bet · H201FöU110 · 2015-01-01 00:00:00 — anser att JAS Gripens beväpning bör kompletteras med fler mo- derna jakt- och attackvapen och anser även att haubitsar bör tilldelas marinen som ett kustartilleri vid en eventuell extra anskaffning av haubitspjäser till det svenska försvaret. Dessutom bör det framhållas att sjöminor är ett billigt och effektivt sätt att begränsa en motståndares handlingsfrihet. Jag anser därför att regeringen bör försäkra sig om att förmågan till minstrid utvecklas bl.a. genom övning och anskaffning. Jag anser att detta bör ges regeringen till känna. 18.Ekonomiska förutsättningar för perioden, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår motion 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkandena 4 och 5. RESERVATIONER 2014/15:FöU11 Vi anser att det svenska försvaret –2020 bör tillföras de medel som överbefälhavaren bedömer vara de minsta tänkbara och som För- svarsmakten angett i budgetunderlaget till försvarsbeslutet. Vi vill understryka att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga och att För- svarsmakten har krävt mer än den liggande budgeten för att kunna bygga insatsorganisation 14 (IO 14) som beslutades . Vi vill därför att inriktningen ska vara att budgetera mer än reger- ingen föreslår . Vi anser att en rejäl upp- rustning bör planeras in för att nå en grundnivå och för att uppbringa en rimlig försvarsförmåga. Vi anser att detta bör ges regeringen till känna. 19.Ekonomiska förutsättningar för perioden, punkt 12 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkandena 4 och 5 samt avslår motion 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 1. bedömer att Försvarsmakten har framhållit att inrikt- ningsbeslutet varit underfinansierat med 3–4 miljarder och att den insats- organisation beslutat om inte varit möjlig att åstadkomma inom den givna ekonomiska ramen. Inför det nya inriktningsbeslutet har överbefälhava- ren angett att det krävs för att leverera den förstärk- ning av den svenska försvarsförmågan som beställts av Försvarsberedningen. De medel som regeringen har som inriktning att anslå för att stärka den svenska försvarsförmågan är långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som vår tid ställer. Jag menar att de som regeringen har för avsikt att tilldela försvaret 2016–2020 inte ens kommer att räcka för att fylla de hål i ekonomin som försvaret redan dras med, än mindre för att stärka försvarsför- mågan. I stället för att rusta upp försvaret bedömer jag att de aviserade ansla- gen kommer att tvinga Försvarsmakten till neddragningar. 2014/15:FöU11 RESERVATIONER Jag anser att den inriktning som det bör planeras för är att anslagen sam- mantaget, inklusive en kompensation för höjda ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten, bör höjas med –2020. anser därmed att inriktningen för för- svarsanslaget bör vara att det ökar med 2016 och 2,7 mil- jarder kronor 2017 samt 2018–2020. Jag anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs om ekonomiska förutsättningar för försvarsbeslutet. 20.Försvarslogistik, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 45 och avslår motion 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 18. Vi anser att försvarets logistik aldrig i grunden får bli fredsställd. Den väpnade striden kräver ständigt närvarande logistik, och det duger inte att fredsställa försvarets bakre organisation. Vidare menar vi att det behövs mer materiel i garnisonernas förråd eftersom det med nödvändighet innebär förseningar att hämta från centrallagret. Centraliseringen av materielförråden har enligt vår bedömning gått så långt att verksamheten blir lidande när beställningar från centralförrådet måste väntas in. Därför bör det i stället finnas mer materiel ute på regementena. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att ta fram en opti- mal förrådsorganisation för Försvarsmakten. Vi anser att detta bör ges regeringen till känna. RESERVATIONER 2014/15:FöU11 21.Försvarslogistik, punkt 13 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 18 och avslår motionerna 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 45. Regeringen hänvisar i propositionen till Försvarsberedningen som konstaterat att materielsystemen inom försvarsområdet ofta är komplexa och högteknolo- giska och därmed mycket kostsamma, vilket innebär långsiktiga ekonomiska åtaganden för staten. Regeringen understryker därför betydelsen av en i sam- manhanget ändamålsenlig materiel- och logistikförsörjning. I inriktningspro- positionen slås fast att det behövs en justering av det pågående rational- iseringsarbetet när det gäller Försvarsmaktens och logistikverksamhet. Jag anser att det behövs mer än så. Reformeringen av För- svarsmaktens logistik har inte fått avsedd effekt vad gäller rationalisering, ord- ning och reda samt minskade kostnader. Jag föreslår därför att en utredning tillsätts med syftet att göra en genomgripande översyn av reformen. Detta bör ges regeringen till känna. 