bet · H201KU12 · 2015-05-08 00:00:00 — förslag om att ta bort villkoret om spridning för samtliga tidningar som är skrivna på andra språk än svenska skulle enligt regeringen visserligen ge sådana tidningar bättre möjligheter att öka sin spridning och läsarunderlaget för att därigenom öka sina intäkter. måste dock och påverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstater beaktas. Regeringen bedömer att det med förslag öppnas en möjlighet att i betydande utsträckning saluföra stödtidningar utanför och att vissa av de tidningar som skulle kunna få stöd genom ändringarna kan ha stora målgrupper i andra medlemsstater. Regeringen instämmer i bedömning att det bör finnas en gräns för hur omfattande spridningen utanför får vara i förhållande till tidningens totala upplaga. Mot denna bakgrund anser regeringen att förslag att ta bort villkoret att av den abonnerade upplagan måste vara spridd i inte bör genomföras. Därutöver framhåller regeringen att det i direktiven till medieutredningen anges att utredaren i sin analys ska beakta de nationella minoriteternas behov och rättigheter när det gäller nyhetsinformation på de nationella minoritetsspråken. Av propositionen framgår att överlämnade rapporten om tidningsdistribution till (Ku2014/2111/MFI). Enligt rapporten skulle det gå att utforma ett distributionsstöd som bättre tar hänsyn till den pågående utvecklingen inom dagspressen. Om det inte görs är slutsatsen i rapporten att det är viktigt, i den situation som råder, att inte avskaffa stödet. Regeringen framhåller att en fungerande och kostnadseffektiv distribution av dagstidningar är väsentlig. Vidare konstaterar regeringen att distributionsstödet endast står för av distributionskostnaderna, vilket innebär att stödets relativa betydelse har minskat. Distributionsstödet bidrar dock enligt regeringen till en samdistribution av olika tidningstitlar på reglerade villkor. Vidare konstaterar regeringen att inte närmare utrett vad ett avskaffande av distributionsstödet skulle få för konsekvenser för spridning av dagstidningar, för läsarnas tillgång till allsidig information och för möjligheten att vara delaktig i demokratin oavsett bostadsort. Mot denna bakgrund och med beaktande av att någon alternativ varaktig lösning av en samdistribution av tidningar och post inte finns anser regeringen, i likhet med bl.a. och flera aktörer på marknaden, att distributionsstödet inte bör avskaffas. Slutligen noterar regeringen att det saknas beredningsunderlag för att genomföra förändringar av distributionsstödets utformning. Regeringen framhåller att den i propositionen bedömer att presstödsförordningen ska gälla till utgången av 2018 och att den medieutredning som har fått i uppdrag att föreslå nya mediepolitiska verktyg ska redovisa sitt uppdrag . Enligt regeringen är det viktigt att det finns tydliga spelregler för marknadsaktörerna och att viss framförhållning råder vid ändringar av systemet. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att distributionsstödet bör vara kvar oförändrat under en övergångstid. Motionärernas yrkanden rör bl.a. driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. Som regeringen framhåller i propositionen är stödintensiteten för lågfrekventa dagstidningar betydligt högre än för de hög- och medelfrekventa dagstidningarna. Därtill kommer att det ekonomiska utrymmet inom anslaget för presstödet är begränsat. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att de ändringar av stödet för lågfrekventa dagstidningar som föreslår inte bör genomföras. Utskottet konstaterar dock att även de lågfrekventa dagstidningarna som är berättigade till driftsstöd befinner sig i en ekonomiskt svår situation. Enligt utskottet finns det därför skäl att inom ramen för det befintliga anslaget även öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. Närmare hur en sådan ökning av driftsstödet ska utformas får utredas, och regeringen får därefter återkomma till i denna del. