bet · H201NU10 · 2015-03-12 00:00:00 — Statsminister har också tillsatt det så kallade , vilket väl får sägas vara en åtgärd lite på samma tema. Det är bra att de här frågorna får fokus på sig, men man undrar ju vad det sedan ska bli. Är man villig att ta de tunga och svåra beslut som kommer att krävas för att skapa nödvändiga förutsättningar för en växande svensk industri? Har Socialdemokraterna kraft och vilja att köra över sina trotsiga kolleger på vänsterkanten och söka stöd för nödvändiga reformer i övriga ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Efter alla löften i valrörelsen har regeringen och i synnerhet Socialdemokraterna press på sig att leverera. Från sida är vi beslutna att göra vad som står i vår makt för att få skutan på rätt kurs. I detta anförande instämde och (båda SD). Jag talade i mitt anförande om vikten av det första jobbet, chansen som vi som unga människor ska få att ta det viktiga klivet in. Man kanske har jobbat och saknar erfarenhet. Man kanske konkurrerar med någon som har jobbat på en arbetsplats i fem eller . Det är det som gör att man kan få en pinne i cv:t. Det här är utomordentligt viktigt. Vi talar ofta om ungas möjligheter och om ungdomsarbetslöshet. Vi möter det med olika reformer: , , sänkt skatt på att anställa unga och sänkt matmoms på restauranger, för att ge några exempel. Vi vet att det finns ett antal partier - Socialdemokraterna, - som alla har förslag om att dubblera skatten på att anställa unga. Men inte bara det, utan enas med dem om den linjen. Då kan man titta på egen valkrets, . Där finns det väldigt många unga människor som jobbar till exempel på Commerce i , på , på Julas centrallager i och i butiker, på lager och på andra arbetsplatser. Det är likadant inom försvaret i och på viktiga jobb inom äldreomsorg eller förskola. Det är dem en höjd skatt på att anställa unga tydligt slår mot. Därför vill jag, herr ålderspresident, fråga om han har räknat på hur många unga människor i hans egen valkrets som kommer att förlora jobbet med förslag om att höja skatten på unga medarbetare. Till att börja med: De första jobben är jätteviktiga. Men vi har valt en annan väg. Vi såg under den förra mandatperioden och mandatperioden före den, när den förra regeringen hade sitt maktinnehav, att reformerna som man gjorde med halverade sociala avgifter för unga inte hade riktigt den effekt som man hade önskat. Det blev en väldigt dyr reform. Det blir självklart dyrare för företagarna att anställa unga om man gör det dyrare att anställa unga. Det säger sig självt. Men vi har valt en annan väg och i stället satsat på lärlingssystem, en helt ny anställningsform där man som nybakad student från gymnasiet kanske kan komma in och få jobb. Och är det befriat från arbetsgivaravgifter till . Man har en lite lägre lön, men man får ett utbildningsmoment i arbetet. Det är den vägen vi har valt att gå, för den tror vi ger mer. Den väg som den förra regeringen valde kostade enligt experterna ungefär 1 ½ miljon kronor per jobb och år. Det är i så fall väldigt dyra jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Allt det här med lärlingar är jättebra. Jag tror att vi är brett politiskt eniga om att vi behöver mer av lärlingsutbildning och mer av lärlingsanställningar i yrkeslivet - just detta att kunna komma in på en arbetsplats och arbeta och få utbildning kombinerat. Vi behöver göra väsentligt mer för att ställa om det svenska näringslivet och samhället till ett annat sätt att arbeta på än . Men det handlar också om vad vi politiskt med olika verktyg gör för att underlätta. När vi talar om de här visionerna, idéerna om att fler unga ska få chansen på arbetsmarknaden, handlar det om konkret politik. Då kan jag konstatera att vill höja skatten på att anställa unga. De vill göra det dyrare och svårare för unga människor på i , på Commerce i , inom försvaret i . Det är där det tydligt slår mot ungas möjligheter att få ett arbete när de är 18, 19, och ska konkurrera utan erfarenhet med någon som har