bet · H201KU21 · 2015-06-03 00:00:00 — Med det sagda föreslog utskottet att skulle lägga redogörelsen till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:272). noterade utskottet att en redovisning av åtgärder med anledning av tillkännagivanden saknades i styrelsens redogörelse (bet. 2012/13:KU21). Även om utskottet ansåg att dessa iakttagelser måste ses mot bakgrund av att det var denna redovisningsform användes av riksdagsstyrelsen var det enligt utskottet viktigt att styrelsens redovisning var uttömmande och tydlig samt att formen för styrelsens redovisning var densamma som för re-geringens redovisning. Således fanns det enligt utskottets mening ett fortsatt utrymme för ökad tydlighet i redogörelsen, särskilt i fråga om redovisningen av beredningsåtgärder och hur skrivelser slutbehandlats. Med det sagda föreslog utskottet att skulle lägga redogörelsen till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2012/13:295). konstaterade utskottet att riksdagsstyrelsens redogörelse hade förbättrats avsevärt och i allt väsentligt gav en fullständig och korrekt bild av skrivelser och tillkännagivanden (bet. 2013/14:KU21). Utskottet ansåg alltjämt att det är viktigt att formen för styrelsens redovisning är densamma som för regeringens redovisning. Med det sagda föreslog utskottet att skulle lägga redogörelsen till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2013/14:332). Utskottet konstaterar att riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser ger en i allt väsentligt fullständig och korrekt bild av skrivelser och tillkännagivanden samt att formen för styrelsens redovisning är densamma som i regeringens skrivelse. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2014/15:75 Regeringens skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Redogörelse /15:RS5 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. yttrande 2014/15:SkU5y yttrande 2014/15:FöU2y yttrande 2014/15:TU3y Den här debatten rör något som på flera sätt är ett av årets viktigaste betänkanden från konstitutionsutskott, nämligen betänkandet om det som brukar kallas skrivelse 75, regeringens årliga rapport till om hur regeringen har behandlat skrivelser till regeringen, eller, med andra ord, i vilken utsträckning som regeringen har genomfört beslut. Beslut om så kallade tillkännagivanden är i detta sammanhang särskilt intressanta. Bakgrunden till regeringens rapport är följande. Nästan varje gång fattar ett beslut i en sakpolitisk fråga skickar information till regeringen om det fattade beslutet eftersom beslutet normalt förutsätter att regeringen ska agera på något sätt. Ett vanligt exempel är att antar ett lagförslag som regeringen har lagt fram. Då skickar en skrivelse till regeringen för att meddela att lagförslaget har antagits. Sedan är det regeringens uppgift att utfärda lagen. Ett annat exempel är att gör ett så kallat tillkännagivande till regeringen. Det innebär att riktar en uppmaning till regeringen, för det mesta att regeringen ska vidta en viss åtgärd, till exempel utarbeta ett lagförslag. informerar regeringen om sitt beslut genom en skrivelse. redovisar regeringen samlat för hur man har hanterat alla de skrivelser som skickats från till regeringen. Vilka skrivelser har slutbehandlats på ett sätt som innebär att regeringen genomfört det vill, och vilka skrivelser återstår att slutbehandla? Det är den fråga som ställs. Det är den redovisningen vi nu debatterar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redogörelse för behandlingen av skrivelser Flertalet skrivelser är ganska enkla för regeringen att hantera. Men när det gäller skrivelser från som innehåller tillkännagivanden till regeringen blir det knepigare. Ett tillkännagivande innehåller som sagt en beställning från till regeringen, till exempel att regeringen förväntas utreda en fråga och återkomma till med lagförslag för att lösa det problem som pekat på. Då krävs det vanligen betydligt mer än ett enkelt beslut av regeringen för att frågan ska anses slutbehandlad. Förekomsten av tillkännagivanden kan härledas ur dels funktionsfördelningen mellan regering och riksdag, dels parlamentarismens princip. Med funktionsfördelningen menar jag att det finns en arbetsfördelning mellan regeringen och som innebär att det är regeringen som har resurser att utarbeta lagförslag, främst