22.Cyberförsvar, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 6 och avslår motion 2014/15:FöU11 RESERVATIONER 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 6. Spridningen av informationsteknologi har varit en mycket viktig del i globali- seringen som knutit samman världen så att man har omedelbar tillgång till denna. Ny teknik har varit vital för ökad omvärldskunskap samt i spridan- det av nya idéer, men informationsteknologin kan användas både för positiva och negativa ändamål. Spioneri och regelrätta cyberattacker över nätet har bli- vit vardag . Stormakterna med och i spetsen satsar stort på att bygga upp sina resurser för cyberkrigföring, spionage och övervakning. Detta har blivit extra tydligt med de pågående avslöjandena kring den amerikanska myndigheten () och dess övervakning av en stor del av internet. Militär underrättelsetjänst, terrorism och organiserad brottslighet kommer att använda sig av informationsteknologi i allt högre ut- sträckning, inte minst för att det är billigt och svårspårat och för att man når hela världen. Vi anser att detta gör det allt viktigare att vidta adekvata åtgärder för att skydda och försvara vitala nationella intressen mot cyberhot. Detta blir särskilt viktigt när större delen av samhället är helt beroende av en fungerande informationsteknologi. Särskilt viktigt är att skydda betalsystem, energiför- sörjning och transporter. Rika länder kan förväntas skapa egna internet som är avgränsade mot övriga datanätverk. Vi anser att regeringen bör undersöka möjligheten för ett nordisk-baltiskt säkert internet baserat på svenska mikrosatelliter. Satelliterna kan i ett sådant läge anses vara strategiska produkter och får då direktupphand- las. Av dessa skäl anser vi att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts om att bör skaffa sig ett aktivt informations- teknologiskt försvar (aktiv cyberförmåga). 23.Cyberförsvar, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 6 och avslår motion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 6. RESERVATIONER 2014/15:FöU11 Det säkerhetspolitiska läget i har försämrats, men hotbilden behöver också breddas. Cyberhot är t.ex. ett eftersatt område. Jag instämmer i regering- ens bedömning att grunden i en robust cyberförsvarsförmåga bör vara att kunna skydda samhällsviktiga funktioner och sådana system som är vitala för totalförsvaret mot antagonistiska it-angrepp från kvalificerade statliga eller statsstödda aktörer. Med tanke på vad som framkom i 2014:23 om informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen bör dock takten höjas i arbetet med att skydda samhällsviktiga funktioner och sådana system som är viktiga för totalförsvaret. Klimatförändringar är ett annat exempel på en hotbild som borde uppta en större plats i planering för krisberedskap. Klimatförändringarna är redan här, och kommer att påverkas kraftigare av dessa . Jag vill påminna om att den tidigare försvarsberedningen (Ds 2007:46) pekade ut just klimatförändringar som det allvarligaste hotet mot och om- världens säkerhet. Behov av åtgärder för att klimatanpassa uppmärk- sammades 2007 i slutbetänkandet från Klimat- och sårbarhetsutredningen. Jag anser att bör tillkännage som sin mening att regeringen bör återkomma med konkreta och kostnadsberäknade för- slag på hur man avser att förbättra skyddet av samhällsviktiga funktioner. 1.Tidigare krav på operativ förmåga, punkt 2 (FP) (FP) anför: Jag påminner om att regeringens förslag om kraven på operativ förmåga nor- malt har underställts för beslut. Så skedde exempelvis 2009 (bet. 2008/09:FöU10), 2004 (bet. 2004/05:FöU4) och 1999 (bet. 1998/:FöU5). Jag är den förste att medge att kraven på operativ förmåga behövde förtyd- ligas i förhållande till hur Försvarsmaktens operativa förmåga beskrivits under den gångna inriktningsperioden. Försvarsmaktens operativa förmåga utgörs främst av dess krigsförband. Krigsförbanden måste vara bemannade, utrust- ade och samövade. Förmågan att använda dem på ett effektivt sätt förutsätter även att det finns planering. Regeringen ska enligt budgetlagen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Jag anser därför att det måste vara som beslutar om kraven på den operativa förmågan även under den kommande inriktningsperioden. Utvecklingen av Försvarsmaktens operativa förmåga måste redovisas för under in- riktningsperioden. Utskottet har tidigare framhållit att redovisningen bör ske i förhållande till beslut och inte i relation till det gångna årets upp- gifter eller omvärldsbedömningar (2014/15:FöU3 s.11). Jag anser att utskottet även fortsättningsvis borde stå upp för att ska vara en fungerande och relevant kontrollmakt. Jag vill inte bidra till att begränsa makt och demokratiska kontrollfunktion över det svenska försvaret när vi står inför ett av vår tids svåraste och kanske viktigaste försvarspolitiska inriktningsbe- slut. Jag anser att det ligger ett värde i att kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga beslutas av även fortsättningsvis och hade önskat att ett enigt utskott skulle ha ställt sig bakom den bedömningen. Att endast godkänner att de tidigare kraven på operativ förmåga ska upphöra vid ut- gången av 2015 och lämnar åt regeringen att besluta om förmågeutvecklingen under den kommande inriktningsperioden anser jag är otillfredsställande. 