bet · H201MJU11 · 2015-03-20 00:00:00 — Skogscertifiering är ofta ett marknadskrav, framför allt på den europeiska marknaden. I finns det två skogscertifieringssystem: FSC () och PEFC (Programme for the Endorsement of ). Enligt uppgifter från FSC är det gemensamma målet att utveckla skogsbruksmetoder som på bästa sätt tar en balanserad hänsyn till ekonomi, miljön och sociala förhållanden. Dialog och samverkan mellan olika intressegrupper är grundpelaren i FSC. För att skapa balans i möjligheterna att påverka är medlemmarna indelade i tre kammare – miljökammaren, den sociala kammaren och den ekonomiska kammaren – med likställda rättigheter när beslut fattas. Regelbrott kallas för avvikelser. De klassificeras som mindre eller större, vilket är etablerade begrepp i globala standard- och certifieringssystem. Vid en certifiering tecknar skogsägaren ett avtal där åtagandena framgår för den certifieringsstandard skogsägaren har valt: FSC-standard eller PEFC-standard. Båda certifieringssystemen har gemensamma baskrav i fråga om skogsbruksstandarden, miljöstandarden och den sociala standarden. Många skogsägare är dubbelcertifierade. Enligt FSC var tolv miljoner hektar skogsmark i FSC-certifierade 2013, vilket motsvarar av den produktiva skogsarealen. Enligt stärker skogscertifiering konkurrensen mot ersättningsmaterial för trä och papper och ökar marknadsandelarna för skogsprodukter. Den ska ge en garanti och trovärdighet, vilket gynnar skogsägaren och skogsbruket. Företag som bedömer att de får en marknadsfördel av att producera och märka sina produkter som certifierade måste upprätta och låta certifiera sitt eget spårbarhetssystem för sin verksamhet samt avtala med sina råvaruleverantörer om att man vill köpa certifierat virke. Som skogsägare ska man följa den lagstadgade hänsynen och ta sitt ansvar för att beslutade miljömål uppfylls. Meningen är att skogscertifieringssystemen ska garantera att detta är uppfyllt, men systemen kan dessutom innebära ytterligare krav. Utskottet har tidigare behandlat frågan om att se över om marknaden fungerar när det gäller skogs- och miljöcertifiering. Utskottet konstaterade då (bet. 2012/13:MJU16) att certifieringen innebär att de krav som ställs ska uppfyllas för hela innehavet av skog. Man kan således inte undanta någon del av skogen från kraven. Vidare underströk utskottet att certifieringen är ett frivilligt system som sköts av parterna själva. Med det anförda avstyrks motion 2014/15:1635 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ekonomiska skäl ska kunna ligga till grund för att få dispens att påbörja avverkningen tidigare. Jämför reservation 7 (SD). I kommittémotion 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås att ekonomiska skäl ska kunna ligga till grund för att få dispens att påbörja avverkningen tidigare. Innan man slutavverkar skog ska man enligt lag lämna in en avverkningsanmälan till . Detta ska göras minst avverkningen påbörjas. finns det anledning att påbörja avverkningen innan dessa har gått. Då kan man ansöka om dispens för att få påbörja avverkningen tidigare, men då krävs att man anger skäl för detta. Ett ganska vanligt scenario är att ett hygge tas upp längs med en gräns mellan två fastigheter. På den andra fastigheten, där det inte sker någon avverkning, finns ett jämnårigt bestånd som då på lite sikt blir mer utsatt för både kommande stormar och eventuellt även barkborreangrepp. Ägaren till den intilliggande fastigheten vill då ofta avverka sin skog , vilket skulle bli ekonomiskt extra lönsamt eftersom skogsmaskinerna då inte behöver flyttas till någon annan fastighet däremellan. Detta är dock inte möjligt eftersom dispens inte beviljas på grund av ekonomiska skäl; syftet med detta är att skydda skog med höga naturvärden. Även i motion 2014/15:1037 av (SD) föreslås att ekonomiska skäl ska gälla för att få dispens att påbörja en avverkning tidigare. fick i uppdrag att utreda två möjligheter till förenkling i skogsvårdslagstiftningen. I uppdraget ingick att beskriva hur arbete behöver organiseras för att göra det möjligt att förkorta tiden