arbetat tidigare. Jag tycker att exemplet besöksnäringen är ganska intressant. Det har gjorts undersökningar där man har tittat på andelen unga och utrikes födda som jobbar i den branschen i relation till andra. Då kan man konstatera att inom besöksnäringen, som ju är hotell, restauranger, skidanläggningar och en massa andra saker, är bortåt en tredjedel av dem som arbetar unga under 25, medan det är på arbetsmarknaden i övrigt. Vi kan konstatera att av de företag som finns inom besöksnäringen drivs av människor med utländsk bakgrund. Jag skulle vilja hävda att det är den bransch som tydligast hjälper till att få in unga människor och människor med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden. Det är därför jag ser med oro på att så tydligt slår mot en sådan viktig bransch som hjälper många unga människor in till det första, viktiga jobbet som kan vara klivet in på arbetsmarknaden, till en egen inkomst och till en vidare karriär. misstar sig lite. Han lyfter ut en fråga ur politik utan att ta hänsyn till helheten. Vi har en i mitt tycke mycket offensiv politik för att skapa arbetstillfällen, inte bara för unga utan generellt. Då har vi riktat in oss på små och medelstora företag, där fyra av fem nya jobb bildas . Det är också där vi har riktat in fokus. Det duger inte att gynna restaurangnäringen och hamburgerkedjorna med skattelättnader, halverade kostnader för arbetsgivaravgifter och sådant för just de branscherna. Det behöver breddas. Industriföretagarna och de andra företagarna är viktiga. Det är trots allt de som är grunden för vår välfärd. Någonstans där är det man måste sätta fokus - egentligen på små och medelstora företag generellt. Det är den vägen vi har valt. Vi har valt att införa det vi kallar ett arbetsgivaravdrag, det vill säga att man får dra av en rejäl peng för de första tio anställda. Vi har också valt att sänka sjuklönekostnaderna, även där för de första tio anställda. Det är ganska rejält. Det tror vi är en kraftfull reform för jobb och tillväxt. De företag som är små ska ju förhoppningsvis bli stora . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag tycker alltså att gör fel när han lyfter ut ett enda förslag och inte tittar på helheten. Alla som lyssnar! I min hemkommun , som är en liten kustkommun i , bidrar jobben inom industrin till många arbetstillfällen - precis som på många andra ställen i . Tyvärr har vi också fått känna av de negativa konsekvenserna av den globala konkurrensen. Ett av kommunens största företag, Element Six, har varslat ungefär 180 personer, då de ska flytta verksamheten till och . Det kanske inte låter så mycket, men för en kommun med 6 800 invånare är det mer än kännbart. Jag skulle vilja ta ett annat exempel. Låt oss anpassa samma procentuella siffra till . Det skulle innebära 26 000 personer. Jag lovar er att det skulle väcka lite mer uppmärksamhet än de 180 personerna i . är inte ensamt om nedläggningar. Därför är det viktigt att alla varsel som lagts möts med en aktiv politik som skapar nya jobb. Skogen, malmen och stålet är grundfundament i ekonomi. Det tror jag att vi kan vara överens om. De står för en stor del av sysselsättningen i . Visste ni att ungefär 400 000 svenskar är direkt eller indirekt beroende av basindustrin? Dessutom står basindustrin för av exportintäkter. Möjligheten att sälja varor till konkurrenskraftiga priser på världsmarknaden är nödvändig för svensk basindustri. En av de viktigaste förutsättningarna är därför säker tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. En annan viktig aspekt är fungerande transporter. Störningar och trängsel i järnvägssystemet illustrerar man i medierna ofta med en försenad och frustrerad tågresenär i någon storstad. Det här perspektivet är inte oviktigt, men det är sällan vi hör något om konsekvenserna för godstrafiken. Godset har inget ansikte och ingen röst. Därför är det viktigt att man bygger rationella godsstråk som underlättar för våra företag att komma ut i världen. Ett naturligt godsstråk