2.Ekonomiska förutsättningar för perioden, punkt 12 (M, C, KD) (M), (M), (M), (C), (M) och (KD) anför: I och med försvarsöverenskommelsen mellan , och samt Socialdemokraterna och tillförs försvaret extra den kommande försvarsinriktningsperioden – 2020. Genom denna breda uppgörelse finns ett starkt parlamentariskt stöd för ett höjt försvarsanslag och den garanterar en god genomförbarhet av beslutet. Det ger Försvarsmakten bättre förutsättningar att möta utmaningarna i en allt- mer osäker omvärld. De 10,2 miljarderna är ett substantiellt tillskott även om en del går till höjda arbetsgivaravgifter för unga och ökade kostnader på grund av höjt avkast- ningskrav på . Tillskotten möjliggör ett antal åtgärder som stärker försvarets operativa förmåga. Åtgärderna utgår från de prioriteringar som Försvarsmakten redovisat i sina underlag inför försvarsbeslutet. –2020 får Försvarsmakten totalt . Skulle omvärldsläget fortsatt försämras kan dock ytterligare resursförstärk- ningar för försvaret bli aktuella under de kommande försvarsinriktningspe- rioderna efter 2020. För att redan nu kunna få ett grepp om de framtida utma- ningarna ingår två viktiga instrument i försvarsöverenskommelsen: försvars- gruppen och en materielutredning. Som en del i försvarsöverenskommelsen ingår bildandet av en försvars- grupp som utgörs av representanter för de fem partier som ingått överenskom- melsen. Försvarsgruppens uppgift är att löpande följa upp och vårda överens- kommelsen. Regeringen ska också samråda med försvarsgruppen när den per- son som ska utreda för- och nackdelar med försvarspolitiska samar- beten och medlemskap ska utses. Försvarsgruppen kommer att fungera som en mekanism för en kontinuerlig avstämning av omvärldsläget, dels att den inriktning som tas beslut om full- följs. Det är en styrka att det nu kommer att finnas ett forum för uppföljning. Erfarenheterna från föregående försvarsbeslut visar att uppföljning och av- stämning är centralt för att garantera att beslutets intentioner genomförs. I försvarsöverenskommelsen ingår vidare att en utredning för att se över materielförsörjningen ska tillsättas. Utredningen ska utarbeta förslag till hur materielförsörjningen kan prioriteras och effektiviseras och därmed hur den operativa förmågan ska kunna säkras och utvecklas . Försvarsmak- ten har pekat ut ett flertal större materielprojekt som behöver hanteras i peri- oden . är central för att lösa ut t.ex. Försvarsberedningens förslag om tio extra JAS Gripen E, anskaffning av en tredje ny ubåt och för- mågan till långräckviddig precisionsbekämpning. Utöver dessa projekt finns en lång rad andra behov av att vidmakthålla och anskaffa olika materielsystem som t.ex. omsättning av den fasta sensorkedjan och ny sjömålsrobot. Det handlar om betydande belopp som uppkommer med anledning av materielbehoven framöver. Ska vi ta dessa på allvar betyder det att det måste finnas en öppenhet inför ytterligare tillskott under kommande inriktningspe- rioder, efter den femårsperiod vi tar beslut om 2015. Materielbehoven är också relaterade till omvärldsutvecklingen i stort. En fortsatt orolig omvärld kommer att ställa höga krav på ett starkt svenskt försvar som har tillgång till avancerad och modern materiel. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – för- svar 2016-2020: 1.Riksdagen godkänner det mål för det militära försvaret som ska gälla (avsnitt 5.2). 2.Riksdagen godkänner att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat ska upphöra gälla vid utgången av 2015 (avsnitt 5.2). 3.Riksdagen godkänner det mål för det civila försvaret som ska gälla (avsnitt 5.6). 4.Riksdagen godkänner inriktningen för krigsförband i Försvarsmakts- organisation 2016 (avsnitt 6.3.1). 2014/15:3093 av m.fl. (V): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om allmän och lika värnplikt. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om frivilligorganisationerna. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen bör återkomma med konkreta förslag på hur detaljstyrningen ska minska och hur För- svarsmakten ska få ett tydligt inflytande över de resurser och processer som påverkar den operativa förmågan i krigsförbanden. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att Försvarsmakten bör få ett tydligt uppdrag att bistå samhället med såväl sjöräddning som brandbekämpning vid extraordi- nära händelser och naturkatastrofer. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen bör återkomma med konkreta och kostnadsberäknade förslag på hur man avser att för- bättra skyddet av samhällsviktiga funktioner. 2014/15:3094 av m.fl. (FP): 1.Riksdagen avslår regeringens proposition 2014/15:109 Försvarspoli- tisk inriktning – försvar 2016–2020. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska förutsättningar för försvarsbeslutet. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att de ekonomiska anslagen sammantaget bör höjas med –2020, inklusive en kompen- sation för höjda ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om försvars- och säkerhetspolitiska särställning. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att placera en bataljonsstridsgrupp på vars stomme ska vara tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att samtliga gotlänningar i vapenför ålder ska erbjudas grundläggande militär utbildning. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att placera Robotsystem 70 på . 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om vikten av ökad ubåtsjaktförmåga och anskaffning av Seahawk. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att antalet flygtimmar måste öka. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att komplettera JAS Gripens beväpning med fler mo- derna jakt- och attackvapen. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om kustartilleri. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om utsjömineringar. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att omgående aktivera totalförsvarsplikten. 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen bör omsätta förslag i en proposition. 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om officersförsörjningen. 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att tillsätta en utredning för att göra en genomgripande översyn av logistikreformen. 2014/15:3095 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvaret i höstbudgeten bör tillföras det anslag som Överbefälhavaren anser vara det minsta tänkbara som det anges i bud- getunderlaget till försvarsbeslutet (avsnitt 1). BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande målen för det militära försvaret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande uppgifterna för det svenska försva- ret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande målen för det civila försvaret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nationella krisledningen måste bli mer skyddad, redundant och övad (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bör avvecklas som egen myndighet och flyttas in i Totalförsva- rets forskningsinstitut (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör återupprättas en civilförsvarsmyndighet (av- tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att civilförsvarsstrukturen ska likna den militära med befälhavare på alla nivåer (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SOS Alarm bör omvandlas till en avdelning inom (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det svenska försvaret inte längre ska anses vara av modellen insatsförsvar utan i stället ska anses vara ett existensförsvar (avsnitt 4.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje brigad ska inhysas i ett militärområde (), att militärområdena ska delas in i försvarsområden och att försvarsom- rådena ska delas in i närskyddsområden (avsnitt 4.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska ha två och en halv meka- niserad brigad, två sjöstridsflottiljer, en ubåtsflottilj, sex stridsflygdi- visioner och en transportflygdivision (avsnitt 4.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska ha sju mekaniserade bri- gader, en stadsskyttebrigad, tre sjöstridsflottiljer, en ubåtsflottilj, tio stridsflygdivisioner och två transportflygdivisioner (avsnitt 4.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arméns strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fältarméns taktiska mål (avsnitt 4.3.2). FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om territorialarméns taktiska mål (avsnitt 4.3.2). 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att avveckla polisens IED-förmåga (improviserad sprängladdning, improvised explosive device) och föra över den till Försvarsmakten (avsnitt 4.3.2). 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att Särskilda beredskapspolisen (SBP) bör återskapas med 1 500 civilpliktiga i länsvisa avdelningar (avsnitt 4.3.2). 20.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att underskottet i materielinvesteringar till Insatsorga- nisation 14 (IO 14) om först ska finansieras så att IO 14 realiseras innan vidare uppbyggnad av försvaret påbörjas (av- snitt 4.3.2). 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att den militära personalreserven ska beväpnas och övas som lätt infanteri (avsnitt 4.2). 22.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om marinens strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.3). 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om flottiljernas taktiska mål (avsnitt 4.3.3). 24.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att såväl mekaniserade brigader som amfibiebrigader ska repetitionsutbildas (avsnitt 4.2.1). 25.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om flygvapnets strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.4). 26.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om stridsflygdivisionernas taktiska mål (avsnitt 4.3.4). 27.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att värnpliktsutbildning bör startas i mindre skala utan föregående utredning för att sedan öka till en selektiv nivå där alla för- band blir försörjda (avsnitt 4.4). 28.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att försvarets logistik aldrig i grunden får bli fredsställt (avsnitt 4.5.2). Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:837 av Boriana (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att utreda behovet av skyddsrum samt fördelningen av kostnadsan- svaret mellan staten och fastighetsägaren. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2014/15:1128 av m.fl. (SD):