bet · H201TU8 · 2015-03-19 00:00:00 — I motion 2014/15:1945 av och (båda S) anförs att som säkerheten för trafikanterna har höjts, har det skett flera försämringar när det gäller säkerheten för vägarbetarna. Antalet olyckor på vägarbetsplatser ökade , och på övriga vägar fördubblades antalet olyckor. I motionen anges att olyckorna beror på att bilisterna struntar i hastighetsbegränsningarna och visar dålig hänsyn när de passerar vägarbetsplatserna. Den viktigaste åtgärden för att minska incidenter och olyckor vid vägarbeten är att förmå bilister att sänka hastigheten. Olika metoder har utvecklats för att åstadkomma detta, men de används sällan och det är dessutom ofta bara en rekommenderad fartbegränsning vid ombyggnad av vägar. Motionärerna anger vidare att vägarbetarnas säkerhet är en del av den kostnad som entreprenören ska lägga in i upphandlingen. Motionärerna pekar på att det är angeläget att byggherren tar större ansvar för vägarbetarnas säkerhet i upphandlingarna och att större krav ska ställas på entreprenörer i detta sammanhang. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en hög säkerhet för dem som arbetar ute på vägarna. Det är inte acceptabelt att de som arbetar med vägunderhåll för att våra vägar ska ha en bra standard med hög framkomlighet ska riskera att skadas svårt eller t.o.m. dödas. Utskottet vill därför betona att det är viktigt att det görs insatser för att vägarbetare ska kunna känna sig trygga på sin arbetsplats och att även trafikanter ska vara trygga när de passerar en vägarbetsplats. När det gäller insatser för att öka trafiksäkerheten för vägarbetare och trafikanter i samband med vägarbeten noterar utskottet att det är vanligt med hastighetsreduktioner på sträckor som passerar vägarbetsplatser. Sådana hastighetsreduktioner innebär att trafiken rekommenderas att sänka hastigheten till max /h. Det finns två typer av skyltar för rekommenderad hastighet. Dessa skyltar är antingen blå eller svarta och får användas som omställbar hastighet eller vid tillfälliga förhållanden. I annat fall kan som väghållare med tvingande hastighetsbegränsning gå in och göra en lokal föreskrift om sänkt hastighet. Detta regleras i trafikförordningen 10 kap. 14 §. I dessa fall läggs det in i Transportstyrelsens rikstäckande databas för trafikföreskrifter (RDT) så att det blir elektroniskt kungjort. Vanligtvis tillämpas detta vid längre och större vägarbeten. Användandet av fordonsburna skyltar med rekommenderad högsta hastighet blev tillåten med den nya vägmärkesförordningen som trädde i kraft . Mobila omställbara vägmärken används för att ge en tydlig och korrekt utmärkning i samband med vägarbeten. Enligt är en erfarenhet som kommit av det landsomfattandet försöket med variabla hastigheter att dynamiska skyltar uppfattas bättre av trafikanter än traditionell plåtutmärkning. Utskottet välkomnar att arbetar på olika sätt med att utveckla metoder för att säkerheten ska vara hög vid vägarbeten. I detta ingår bl.a. forskningsprojekt om åtgärder för att minska hastigheten på sträckor som passerar vägarbetsplatser. har i projektet på väg studerat effekterna av olika hastighetssänkande åtgärder vid vägarbetsplatser, bl.a. hastighetspåminnande skyltar som aktiveras av fordon som kommer in mot området med för hög hastighet. Denna metod gav, liksom övriga testade metoder, en sänkt medelhastighet och minskade hastighetsspridningen både före, vid och efter arbetsplatsen. Enligt kan mobila omställbara vägmärken och skyltar antas ha samma effekt som motsvarande fasta. Utskottet vill även uppmärksamma att som en del i insatserna för att förbättra trafiksäkerheten kring vägarbeten också arbetar för att öka kunskapsöverföringen och informationen kring hastighetsnedsättande metoder på sträckor som passerar vägarbetsplatser. har bl.a. genomfört ett särskilt projekt i syfte att öka hastighetsefterlevnaden på sträckor som passerar vägarbetsplatser genom insamling av olika metoder som dokumenteras och vidareförmedlas. Det insamlade