kan vara Norrbotniabanan, och till hamn. Det finns ett annat orosmoment när det gäller transporter, och det är kilometerskatt på lastbil, en skatt på avstånd. Det hörde vi inte minst i går, då vi i utskottet hade besök från och Svemin, som är en intresseorganisation för gruvbranschen. är rikt på avstånd, och en kilometerskatt kommer att slå hårt mot landsbygden, inte minst i norra , där avstånden är långa och naturtillgångarna rika och där järnvägarna aldrig kommer att nå fram till varje skogsskifte. I stället för att jaga utsläppen jagar minoritetsregeringen tyvärr näringslivet. Inte heller har regeringen möjliggjort för längre fordon på våra vägar. Det skulle ha gynnat såväl klimatet som näringslivet. kom beskedet: Vänsterregeringen och berättade stolt hur de skulle gå till väga för att begränsa fristående skolors och vårdinrättningars möjlighet att gå med vinst. har fått som han vill, och S och MP dansar gladeligen med. Trots nöjda vårdtagare, elever och anhöriga ska man nu lägga krokben för välfungerande skolor, vårdcentraler, äldreboenden och hemtjänstföretag. Jo, för att minoritetsregeringen och helt enkelt inte gillar driftsformen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik I en debattartikel skriver civilminister och att vinstintresset går ut över kvalitet, likvärdighet och arbetsvillkor. säger att bara ett fåtal av företagen misskött sig. Hur går detta ihop? Det är uppenbart att ideologi gått före allt annat, men det handlar också om okunskap. Jag är övertygad om att mångfald skapar en bättre välfärd och att vinst inte är fult. I stället för att tala om driftsform bör debatten handla om kvalitet. Om företagen enbart skulle drivas av att tjäna pengar och inte leverera bra vård eller skola skulle de väl knappast bli långlivade? Nästan som regeringen och aviserade inriktningen mot ett mer socialistiskt samhälle, som sparkar undan benen för den sektor där flest kvinnor äger och driver företag, inträffade . Men det var inte nog med detta. är också RUT-företagen under lupp, och minoritetsregeringen har aviserat att det så kallade RUT-avdraget ska halveras. Innan jag går in på vilka konsekvenser det här kan leda till vill jag ge lite bakgrundsfakta. I och med att RUT-avdraget infördes i växte en helt ny bransch fram som bara fortsätter att växa. I snitt har omsättningen ökat , och omsatte branschen . är det ungefär 20 000 personer som är anställda inom hemservicebranschen, och många av dem har tidigare stått långt ifrån arbetsmarknaden. Ungefär hälften av de anställda är utlandsfödda, är och saknar gymnasieutbildning. Från början fanns RUT-företagen bara i och omkring de stora städerna, men de är nu allt vanligare i hela landet. Lokalt är det faktiskt de norrbottniska kommunerna som toppar listan över det största tillskottet av kunder 2010-2015. I till exempel ökade antalet kunder från 63 till 452. vill alltså minoritetsregeringen, även påhejad av , halvera , och inte bara det. Man avfyrar en trestegsraket, där första steget är borttagande av avdrag för läxläsning. Det andra steget är att halvera RUT-avdraget för dem som är , och sist men inte minst vill regeringen se över vilka ytterligare tjänster som kan exkluderas ur RUT-sektorn. Det här leder naturligtvis till oro bland de befintliga företagen, som inte vet om de törs utveckla verksamheten och anställa fler. Det leder också till att de som funderar på att starta företag inom branschen tvekar. Dessutom är jag orolig över vilken påverkan regeringens åtgärder kommer att få på branschen i allmänhet. I gjorde regeringen liknande ingrepp, och det ledde till att branschen kollapsade. Det är också anmärkningsvärt att en regering som utger sig för att vara feministisk ger sig på ytterligare en bransch som domineras av kvinnor. Det räcker inte med att vilja sätta stopp för välfärdsföretagen, där de flesta av företagarna och de anställda är kvinnor. Vilken ironi, återigen! Minoritetsregeringen håller fast vid att man tänker ta bort de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga. Många