eftersom det är regeringen som styr över utredningsväsendet, medan uppgift är att granska lagförslagen och att sedan bifalla eller avslå dem. Det har länge ansetts onödigt att bygga upp en stor utrednings- och beredningsorganisation hos både regeringen och . Däremot har ett behov av att formellt meddela regeringen vilken typ av lagändringar som det finns politiskt stöd för i , och det kan göra genom tillkännagivanden. När jag säger att tillkännagivanden också bottnar i parlamentarismens princip menar jag att parlamentarismen i svensk tappning innebär att regeringen måste tolereras av för att kunna sitta kvar. Även mot den bakgrunden blir det viktigt att kan signalera till regeringen vilka politiska förslag som det finns stöd för i . Det är viktigt för regeringen att få veta vilken politik som man bör föra för att behålla gunst. Detta kan regeringen få veta genom bland annat tillkännagivanden. Tillkännagivandens rättsliga ställning regleras inte i grundlag, men de omfattas av rättsliga normer i form av fast etablerad konstitutionell praxis, inte minst utvecklad av under en lång följd av år. Utgångspunkten är att regeringen ska tillgodose tillkännagivanden. Beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande ska inledas , säger . Om regeringen inte har för avsikt att tillgodose ett tillkännagivande ska regeringen underrätta om det och redovisa sina skäl. KU har också sagt att det inte annat än i undantagsfall bör ta än två till att slutbehandla ett tillkännagivande. Det vore som jag ser det ett brott mot dessa normer att rutinmässigt vägra att tillgodose tillkännagivanden. Utgångspunkten är att tillkännagivanden ska tillgodoses. Ett visst önskemål från kan efter utredning visa sig vara praktiskt omöjligt eller på goda grunder olämpligt att genomföra. Då är det rimligt att lägga tillkännagivandet till handlingarna utan ytterligare åtgärder. Att vägra att genomföra beslut av politiska skäl är dock något helt annat. Sedan den nya regeringen tillträdde har som bekant skickat rekordmånga tillkännagivanden till regeringen. Antalet är nu uppe i 119. Mot denna bakgrund finns det mycket för att följa upp , och det är viktigt att genomför den uppföljningen med stor noggrannhet. måste förvissa sig om att de många besluten verkligen genomförs av regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redogörelse för behandlingen av skrivelser Uppföljningen går till så att när KU har fått regeringens årliga rapport ber KU övriga utskott att kommentera hur regeringen har genomfört beslut inom respektive utskotts ansvarsområde. Denna genomgång ligger sedan till grund för KU:s samlade kommentarer. Jag är glad över att KU har kunnat enas över alla partigränser om årets kommentarer, och jag hoppas att vi även kommande år ska kunna ha en enig syn på behandlingen av tillkännagivanden. Regeringen har suttit vid makten i lite drygt , och de 119 tillkännagivanden som jag nämnde har tillkommit successivt . Det innebär att det generellt sett är för tidigt för KU att säga till exempel att regeringen hanterar tillkännagivanden för långsamt. Nästa års granskning blir ur det perspektivet betydligt mer intressant, för då har regeringen haft på sig att tillgodose de första tillkännagivandena. Detta hindrar emellertid inte att det finns enstaka tillkännagivanden som förtjänar att nämnas , särskilt det som rör . beslutade att tillkännage för regeringen att någon förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser inte borde utses. hade regeringen dock beslutat att utse en statlig samordnare för . har i sin vårgranskning av regeringen slagit fast att dessa båda beslut i väsentliga delar rör samma sak. KU sa också i vårgranskningen att det var olämpligt av regeringen att så tydligt försöka föregripa väntade beslut i frågan. Med utgångspunkt, skriver KU, i den etablerade konstitutionella praxis som gäller för regeringens hantering av dessa tillkännagivanden anser utskottet att det hade funnits skäl för regeringen att invänta beslut och först därefter bedöma vilket ställningstagande som kunde bli aktuellt. Detta återkommer vi till i debatten om vårgranskningen. I regeringens rapport till , som vi nu debatterar, kommenteras tillkännagivande i Brommafrågan med två ord: beredning pågår. skriver i sitt yttrande till att regeringens besked inte innehåller någon närmare