som ägs av bolaget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FIU21). Regeringens förfogande över statliga bolag Den rättsliga grunden för regeringens förfogande över statens medel och dess övriga tillgångar finns i regeringsformen (RF). Enligt 9 kap. 8 § RF förvaltar och förfogar regeringen över statens tillgångar, om de inte avser myndigheter eller i lag har avsatts för särskild förvaltning. Bestämmelsen innebär att de statliga tillgångarna står till regeringens disposition. Disposition innefattar både förvaltningsåtgärder – rättsliga och faktiska – och förfogandeåtgärder, som avhändelse och pantsättning. Till de statliga tillgångarna hör de andelar staten äger i aktiebolag. Tillgångar som ägs av de statligt ägda bolagen är offentligrättsligt sett inte statliga och berörs inte av paragrafens bestämmelser. Regeringens frihet att förfoga över statens egendom är emellertid begränsad. I 9 kap. 9 § RF anges att beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. kan också besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att har medgett det. Det är sak att avgöra hur omfattande grunderna ska vara. Således är det som avgör vilken omfattning regleringen ska ha. Vidare följer av 8 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) att regeringen inte utan bemyndigande får förvärva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får heller inte utan bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag. I 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen (2011:203) föreskrivs att regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt får minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Statens ägarstyrningsdokument (ägarpolicyn) anger ramverket för bolagsförvaltningen samt klargör förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning. I ägarpolicyn redogör regeringen för sitt förvaltningsmandat och sin inställning i viktiga principfrågor om ägarstyrning och bolagsförvaltning. Statligt ägda bolag är liksom aktiebolag som ägs av andra underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Vid denna utövar aktieägarna sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. I motion 2015/16:194 (V) framförs att internationella företag använder sig av investeringsskydd och tvistlösningsmekanismen investor-state dispute settlement (ISDS) i olika typer av internationella handelsrelaterade avtal för att kräva ekonomisk kompensation av stater för försämrade vinstmöjligheter till följd av lagstiftning. Motionärerna påpekar att även svenska statliga företag använder sig av sådana klausuler och att det borde krävas ett riksdagsbeslut för sådana ageranden. Motionärerna pekar i motionen på den rättsprocess som det statligt ägda driver mot den tyska staten på grund av den tyska kärnkraftsavvecklingen. Med anledning av en interpellation (ip. 2013/14:399) av (V) svarade näringsminister på frågan om regeringen har gjort ställningstagandet att bör dra tillbaka sina skadeståndskrav på . Näringsministern anförde bl.a. följande: Beträffande frågan om får jag framhålla att omfattande energiomställning och beslutet att fasa ut all kärnkraftsproduktion i innebar en omfattande förändring av förutsättningarna för verksamhet i . och ledning är skyldiga att tillvarata bolagets ekonomiska intressen och agera i enlighet med regeringens ägarpolicy. Frågan om eventuell kompensation för beslutet att fasa ut kärnkraften och de rättsliga åtgärder som vidtas för att erhålla sådan kompensation är därför ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Jag förväntar mig att agerar korrekt och på lämpligt sätt för att tillvarata bolagets intressen. Jag kan också tillägga att har grundat sin stämning på energistadgefördraget, vilket är en internationell överenskommelse på energiområdet som ratificerats av EU och 47 stater, främst från . Bland de anslutna staterna återfinns och . Energistadgefördraget, som godkändes av 1996, innehåller bland annat regler om investeringsskydd och en investerar–stat-tvistlösningsmekanism. I budgetpropositionen finns i avsnittet Politikens inriktning (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24 s. 69 f.) ett avsnitt om statliga företag med rubriken ägande med värdeskapande i fokus. Där konstateras att den statliga bolagsportföljen innehåller 49 hel- och delägda bolag varav två är börsnoterade. Vidare konstateras även att bolagen representerar stora värden och sammantaget är en av största arbetsgivare. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. I budgetpropositionen anges vidare att bolag med statligt ägande ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Bolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad ska enligt propositionen drivas enligt marknadsmässiga krav för att säkerställa en effektiv konkurrens. Utvecklingen av förvaltningen av bolagen med statligt ägande bör enligt regeringen fortsätta. Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Det betyder att bolagen ska vara föregångare i hållbarhetsfrågor som t.ex. jämställdhet, affärsetik, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa bolag med statligt ägande har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. Utvecklingen av förvaltningen av bolagen med statligt ägande bör fortsätta. Att fastställa och följa upp mål för bolagen med statligt ägande är ett viktigt verktyg i regeringens styrning av bolagen. Det övergripande syftet med målen är att verksamheten i bolagen bedrivs effektivt och långsiktigt, vilket säkerställer värdeskapande och att särskilt beslutade samhällsuppdrag i förekommande fall utförs väl. Måluppföljning är en central del i dialogen mellan bolagen och staten som ägare. Vid de regelbundna ägarmötena, då företrädare för bolag respektive ägare träffas, följs bolagens prestation upp i förhållande till fastställda ekonomiska mål, hållbarhetsmål och, i förekommande fall, uppdragsmål. När det gäller ekonomiska mål för de statligt ägda företagen sägs i propositionen att dessa syftar till att säkerställa värdeskapandet i bolagsportföljen genom att verksamheten i bolagen med statligt ägande bedrivs effektivt som de finansiella riskerna hålls på en rimlig nivå. Bolagen ska uppnå de ekonomiska målen långsiktigt över en konjunkturcykel. arbetar aktivt med att säkerställa att de ekonomiska målen är tydliga, att de fastställs i dialog med bolagen, att målen blir både ambitiösa och realistiska samt att de regelbundet följs upp. En central utgångspunkt vid fastställandet av ekonomiska mål är kostnaden för eget kapital, eftersom denna kostnad avgör om staten som ägare får en rimlig kompensation för det risktagande som ägandet innebär. Utifrån bl.a. kostnaden för eget kapital fastställs för varje bolag mål för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. ser löpande över i vilken utsträckning ett bolags interna och externa förutsättningar förändras. En revidering av de ekonomiska målen kan motiveras av exempelvis väsentliga förändringar i bolagets marknadsförutsättningar, strategi eller risk- och räntenivå, liksom större förvärv eller avyttringar. reviderades målen för fem bolag. , Aktiebolaget (), , och fick nya ekonomiska mål vid respektive bolags årsstämma . Kommande år är avsikten att se över de ekonomiska målen för ytterligare ett antal bolag. Bolag med statligt ägande ska integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. Bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet, och bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, anti-korruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Styrelsen och företagsledningen ska ta ett tydligt ansvar för bolagets hållbarhetsutmaningar samt arbeta efter långsiktiga, utmanande och uppföljningsbara hållbarhetsmål. Av 49 bolag med statligt ägande hade /15 så gott som alla fastställt hållbarhetsmål. Uppföljningen av hållbarhetsmålen, som sker med etablerade verktyg, är en viktig och integrerad del i styrningen av bolagen med statligt ägande. Bolag med statligt ägande ska i samband med publiceringen av företagets årsredovisning, redovisa och publicera en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiatives (GRI) riktlinjer. har ett etablerat nätverk för hållbart företagande i syfte att initiera och uppmuntra erfarenhetsutbyten och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande om hållbart företagande. Som en del av löpande analys av bolagen med statligt ägande analyseras även bolagens arbete med hållbart företagande. Analysen syftar till att öka kunskapen om bolagens hållbarhetsutmaningar och utgår från en bred omvärldsanalys som beaktar globala trender, risker och möjligheter kopplade till den värdekedja respektive bolag verkar i. identifierar relevanta analysområden och analyserar sedan hur bolaget arbetar för att hantera risker och möjligheter inom de utvalda områdena. Resultatet av analysen används i dialogen mellan ägare och bolag, i styrelsenomineringsprocessen, i processen för att fastställa ekonomiska mål och i förekommande fall i processen för att fastställa uppdragsmål.