ungdomar har svårt att hitta ett jobb, och det lär knappast bli enklare om kostnaden för att anställa dem ökar kraftigt. Det är motsägelsefullt när Socialdemokraterna å ena sidan säger sig vilja underlätta för nyanlända svenskar att komma i arbete men å andra sidan genomför åtgärder som gör det svårare för dem att hitta ett riktigt jobb. Många av dem som kommer hit är unga, och de blir sannerligen inte hjälpta av att det blir dyrare för arbetsgivare att anställa dem. Enligt skulle Socialdemokraternas höjning av arbetsgivaravgifterna för unga leda till att minst 19 000 jobb försvinner. Att inte S ser att det här är fel väg att gå är obegripligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Avslutningsvis: Minoritetsregeringen lyfter i många sammanhang fram näringslivet och företagandets betydelse för . Men ändå vill ni höja skatterna för näringslivet med 25 miljarder, och ni drar i förslag efter förslag undan mattan för landets företagare. Detta är ett problem som ingen industrikansler i världen kan råda bot på. I detta anförande instämde (C) och (FP). När vi nu debatterar näringsutskottets betänkande NU10 om näringspolitik tänkte jag inleda med att säga hur överens vi är. Men inser jag att det är vi inte. Man målar upp ett scenario när det gäller hur vi använder skattepengar. Det finns givetvis en skillnad i vår politik här. Det märker man ju. Det handlar om vilka vi subventionerar med skattepengar. Man blandar in allt från , arbetstillfällen som man påstår har jättestor betydelse och som subventioneras med skattemedel, till vårdsektorn, där vi inte träffar rätt med pengarna. Men oavsett parti lyfter man näringspolitiken som något viktigt för landets tillväxt och för landsbygdens förmåga till utveckling och överlevnad. För ett dynamiskt näringsliv är en välfungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Dock är kapitalförsörjningen ofta ett stort problem för småföretagare, och då särskilt vid nystart av företag. Detta märks särskilt för företag som startas på landsbygden. De statliga finansieringsinsatserna bör vara marknadskompletterande och nå företag i tidiga skeden. Även om tanken är god är det tyvärr bara att konstatera, vilket också framkommit i granskning, att dessa insatser består av flera aktörer med delvis överlappande mandat och att kapitalet inte når företag i riktigt tidiga skeden. Detta har lett fram till att regeringen har aviserat en översyn av de statliga finansieringsinsatserna, vilket jag och välkomnar. är det min och mening att den problematik som företag möter skulle kunna lösas om alla resurser samlades i ett gemensamt bolag med uppgiften att stimulera kapitalförsörjningen i riktigt tidiga skeden. Det har lyft i en kommittémotion som sätter fokus på ett viktigt problem som många företag får erfara i de tidiga faserna av företagsstart. Näringspolitiken handlar bland annat om att ge driftiga människor förutsättningar och möjligheter att starta nya företag och expandera befintliga företag. Det handlar helt enkelt om rimliga förhållanden så att de kan överleva även vid konjunktursvängningar. Hur stor betydelse turismen har för hela landet har nämnts även i andra anföranden. Branschen har vuxit och fått allt större betydelse för både land och stad. Landsbygden erbjuder särskilt goda förutsättningar för ekoturism. Detta är positivt, och vi kan med glädje se att nya nischade satsningar inom ekoturismen, till exempel att bo på lantgård, är framgångsrika och gynnar landsbygden samt att kopplingen till lokalproducerad mat ofta ingår som en del av konceptet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik ser givetvis turismen som en del av tillväxtbranscherna som kan bidra till utvecklingen i landsbygden och i fjällnära orter. Men för att denna bransch ska lyckas med att bli den motor som den skulle kunna bli behövs infrastruktursatsningar. Dit räknar jag givetvis allt som dagens befolkning räknar som infrastruktur: bredband, vägar, flygförbindelser och tåg. Branschen behöver