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. När det gäller övriga förslag konstaterar utskottet att företrädarna för sju av de partier i som deltog i utredningsarbetet var eniga även i dessa delar. gör utskottet dock ingen annan bedömning än regeringen när det gäller övriga förslag. Sammantaget tillstyrks delvis motion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) yrkandena 5 och 7. Utredning om avskaffande av presstödet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3066 av och (SD). I uppdrag ingick inte att utreda frågan om det statliga stödet till dagspressen borde finnas kvar eller om det borde avskaffas. Vi anser att det finns ett värde i att utreda ett eventuellt avskaffande av det statliga presstödet, och resultatet av en sådan utredning kan också utgöra grund för en framtida förändring på området. Därför bör regeringen få i uppdrag att utreda frågan om avskaffande av det statliga presstödet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Presstödsförordningens giltighetstid, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Vi är tveksamma till dagens presstödssystem och vi har i en följdmotion yrkat att regeringen bör få i uppdrag att utreda frågan om avskaffande av det statliga presstödet. Därtill kommer att den av regeringen tillsatta medieutredningen ska redovisa sitt uppdrag före utgången av presstödsförordningens giltighetstid. Mot bakgrund av det anförda anser vi att presstödsförordningens giltighetstid inte bör förlängas och avstyrker därmed motion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) yrkande 4. övriga förslag, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 5 och 7. Vi är tveksamma till dagens presstödssystem och vi har i en följdmotion yrkat att regeringen bör få i uppdrag att utreda frågan om avskaffande av det statliga presstödet. Med beaktande av det sagda anser vi att driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar inte bör ökas. I övriga delar gör vi ingen annan bedömning än utskottet. Mot bakgrund av det anförda avstyrker vi motion 2014/15:3067 (M, C, FP, KD) yrkandena 5 och 7. Godkännande av regeringens förslag, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: I regeringens proposition lämnas förslag och bedömningar i fråga om presstödet. Vi är tveksamma till dagens presstödssystem. Det nuvarande systemet utformades i då mediekonsumtionen och dagspressmarknaden såg helt annorlunda ut än . Vi anser att presstödssystemet är otidsenligt och att det till följd av den digitala utvecklingen har spelat ut sin roll. Dessutom snedvrider presstödet konkurrensen på dagspressmarknaden och hämmar tillväxten av egenfinansierade tidningar. Därtill kommer att presstödet kostar skattebetalarna stora belopp . I en följdmotion yrkar vi att regeringen ska utreda frågan om ett eventuellt avskaffande av presstödet. I förhållande till de förslag som lämnas av regeringen i propositionen har vi emellertid valt att inte presentera något eget förslag. Vi har därför valt att inte reservera oss mot utskottets ställningstagande. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:88 Statens stöd till dagspressen: 1.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om utökad möjlighet till begränsat driftsstöd även när tidningens täckningsgrad överstiger den tillåtna (avsnitt 4.2). 2.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om utökad möjlighet till begränsat driftsstöd för tidningar som delvis skriver på finska (avsnitt 4.3). 3.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om ändring av editionsregeln (avsnitt 4.4). 4.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om ändring av villkoret om andel abonnerad upplaga (avsnitt 4.5). 5.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om likvärdig behandling av läsarintäkter vid stöd (avsnitt 4.6). 6.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om förändrad myndighetsorganisation för presstödet (avsnitt 5). 2014/15:3066 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av det statliga presstödet. 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den utredning som kommer att göra en allmän översyn av postlagstiftningen bör få i uppdrag att utarbeta förslag till nödvändig lagstiftning för att införa samdistribution av post och tidningar. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar med möjlighet för fler aktörer än Posten att delta. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att stegvis, till en början riktat mot dagspressen, påbörja processen med att avskaffa reklamskatten inom ramen för det reformutrymme som finns tillgängligt inom anslaget för presstödssystemet och som inte tagits i anspråk för befintligt presstöd eller för att genomföra föreslagna förbättringar, utan att det leder till att någon presstödsberättigad tidning påverkas negativt. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om presstödsförordningens giltighetstid. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra förslag om att justera stödtrappan för lågfrekventa tidningar. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska behandla fyra huvudförslag – samdistribution av post och tidningar, avskaffande av reklamskatten, ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa tidningar och en ”digital knuff” – som en helhet och, när regeringen väljer att gå vidare med dem och deras budgetkonsekvenser har klarlagts, hantera dem i en särskild, gemensam proposition. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övriga förslag samt att dessa förslag bör hanteras i samma proposition som de förslag som nämns i yrkande 6. yttrande 2014/15:TU5y [1] Omtryck SFS 1996:1607. Jag läste en debattartikel i där mina utskottskollegor från de övriga sju partierna i denna riksdag än en gång gjort gemensam sak och med mycken förkunnad stolthet försökt göra gällande att man nått en unik överenskommelse om presstödet som minsann förbättrar förutsättningarna för hela tidningsbranschen. Man kunde nästan tro att de hade revolutionerat hela systemet från grunden. Oj då, hade jag missat något, eller kom verkligen allt detta från samma betänkande över regeringens något rumphuggna proposition som jag själv hade suttit med och berett ? Efter en stunds läsning kunde jag dock pusta ut och konstatera att jag varken hade missat något eller att det skulle råda någon brist på säljartalang hos artikelförfattarna. Tittar man på den av utskottsmajoriteten så gillade propositionen från regeringen ser man att den knappast innehåller några direkt skarpa eller nydanande förslag över huvud taget. Det är också den huvudsakliga anledningen till att vi valt att inte reservera oss mot den, att den är så tafatt och odramatisk att vi tyckte att det räckte med ett särskilt yttrande. Man vill stryka något eller några ord i nuvarande presstödsförordning och kanske flytta viss verksamhet från en myndighet till en annan. Ja, okej, det kan man väl göra. Den stora grejen i propositionen verkar ha varit att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt, oavsett om de kommer från tryckt press eller från det fåtal människor som kanske betalar för att läsa nyheter på nätet. Men i allt väsentligt gör regeringen bedömningen att det åtminstone finns behov av ett presstödssystem med i huvudsak nuvarande utformning. Även bedöms ha tagit utgångspunkt i den nuvarande presstödsregleringen och lämnat de flesta bestämmelserna i befintlig presstödsförordning oförändrade. Detta, herr talman, är kanske inte så konstigt om man betänker att de direktiv som utredningen förefaller ha haft varit förhållandevis snäva. Bland annat har det aldrig varit tal om att verkligen se över presstödet och dess eventuella legitimitet ur ett brett och förutsättningslöst perspektiv. Det är därför vi i har lagt en följdmotion om att en utredning om presstödet även bör innefatta vad det skulle innebära att avveckla detsamma, förslagsvis förverkligat genom ett tilläggsdirektiv till den medieutredning som ska redovisa sitt uppdrag . Det är ju inte, herr talman, någon slump att måste återkomma med sina förslag på åtgärder skyndsamt för det fall att inte får något förlängt undantag från för fortsatt statsstöd till dagspressen utgång. Att då, som våra utskottskollegor från de övriga partierna föreslår i förhållande till Alliansens följdmotion, använda den här till att höja presstödet och göra tidningsredaktionerna runt om i landet än mer beroende av subventioner torde inte vara något annat än att göra dem en rejäl björntjänst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Då regeringen och Alliansen förefaller vara rörande överens om att de flesta dagstidningar inte skulle ha överlevt utan det statliga stödet blir deras något märkliga förslag till lösning lite som att göra en dödssjuk patient alltmer beroende av livsuppehållande åtgärder, med uppmaningen att passa på , för vilken dag som helst kan respiratorn komma att kopplas ur. Alla som varit verksamma inom vården vet förstås att man sakta men säkert måste låta kroppen anpassa sig och träna upp sina egna funktioner innan man gör några större vitala förändringar. Låt oss därför i stället använda den här till att successivt fasa ut beroendet av direktstimulerande substanser. Det finns även närliggande empiriska belägg för att ett avvecklat pressstöd per automatik inte alls behöver leda till någon massdöd, om det görs på ett adekvat sätt och med viss ödmjukhet mot omvärlden. Här kan vi ha mycket att lära av vårt broderland , som haft något av en avundsvärd utveckling på området trots att de inte bara har avvecklat i princip allt presstöd utan till och med infört en reklamskatt . Fullt så långt är vi kanske inte beredda att gå , herr talman, utan vi nöjer oss för tillfället med att avråda från att höja presstödet och i stället förorda ett successivt omställningsarbete mot att underlätta mer indirekt och generellt. Därför har vi heller inga invändningar mot en förnyad och utökad försöksverksamhet med samdistribution eller mot att påminna om tillkännagivande