materialet ska fungera som stöd och ge bred information vid framtagande och planering av trafikanordningsplaner samt arbetsmiljöplaner. Projektet har även syftat till att ge praktiskt stöd till arbetstagare och entreprenörer inför framtagandet av arbetsplatsens trafikanordningar. Detta stöd är också tänkt att leda till ökad kvalitet i förberedelse- och planeringsarbetet, bredd på metoder för olika situationer och ökad riskmedvetenhet. Utskottet ser vidare positivt på att gör inspektioner av att säkerhetsreglerna följs vid vägarbeten. Detta innebär att myndigheten genomför egna kontroller av skyltning vid vägarbeten. Arbete utförs även av grupper som jobbar med vägarbetskontroller och gör stickprov på bl.a. utmärkning av vägarbeten. Utifrån inspektionerna identifierar åtgärder som ansvariga inom myndigheten ska vidta och som sedan respektive entreprenör i sin tur ska genomföra för att minska antalet anmärkningar och öka säkerheten för vägarbetarna. Utskottet vill understryka vikten av att både de ansvariga myndigheterna och de entreprenörer som ansvarar för att genomföra arbeten på vägarna vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att vägarbetarna ska kunna utföra sitt arbete på ett tryggt och säkert sätt. Utskottet vill avslutningsvis även framhålla betydelsen av att myndigheterna kontinuerligt följer upp de insatser som görs för att säkerställa att vägarbetarnas arbetsmiljö är trafiksäker. Mot bakgrund av vad som här anförts och att utskottet inte finner något behov av att ta ett initiativ i denna fråga avstyrks motionerna 2014/15:698 (M) och 2014/15:1945 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om åtgärder för att minska antalet viltolyckor. Utskottet hänvisar till olika pågående insatser som görs för att få bättre kunskapsunderlag kring viltolyckor i syfte att öka trafiksäkerheten på vägarna. Nationella viltolycksrådet (NVR) är ett nationellt samarbetsorgan där myndigheter och frivilligorganisationer arbetar gemensamt med frågor inom vilt-olycksproblematiken. Bland medlemmarna i NVR finns bl.a. , , , , (), , , Nationalförsamlingen för trafiksäkerhetens främjande (NTF) och (). ansvarar för den del i rådet som avser viltolycksförebyggande åtgärder. inträffar mer än 40 000 viltolyckor i . Viltolyckorna med rådjur är vanligast och står för . Enligt statistik från skedde en liten minskning av olyckorna med vildsvin . och (båda M) pekar i motion 2014/15:218 på att antalet viltolyckor i har ökat och att utvecklingen är synnerligen bekymmersam. Motionärerna ifrågasätter de stora skillnader som finns mellan länen när det gäller risken för en viltolycka och pekar på att dessa regionala skillnader behöver kartläggas och orsakerna analyseras. Syftet är dels att bättre kunna samla resurserna dit de bäst behövs, dels utveckla det olycksförebyggande arbetet i allmänhet. Mot denna bakgrund efterfrågas en skyndsam kartläggning och analys av regionala skillnader i viltolycksfrekvens (yrkande 1). Motionärerna framför vidare att den kraftiga ökningen av antalet viltolyckor måste hejdas och att det krävs mer förebyggande åtgärder, t.ex. viltstängsel, planskilda passager, viltpassager och viltövergångar samt en väl fungerande viltförvaltning. Motionärerna framhåller vikten av att tillräckliga resurser avsätts för förebyggande åtgärder samt att insatserna prioriteras där risken för allvarliga viltolyckor är som högst. Mot denna bakgrund betonas att det förebyggande arbetet beträffande viltolyckor behöver utvecklas (yrkande 2). I motion 2014/15:1084 av och (båda M) anförs att enligt det Nationella uppgick det totala antalet registrerade fall av viltolyckor 2013 till 46 944 för samtliga viltslag. I mo-tionen konstateras dock att det sammanlagda antalet viltolyckor i själva verket kan uppgå till det dubbla eftersom NVR:s statistik vilar på antalet inrapporterade fall till polisen. Vidare anförs att forskningen kring viltolyckor, vilka preventiva åtgärder som ger bästa resultat och de samhällsekonomiska kostnader