också uppvärderas. Turistnäringen behöver uppvärderas som näringsgren, och ur ett regionalpolitiskt perspektiv behöver den få en uppgradering. Staten bör i samarbete med kommuner, föreningar och företag ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Regeringen bör därför lägga fram ett förslag till samverkansprogram för turistnäringen, så att den uppnår samma status som andra branscher. Vi har pratat om industrin i utskottet, och det har även kommit fram här hur viktig den är för . Det håller med om. Basindustrin är en stomme som ett exporterande land som måste värna. Att industrin är viktig för behöver väl ingen tveka om. Att skogen är en ekonomisk och ekologisk resurs som även bidrar till klimatnytta är lika självklart. Skogsindustrin spelar fortfarande en central roll för landets ekonomiska utveckling. Men här bör man titta på vad som håller på att hända. Nästan kan man läsa om neddragningar i massaindustrin och framför allt i pappersbruken. Arbetstillfällena blir färre i skogsnäringen som alla partier pratar om de gröna näringarna. Här bör regeringen verkligen visa handlingskraft och visa stöd för skogsnäringens potential när det gäller vidareförädlingens möjligheter, inte minst med tanke på fördelarna med träbyggen i bostadsbyggandet. Jag observerade en motion som var S-märkt, en enskild motion. I den lyftes viktiga aspekter upp som skulle kunna lyfta det fantastiska material som trä faktiskt är. Här skulle det behövas en strategisk samverkan mellan en bred grupp av aktörer inom träförädlingen och aktörer som vill utveckla industriellt bostadsbyggande av flerfamiljshus. Detta skulle verkligen driva på en utveckling av de gröna näringarna i de län där skogen finns men där det tyvärr saknas arbetstillfällen . Här finns verkligen möjligheterna för glesbygden att bidra till städernas och utveckling. Tänk er ett byggmaterial som binder koldioxid när det växer och som bidrar positivt till klimatomställningen. När det gäller bostäder har råvaran vuxit till sig när avskrivningen är fullbordad. Jag skulle kunna debattera länge om träets fördelar men stannar här och hoppas, herr ålderspresident, att de ledamöter som är valda för att se till bästa verkligen sätter sig in i ämnet och stöder den reservation som skulle innebära ett litet steg i rätt riktning. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation 1, under beslutspunkt 1, samt reservation 10, under beslutspunkt 8. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik är ett väldigt exportberoende land. Ungefär hälften av vår ekonomi är kopplad till import och export. Det vanliga för många svenska företag är att den inhemska marknaden inte räcker till för de produkter eller tjänster de erbjuder till kunder. Då går de till andra marknader i vårt närområde eller längre bort. Handelspolitiken är naturligtvis utomordentligt viktig för både de stora företag vi har och de företag vi hoppas ska kunna växa till. har vi en regering som har haft en ganska valhänt hantering av den så kallade Saudifrågan. De har kommit till en diplomatisk kris med hela , med eventuella effekter som kommer med det. I anslutning till detta sa partiordföranden för , , på Twitter: "Fin seger med det uppsagda . stoppar vi TTIP också när vi ändå är igång." TTIP är, ska vi säga för protokollet, diskussionen om ett frihandelsavtal mellan och . Då vill jag, herr ålderspresident, fråga om det är uppfattning att och inte ska ha något frihandelsavtal med . Vilka effekter tror i så fall att avsaknaden av ett sådant handelsavtal skulle få för svenska företag och svenska jobb? Tack, , för frågan och dina observationer! Nej, jag tycker att det vore synd om vi inte skulle ha ett handelsavtal med något av länderna - vi kan ta och . Däremot har det stor betydelse hur handelsavtalet ser ut. Då pratar jag lite grann om investerarskyddet. Men handelsavtalet som sådant är vi inte emot. Det är klart att vi inte kan isolera oss. Vi vet att vi exporterar till många länder som är utanför . Det gäller skogsindustrin, till