redovisning av vidtagna eller planerade åtgärder för att tillgodose tillkännagivande. anser att detta är otillfredsställande. förväntar sig tydliga besked om vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att tillmötesgå tillkännagivande. Härutöver framför ytterligare några utskott synpunkter på enstaka delar av regeringens rapport. säger i sitt ställningstagande att KU delar de andra utskottens bedömningar. KU förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att de olika utskottens synpunkter ska beaktas. KU lyfter också fram betydelsen av regeringens redogörelse för att ska kunna avgöra om regeringen har genomfört de beslut som har fattat. En omsorgsfull redogörelse är ett viktigt politiskt uppföljningsdokument för den parlamentariska kontrollen. Det är KU:s samlade ställningstagande efter de olika synpunkter som utskotten har fört fram och den analys som KU självt har gjort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redogörelse för behandlingen av skrivelser ställs frågan: Vad händer om regeringen inte tillgodoser ett tillkännagivande trots att har beslutat om det? Ja, om inte är nöjd med regeringens agerande finns det några ytterligare åtgärder som kan vidta. Man kan till exempel upprepa tillkännagivandet för att sätta förnyad press på regeringen i frågan själv stifta lag, även om utredningsresurser är begränsade, för att på så sätt åstadkomma det tillkännagivandet syftar till rikta misstroendeförklaring mot ansvarigt statsråd eller hela regeringen för att markera att regeringens agerande inte är acceptabelt. Detta är dock verktyg som inte ligger i verktygslåda här och . Vi har också konstaterat, som jag sa, att flertalet tillkännagivanden trots allt behöver lite ytterligare beredningstid hos regeringen innan man kan bedöma om de har hanterats tillräckligt skyndsamt eller inte. har granskat årets rapport från regeringen och kommit fram till ett enigt ställningstagande i enlighet med vad jag har redovisat. Det tycker jag är bra. Jag hoppas att vi kan fortsätta i den enighetens anda. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Det handlar om redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. har vår ordförande, , redogjort för vår skrivelse,så nu tänkte jag på ett enkelt sätt fylla på, komplettera, och fick en ingivelse. Kan man presentera detta på ett annat sätt med glimten i ögat och kanske lite vågat?Jag tar ett djupt andetag, försöker och tänker att detta möjligen är lite väl hågat. Utskottet noterar att den andel tillkännagivanden som slutbehandlats i årets skrivelse har minskat jämfört med föregående år.Men då har vi haft valår, ett eventuellt extraval, en decemberöverenskommelse och annat som gett oss många gråa hår. Därför kan vi konstatera att i årets skrivelse är tiden för slutbehandling den längsta betraktat.KU delar synen med övriga utskott, och jag vet med trygghet att regeringen kommer att göra sitt yttersta och har detta beaktat. har regeringen lämnat en redogörelse till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut.I den nya riksdagsordningen , som trädde i kraft , har det införts många nya bestämmelser med salut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redogörelse för behandlingen av skrivelser I riksdagsordningens 9 kap. 8 § vill veta vad som häntmed alla dessa riksdagsskrivelser som till regeringen sänt. Vi kan konstatera att det finns en hel del gamla skrivelser kvar.Men då är jag glad att vi har en regering som tar sitt ansvar. I 75:an, som är namnet denna skrivelse också går under,finns en massa spännande tabeller, grafer och information med . Men vad gäller ställningstagandet i trafikutskottet finns en avvikande mening om en framtida byggplats.Ja, ni gissade helt rätt. Det är behandlingen av förhandlingspersonen för en avveckling av citynära flygplats. Men i samband med en frågestund sa vårt statsråd tydligt och klartatt någon nedläggning av inte är aktuell, för då krävs ersättning av trafiken på andra platser i ett närområde där det är bart.Det är egentligen ganska självklart. är det inte heller någon vanlig dag,utan det är 30:e födelsedag - grattis! tänkte jag önska dig, herr talman, en riktigt glad sommar och tacka för mig.Hoppas du får många dagar fyllda med sol och jordgubbar och den som är viktig för dig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.)