som uppstår kring olyckor behöver prioriteras. I motionen föreslås att resurser avsätts för forskning och förebyggande åtgärder för att minska antalet viltolyckor (yrkande 1). I samma motion anförs vidare att det för att kunna testa och utvärdera nya metoder och lösningar är värt att överväga att utse ett testlän. I detta sammanhang lyfts fram eftersom det dels är ovanligt olycksdrabbat, dels har samtliga vanligt förekommande viltslag inom länets gränser. I motionen föreslås därför en utredning av lämpligheten i att göra till ett testlän för nya tekniska lösningar och trafiklösningar för att i akt och mening begränsa antalet viltolyckor (yrkande 2). När det gäller frågan om en kartläggning och analys av viltolyckor vill utskottet peka på att det görs olika insatser för att få bättre kunskapsunderlag kring detta i syfte att öka trafiksäkerheten på vägarna. Till detta hör att () bedriver forskning inom området viltolyckor där man undersöker sambanden mellan trafikmiljö och viltkollisioner samt vilka viltolycksåtgärder som är mest effektiva för att förhindra viltolyckor. Institutet utför även tester genom krocksäkerhetsprov med älgattrapp. VTI:s forskning syftar till att ta reda på vilka förebyggande viltolycksåtgärder som har bäst effekt för att reducera fordonshastigheten. Institutet utvärderar även vilka åtgärder som har längst ihållande effekt på körbeteendet samt hur förarna reagerar när de kör förbi en älg som står i vägrenen. Vidare har möjligheten att anpassa vägmiljön som åtgärd mot viltolyckor utvärderats inom ramen för ett forskningsprojekt från VTI. Projektet har resulterat i en kunskapsöversikt som publicerades om vilka vägmiljöförändringar som har potential att användas i viltavskräckande syfte. Rapporten går bl.a. igenom sambanden mellan viltförekomst/viltolyckor och omgivande miljö samt sambanden mellan viltförekomst och drift och underhåll. Utskottet vill även uppmärksamma att projektet i rapporteringen av viltolyckor startades under ledning av () med VTI och som samarbetspartner. Studien syftar till att kvantifiera mörkertalet i den officiella rapporteringen av viltolyckor. Studien är finansierad av Skyltfonden och . Som en viktig del i det förebyggande trafiksäkerhetsfrämjande arbetet vill utskottet framhålla att Nationella viltolycksrådet (NVR) fortlöpande redovisar information om viltolyckor på sin webbplats. Utskottet vill i detta sammanhang även peka på vikten av att även fortsättningsvis ta till vara digitaliseringens möjligheter i det förebyggande arbetet. Här kan utskottet konstatera att NVR har tagit fram en app som ska varna bilisterna när de kommer in i områden som är mycket drabbade av viltolyckor. Appen visar kända viltstråk baserat på tidigare viltolyckor. När appen är i gång under bilkörning varnas föraren med en ljudsignal om föraren närmar sig ett område där ett flertal tidigare viltolyckor skett. Informationen hämtas från webbplatsen . Utskottet kan även konstatera att frågan om trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder och naturliga passager tillhör de områden som arbetar med och att det finns vissa medel avsatta för åtgärder i den nationella transportplanen –2025. Från framförs att passagemöjligheten för djur behöver ses över för att höja trafiksäkerheten och tillgodose behoven av säkra passager. Utskottet välkomnar därför att har inlett ett intensivt arbete med att lokalisera problemområdena så att en kartbild blir färdig . Utskottet vill även uppmärksamma att håller på att starta två pilotprojekt på utvalda vägar i och i samarbete med NVR i ett försök att förbättra samarbetet mellan olika berörda myndigheter och intressenter. Utskottet vill slutligen även peka på den intressanta utveckling som sker inom fordonsindustrin där det pågår utvecklingsprojekt för att det ska bli lättare att upptäcka vilt vid vägkanten. Med hänvisning till att det pågår insatser som ligger i linje med vad som efterfrågas i motionsyrkandena avstyrker utskottet motionerna 2014/15:218 (M) yrkandena 1–2 och 2014/15:1084 (M) yrkandena 1–2. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om behovet av en översyn av regelverket kring vägräcken med hänvisning till pågående insatser och utvecklingsarbete. i (S) pekar i motion 2014/15:318 på att allt fler länder i investerar i räckesskydd och underglidningsskydd för att minska riskerna för motorcyklisterna. I är det dock standard med vajerräcken, vilka är mycket farliga för motorcyklisterna. Motionären pekar vidare på att motorcyklister är kraftigt överrepresenterade i räckesolyckor. I motionen hänvisas till att har underglidningsskydd testats på fem platser i och att utvärderingarna av dessa varit positiva. Enligt mo-tionären borde det 2015 vara dags att överväga ett påbörjande av utbyte av de farliga vajerräckena. I motionen konstateras även att förlåtande sidoområden alltid är att föredra för en motorcyklist. säger svenska regelverk att räcken ska användas, och särskilt på platser som ytterkurvor där risken är störst för en motorcykelolycka. I motionen efterfrågas en översyn av regelverket för att maximal trygghet ska kunna uppnås för alla trafikanter. Utskottet kan inledningsvis konstatera att antalet motorcyklar i trafik ökar i . Av den officiella fordonsstatistiken framgår att det 2013 fanns nästan 285 000 motorcyklar i trafik samt 215 000 avställda motorcyklar. När det gäller antalet omkomna motorcyklister i vägtrafiken uppgick dessa enligt preliminära uppgifter till 31 . Utskottet är positivt till den minskning som därmed har skett jämfört med då 40 motorcyklister omkom i vägtrafiken. Av de 40 motorcyklister som omkom körde 24 personer tung motorcykel, 4 personer lätt motorcykel och resterande 12 personer på motorcykel av okänd viktklass. Utskottet anser dock att mycket återstår att göra för att öka säkerheten för motorcyklister, och det är därför viktigt med en tydligare inriktning på att hela trafikmiljön bör utformas även med motorcyklister i åtanke. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att utformningen av vägarna ger alla olika trafikantgrupper förutsättningar att kunna färdas trafiksäkert. Utskottet välkomnar därför att har genomfört prov med fem olika fabrikat av underglidningsskydd. Tre provplatser finns på det statliga vägnätet, och två typer av underglidningsskydd har monterats på avskild provbana. Samtliga provplatser har gällt sidoräcken (balk) i ytterkurva. Däremot har underglidningsskydd för stållineräcken placerade i vägmitt inte studerats. Enligt har valet av sidoräcken (balk) i ytterkurva som placering vid provplatserna diskuterats fram i samråd med Motorcyklister (). Utvärderingen av underglidningsskydd görs utifrån ett underhållsperspektiv där konsekvenser för vinterdrift och sommarunderhåll har studerats tillsammans med underhållsentreprenörer, och det är enligt utifrån denna utgångspunkt som resultaten är positiva. Däremot studerar utvärderingen inte underglidningsskydd ur trafiksäkerhetssynpunkt. Utvärderingen avslutas och enligt beräknas en slutrapport vara färdig . Utskottet vill även betona att det är positivt att det görs olika satsningar på att öka trafiksäkerheten för motorcyklister. Utskottet vill i detta sammanhang nämna att beviljade från Skyltfonden till Forskning för att genomföra krocktest av olika motorcykeltyper mot vägräcke med och utan underglidningsskydd (MPS). beviljades även SMC bidrag ur Skyltfonden för att ta fram en definition av ett säkert räcke för motorcyklar. Utskottet vill betona att det ser positivt på att försöken med motorcykelsäkra räcken i ytterkurvor fortgår och att sådana räcken kommer upp på fler populära motorcykelvägar i . Utskottet vill vidare peka på att Länsförsäkringsbolagens Forskningsfond beviljade i forskningsmedel till VTI för att skapa en stark forskningsmiljö inom området hjulburna oskyddade trafikanter. Forskningsprogrammet syftar till att höja säkerheten för hjulburna oskyddade trafikanter, framför allt cyklister, men också motorcyklister och mopedister. VTI ska ta fram en modell för säker transport för oskyddade trafikanter som kan ligga till grund för riktade aktiviteter: informationskampanjer, utrustning, förbättrad drift och underhåll samt utveckling av försäkringsskydd. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma det viktiga samarbete som sker mellan myndigheter, intresseorganisationer och andra aktörer för att öka trafiksäkerheten på vägarna. En sådan viktig samverkansarena är Gruppen för Nationell Samverkan – Väg (GNS Väg) där det sker ett utbyte av kunskap och koordinering av verksamheter inom trafiksäkerhetsområdet i syfte att förverkliga nollvisionen. GNS Väg träffas och hanterar aktuella trafiksäkerhetsfrågor som rör vägtrafik samt målstyrning för trafiksäkerhet på väg. En av de sex expertgrupper som GNS Väg har utsett i syfte att påverka trafiksäkerheten i positiv riktning är inriktad på oskyddade trafikanter, motorcyklar, mopeder och fyrhjulingar. Expertgruppens arbete syftar till att öka säkerheten för dem som åker motorcykel, moped samt fyrhjuling samt att systematisera säkerhetsarbetet och öka samverkan inom området. Målet för gruppens arbete är bl.a. att visa hur antalet dödade motorcyklister och mopedister kan halveras och hur antalet mycket allvarligt skadade kan minska mellan och . Utskottet ser med tillförsikt fram emot arbetets resultat. Mot bakgrund av pågående insatser och utvecklingsarbete avstyrker utskottet motion 2014/15:318 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om obevakade järnvägsövergångar med hänvisning till pågående satsningar för säkrare plankorsningar. (SD) anför i motion 2014/15:1297 att obevakade järnvägsövergångar är ett exempel på en oaktsam inställning till hushållandet av våra gemensamma resurser. Tysta snabbtåg i kombination med övergångar placerade i kurvor innebär att människor när som helst kan överraskas av ett kommande tåg. Som ett led i den uttalade nollvisionen föreslås ett statligt stopp för obevakade järnvägsövergångar där staten bör säkerställa att alla obevakade övergångsställen i järnvägstrafiken tas bort och ersätts med en bevakning med signaler och bommar. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att plankorsningar, dvs. korsningar mellan väg och järnväg i samma plan, i enlighet med nollvisionen ska vara säkra och tillgängliga och utformas så att människor inte kommer till skada eller dödas i plankorsningsolyckor. Utskottet tvingas dock konstatera att drygt 10 personer omkommer i plankorsningsolyckor , vilket är djupt otillfredsställande. Enligt uppgift från finns det totalt ca 7 000 plankorsningar i drift i . Dessa har olika typer av skyddsanordningar. Det finns allt från korsningar med bommar där många vägtrafikanter passerar till oskyddade plankorsningar där ett fåtal passerar. För att öka säkerheten vid plankorsningar satsar bl.a. på teknisk utveckling, forskning, kommunikation, stödsystem i form av it-system och regler samt fysiska åtgärder i plankorsningar. Varje gång en järnvägssträcka ska rustas upp ska plankorsningarna ses över. Enligt uppgift från fanns det på myndighetens spåranläggningar vid utgången av 2014 totalt 2 154 plankorsningar utan skyddsanordningar, vilket är en minskning med 54 innan. uppgick det totala antalet plankorsningar utan skyddsanordningar till ca 2 600, vilket innebär att det har skett en minskning med 446 stycken. Utskottet vill liksom tidigare framhålla betydelsen av att skapa säkra plankorsningar och ser därför positivt på de satsningar gör inom detta område. Utskottet kan konstatera att det redan pågår ett arbete med att ersätta obevakade järnvägsövergångar och att detta arbete fortskrider i tillbörlig takt. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2014/15:1297 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av vägbelysningen. Utskottet välkomnar det energieffektiviseringsarbete som genomför. (M) framför i motion 2014/15:219 att det krävs att många beståndsdelar är tillgodosedda för att värna om trafiksäkerheten i . En av dessa är att säkerställa att vägarna är ordentligt upplysta och nätter. På framför allt landsbygden upplever de boende att vägbelysningen släcks ned. För landsbygden är det ett stort problem att det blir betydligt mörkare för människor som bor där i takt med att allt fler vägbelysningar släcks. Där det har funnits belysning är det numera mörkt. Motionärerna konstaterar att belysning skapar trygghet och högre trafiksäkerhet och efterlyser därför en översyn av vägbelysningen i landet för att säkerställa att boende, framför allt på landsbygden, har upplysta vägar. Kraven för vägbelysning definieras i VGU (vägar och gators utformning). Detta regelverk beskriver när och hur belysning ska upprättas vid investeringar. Enligt är VGU avgörande för vilken ambitionsnivå myndigheten har för de statliga vägarna. Utformningsreglerna gör således enligt att de i vissa fall väljer att inte reinvestera i gamla belysningar. Från har man också uppmärksammat att det finns en hel del vägbelysning längs det statliga vägnätet, dvs. där är väghållare, men där kommunen ansvarar för belysningen enligt uppgörelser som gjordes . Enligt vill Kommuner och Landsting (SKL) ändra på detta så att dessa anläggningar i stället sköts om av . Enligt den information utskottet har fått från kommer myndigheten att lägga ca på drift (energikostnader) och underhåll för belysning sett över landet. Till dessa medel tillkommer även belysning i tunnlar. Av de ca som är destinerade till vägbelysning går ca till reinvesteringar och energieffektiviseringar. Vidare kommer det inom underhållsverksamheten av belysningen att bytas ut en hel del gamla armaturer och energikrävande ljuskällor mot modernare och mindre energikrävande belysning. Utskottet noterar att har genomfört energieffektiviseringar om ca 4,5–5 GWh/år. Utskottet noterar vidare att ett regelverk för LED-belysning har tagits fram och att LED-belysning enligt därmed kommer att införas i större utsträckning framöver. inför dessutom styr- och övervakningssystem i syfte att kunna optimera belysningen. Även mer intelligent styrning finns där belysningen automatiskt är starkare när det finns behov. Vid utbyte av gamla belysningsstolpar eller trästolpar ersätts dessa med eftergivliga stolpar alternativt att de monteras bakom räcken. Utskottet välkomnar detta och utgår från att de insatser som vidtas kommer att ske med beaktande av miljö- och hållbarhetsaspekter. Det förbud mot lampor med kvicksilver som trädde i kraft har inneburit att lampor i vägbelysningen som innehåller kvicksilver har fått bytas ut. I vissa fall har detta utbyte av belysning även inneburit kostnader för kommunerna för belysningen på det kommunala vägnätet. Utskottet noterar att det då har förekommit att prioriteringar har gjorts för vilken belysning som kommunen vill behålla eller ta bort. Utskottet noterar även att det finns exempel på att byar eller enskilda bybor har erbjudits att få hyra belysning av kommunen i stället för att den släcks ned. Utskottet välkomnar det energieffektiviseringsarbete som genomför, finner ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motion 2014/15:219 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om väntetider och kostnader för att ta körkort, möjligheter för ungdomar med särskilda behov att ta körkort, körkortsutbildning för motorcyklister, tillsynsavgifter för trafikskolor samt information om körkortshandledartillstånd. Ansvaret för körkortsfrågor delas mellan Transportstyrelsen och . För att underlätta för allmänheten att hitta information om körkortsfrågor har Transportstyrelsen och tillsammans samlat information och tjänster inom körkort och förarbevis på webbplatsen Körkortsportalen. ansvarar för kunskaps- och körprov för körkort, taxiförarlegitimation, kunskapsprov för yrkeskunnande för trafiktillstånd och yrkesförarkompetens. Transportstyrelsen utformar regler, kontrollerar hur reglerna efterlevs samt ger tillstånd (körkort och certifikat). Enligt webbplats finns förarprovskontor på 28 olika orter i landet.