exempel. Jag tycker alltså att det ska vara ett handelsavtal. Men vi har, helt enkelt, synpunkter på hur innehållet ser ut. Den andra frågan var: Hur skulle det se ut utan ett handelsavtal? Jag tror att det skulle vara synd att inte ha ett handelsavtal. Jag tror att gränsen på Twitter ligger vid 140 tecken, vilket gör att man inte får med hela partiprogrammet där. Men uttalande "stoppar vi TTIP också när vi ändå är igång." väcker en hel del frågor hos mig som läsare. Jag kommer tillbaka till att är ett väldigt exportberoende land. Det är viktigt för , , SKF och hundratals, kanske tusentals, andra svenska företag att de kan exportera produkter och tjänster till andra länder. Vi kan se att den amerikanska kontinenten, , är otroligt viktig för många svenska företag. Många av oss har en förhoppning om att vi ska kunna få ett viktigt handelsavtal på plats. Det kan påverka inte bara tullnivåer. Även standarder på produkter kan ändras, vilket kan underlätta för företag. säger : Jo, men vi kanske är lite mer positiva till att ett avtal ska finnas. säger tydligt: ska vi stoppa det här avtalet. Är uppfattningen då att man ska ha ett handelsavtal med ? Eller är uppfattningen från att man inte ska ha ett handelsavtal? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag förstår att man kan ha synpunkter i detalj. Men uttalande, åtminstone på Twitter, lät i alla fall som att den principiella uppfattningen från är: Man ska inte ha ett handelsavtal mellan och . Det väcker en hel del oro. Som jag sa är handelsavtalet inte bra som det ser ut nu när det ligger på bordet. Det finns nämligen incitament som gör att stater är överordnade beslut som tas på nivåer där politiken bestämmer. Det är vi emot. Som det ser ut är det alltså inte bra, men vi är som sagt positiva till handelsavtal. Vi vet att vi kommer att ha handel med många länder, inte bara utan säkert även många andra länder. Som handelsavtalet ser ut finns det dåliga saker i det som vi är emot, men vi förstår att handelsavtal alltid kommer att finnas. Vi hoppas att vi får ett annorlunda handelsavtal som TTIP. utger sig för att vara ett feministiskt parti. Därför känns det väldigt märkligt att ni tillsammans med Socialdemokraterna och ger er på både RUT-branschen och välfärdsföretagarna. Det är branscher som domineras av kvinnor när det gäller både företagandet och de anställda. Min fråga till är om det är feministiskt och företagsvänligt att kapa mindre företag som ägs av kvinnor och har många kvinnor anställda vid fotknölarna. Jag tackar för frågan. Kvinnorna får starta vilka företag de vill. De får utföra tjänster åt vem de vill, oavsett om det är någon med låg inkomst eller någon med hög inkomst. Men när vi sätter in statliga skattepengar som skulle kunna användas på ett bättre sätt för vår välfärd och till våra gemensamma resurser, som vi vill ha i mycket annat, tycker vi att vi träffar fel med pengarna. Jag är inte emot att någon startar ett företag, men när det handlar om att de mest välbärgade kan köpa tjänsterna - oavsett om det är en kvinna eller en man som har företaget - tycker vi att skattepengarna inte träffar rätt. När du blandar in att vi skulle vara emot kvinnligt företagande tycker jag att du hamnar fel, . Det handlar inte om det, utan vi tycker att skattepengarna används på fel sätt. Jag tackar för svaret. har visat att till exempel RUT-avdraget i slutändan innebär ett plus för statskassan. Det kostar alltså ingenting för landet att ha RUT-tjänsterna, för det har gett så många nya jobb - för många nysvenskar, för ungdomar och för många människor som har stått långt ifrån arbetsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Min fråga är varför det är okej för byggföretag och lokalvård att göra vinster på skattebetalarnas pengar men inte okej för företag i kvinnodominerade branscher, som till exempel välfärdsföretag vars brukare - dem det berör - är nöjda. Det är för mig helt obegripligt. Är inte det viktigaste att kvaliteten är god och att brukarna är nöjda?