till regeringen om att börja avveckla reklamskatten. Så värst mycket mer spännande än så blev det alltså inte med den stora omdaningen på presstödets område. För att inte riskera att tråka ut någon i onödan yrkar vi bifall endast till vår reservation 1, även om vi förstås fortfarande står bakom samtliga våra reservationer i betänkandet. Jag vill inledningsvis yrka bifall till KU:s förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Det känns bra att stå i kammaren . Jag känner mig trygg eftersom sju av åtta partier ser värdet av att vi har många dagstidningar, och därmed många röster, i vårt land. Dagstidningarna granskar, fördjupar, refererar och rapporterar. De ger en bild av det lokala och regionala samhället, av nationella händelser i politiken och av samhällsutvecklingen. Tänk så fattigt det skulle vara om vi bara hade en eller ingen tidning alls! Tänk om den omvärldsbild vi fick var via våra "vänner" på Facebook eller, än värre, via Flashback. Det är bra att regeringen tidigarelade sina förslag jämfört med förslag. Det är bråttom . Bara som utskottet har hanterat frågan har två tidningar fått säga tack och hej. Många redaktioner börjar bli anorektiska, och det inverkar naturligtvis på den produkt vi läsare vill ha. Vi vill ha såväl lokala och regionala nyheter som riksnyheter och en blick över världen. Det är så vi kan förstå samtiden och inte vara rädda för framtiden. Jag påstår att dagstidningen har en mycket viktig bildningsfunktion. Det är i det sammanhanget vi också ska se frågan om samdistribution av tidningar. Jag håller med dem som tycker att det försök som gjordes i Arvikatrakten var lite väl taffligt för att frågan helt skulle kunna avfärdas. Därför är jag tacksam för att vi i utskottet har kunnat enas om vikten av nya initiativ i den här frågan eftersom människor i hela vårt land har rätt till en dagstidning. Jag tror dessutom att papperstidningen kommer att leva . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Jag har hört under den här resans gång att presstöd är någonting bara för sossetidningar. Då tänker jag snabbt: Om det vore så väl! Då skulle det finnas betydligt fler av den sorten. Nej, presstödet är i första hand till för att stötta andratidningar, för att det ska finnas en allsidig rapportering, för att fler röster ska få höras och framför allt få framföras. Detta är ett av skälen till att vi i utskottet har enats om att det inte bara är stödet till de högfrekventa tidningarna som måste förbättras utan att också fådagarstidningarna ska få ett stärkt stöd under de år som kommer. Där vill vi se att regeringen återkommer med de konkreta förslagen. Vi ställer oss givetvis bakom regeringens förslag om stöd till tidningar som delvis är skrivna på finska inom fler geografiska områden än . Vad som kommer är svårt att sia om. Vi har många utmaningar. Maktkoncentrationen i Mediesverige är en av dem. Hur vi ska attrahera unga läsare och få unga människor att tycka att det är okej att betala för nyheter är en annan utmaning. Från vår och utskottets sida kommer vi att följa jobbet och också den tillsatta . Vi kommer naturligtvis att följa frågan om stegvis sänkt reklamskatt för dagstidningar. Jag hoppas att den enighet vi nu har kunnat uppnå i utskottet kommer att bära vår politik framöver, så vi slipper se en utveckling i enlighet med motioner, intentioner och reservationer. Det intressanta är ändå varför vill avskaffa presstödet. Det kan väl ändå inte vara så att undersökande journalistik och kvalitetsjournalistik är ett problem för ? Jag tackar alla som hjälpt till att hitta en kompromiss. Det är faktiskt någonting som vi politiker ibland måste lära oss att bli duktiga på. I en värld som för tillfället blir mer och mer global, mer och mer digital, där olika typer av medier smälter ihop, där vi på nätet inte vet om en nyhetssajt är driven av ett radioföretag eller av en dagstidning, har det skapats ett enormt tryck på olika medieföretag, och kanske särskilt, herr talman, på tryckta medier: tidningar och tidskrifter. Det är inte någonting som bara gäller här i eller i , utan med undantag, tror jag, från delar av är det för tillfället så att tryckta medier har problem. Upplagorna sjunker, och tyvärr lämnar annonsörerna medierna i en ännu snabbare takt eller byter medier och går över till tv, radio, storbildstavlor eller vad det nu är. När världen ser ut på det sättet är det, tycker vi moderater, viktigt att försöka hitta vad som förenar oss. Det som förenar oss partier i , eller åtminstone de allra flesta, är att vi vill ha en granskande journalistik - nationellt, regionalt och nere i varje kommunkontor. Hur kan vi då försöka behålla detta? Ett sätt är att försöka minska de politiska risker som finns i branschen. Minskar man de politiska riskerna blir det lättare för företagen att göra framtidskalkyler. Det har vi försökt göra i . Vi fick ägna väldigt mycket tid åt vad som förenar och inte vad som delar oss. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Det är därför väldigt roligt, herr talman, att vi står och ser del ett av . Hade det här varit helheten hade man väl kunnat säga att det bara bidde en tumvante. Men skriver att man har fyra huvudförslag och ett antal mindre förslag. Man skriver också ganska tydligt att flera av de mindre förslagen med fördel kan genomföras tidigare. Regeringen har lyssnat på detta och gör nu så. Vi har dessutom lagt till ett antal synpunkter på den stora delen, som fortfarande ligger framför oss. De många små förbättringar som görs nu görs dels för att det ska bli lite bättre affärsmässighet, dels för att det ska bli lite modernare. Det ska inte vara någon skillnad på om man trycker tidningen på misshandlad skog eller om den läses i en "padda" eller något liknande. Men det vi har framför oss är de fyra stora bitarna. Om vi kan se till att steg för steg avskaffa reklamskatten gagnar det alla tidningar som betalar reklamskatt. Om det görs riktiga och seriösa försök till samdistribution av post och tidningar slipper man åka extra , om jag kommer ihåg siffran rätt. Det finns också en fantastisk möjlighet att se till att denna distribution inte blir mindre och mindre serviceinriktad, utan att vi vänder trenden, så att avståndet mellan brevlådan och husknuten kan räknas i meter och decimeter och inte i kilometer och mil. Vi vill också i kompromissens anda ändra lite grann i stödtrapporna, och vi har gått med på en digital knuff. Dessutom har vi en samsyn om längden på detta presstöd. Om man bara tittar på dagens lilla första proposition kan det tyckas som lite. Men tittar man på helheten tror jag ändå att man kan säga det som vi sju partier skrev i , nämligen att det det har funnits presstöd aldrig har rått så stor samsyn om hur det ska användas. Tidningsdöd är inte ett nytt begrepp. Men tyvärr är det ett begrepp som väldigt väl illustrerar hur utvecklingen sett ut . Tidningarna tappar annonsörer och annonsintäkter i rask takt och får därför allt svårare att finansiera sin redaktionella verksamhet. Inte minst är det lokalredaktionerna som man har svårt att finansiera. Det har lagts ned lokalredaktioner, och många kommuner står utan nyhetsbevakning på plats. De lokalredaktioner som finns kvar har krympt till ett minimum, vilket naturligtvis ställer till oerhört stora problem för den demokratiska möjligheten att följa med i utvecklingen i kommunen. En sekundär effekt av att vi ser färre tidningar med färre prenumeranter är också att anslaget till presstödet inte utnyttjas fullt ut. Det är därför inte nödvändigt att höja anslagsnivån, och det är inte det regeringen föreslår. Vad som behövs är förutsättningar för fler tidningar att kunna få presstöd, så att det anslag som finns avsatt verkligen ska kunna komma tidningarna till del. Den proposition som lagts fram handlar om att skapa bättre förutsättningar för tidningar att kunna ta del av presstödet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Själv satt jag i den förrförra presstödsutredningen, och jag har därför debatterat presstödsfrågor . Jag möts ofta i debatten av den typ av missförstånd kring presstödet som anför, med argument kring att tidningsföretag som inte klarar att leva på marknadens villkor lika gärna kan gå i graven och ifrågasättanden av att staten på konstlade sätt ska hålla de här företagen under armarna. Ofta är missförståndet kopplat till att man tror att presstödet på något sätt är en arbetsmarknadsåtgärd. Det är inte det. Presstödet är en investering för att vi ska kunna ha en vital demokrati. Det är oerhört svårt att föreställa sig att demokratin skulle fungera om det inte fanns en fri och politiskt oberoende press som kan granska makthavare. Det handlar om att illustrera och belysa komplicerade samhällsfrågor och föra upp på dagordningen de förslag till beslut som finns inte minst på lokal nivå så att medborgarna sedan kan göra medvetna och initierade val. Tyvärr finns den okunskapen också i . Vi ser det tydligt i reservationer och särskilda yttranden. talar om att presstödet snedvrider konkurrensen och hämmar tillväxten av nya tidningar. Verkligheten är precis den rakt motsatta. Det är tack vare presstödet som vi fortfarande har en mångfald av tidningar och därmed en konkurrens mellan olika aktörer. Tack vare presstödet finns det möjligheter för nya tidningar att starta.