från det att en avverkningsanmälan kommer in till myndigheten till dess att avverkningen får påbörjas till tre eller och analysera möjligheten att ta bort kravet på att redovisa uttag av skogsbränsle (Grot) i avverkningsanmälan. Uppdraget redovisades (meddelande 1/2015). Förslaget bereds inom . Med hänvisning till den beredning som pågår inom i frågan föreslår utskottet att motionerna 2014/15:2835 yrkande 4 (SD) och 2014/15:1037 (SD) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att göra det lättare för markägare att få tillstånd för markavvattning. Jämför reservation 8 (SD). I kommittémotion 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås att man ska göra det lättare för markägare att få tillstånd för markavvattning. Dikning, eller s.k. markavvattning, av skogsmark är i vissa fall ett mycket effektivt sätt att öka produktionen, minska översvämningsrisken och minska körskador i modernt skogsbruk. Dikning av skogsmark är dock något som är förbjudet i , men kan bevilja undantag om det finns särskilda skäl. Eftersom det både är dyrt och krångligt att ansöka om dispens undviker många att ens försöka, vilket får till följd att produktiv skogsmark blir mindre produktiv och körskador i skogsmark ökar. Frågan har uppmärksammats i regeringsuppdrag om regelverket för dikesrensning och slutsatsen är att det bör vara tillåtet att rekonstruera diken på ungefär samma plats där de har legat, men om diken placeras på en helt ny plats så jämställs det i lagstiftningen med ny markavvattning. Utredningen kommer att föreslå förändringar i detta avseende men även under de bästa förutsättningar kommer processen fram till ett nytt regelverk att ta . Även i motion 2014/15:1038 av (SD) föreslås att man ska göra det lättare för markägare att få tillstånd för markavvattning. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) anför regeringen att utvecklingen i miljön är sammantaget negativ för miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. En viktig förutsättning för att alla våtmarkstyper ska finnas representerade är att insatser för att bevara, restaurera och återskapa dem genomförs. När det gäller bevarandesituationen redovisade 2013 att den areal våtmark som skyddats i naturreservat ökade med . utsåg nya våtmarksområden som är skyddade enligt den s.k. Ramsarkonventionen och har sammanlagt 66 s.k. Ramsarområden. Genomförandet av myrskyddsplanen går långsamt. Flera län påtalar att våtmarkerna även prioriteras ned till förmån för skogsskyddet. Enligt årliga uppföljning (6608) påverkas värdefulla våtmarker och deras ekosystemtjänster negativt av bl.a. markavvattning, klimatförändringar, främmande arter och kvävenedfall. Våtmarkernas hydrologi och ekosystem påverkas negativt genom i första hand markavvattning. fanns exempel på att tillstånd ges för markavvattning i orörda våtmarker i Norrlands kustland där dikespåverkan generellt är stor. Flera län lyfter problem med dikesrensning, t.ex. den svåra gränsen mellan rensning och markavvattning samt effekterna av rensningarna. När det gäller hänsyn inom skogsbruket finns exempel på en både positiv och negativ utveckling. Våtmarker är återskapade, och arter knutna till våtmarker har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sitt naturliga utbredningsområde Återskapandet och restaureringen av våtmarker i har skett i en takt som inte i tillräcklig omfattning motverkar förluster och fragmentering av våtmarkerna. De positiva effekter som uppstår genom de anläggningar och restaureringar som genomförts är ännu inte tillräckliga för att motverka de långsiktiga negativa effekter av tidigare omfattande dikningar och andra hydrologiska förändringar som skett av våtmarker i över . Resultat från miljöövervakning av öppen myr visar att i den undersökta arealen i och har fått en säker eller potentiellt förändrad vegetation mellan jämförelsetillfällena (86/90–00/03). De viktigaste påverkansfaktorerna bedöms vara markavvattning och skogsbruk. bedömde bevarandestatus för naturtyper och arter i EU:s art och habitatdirektiv. Resultatet visade att av de bedömda våtmarkstyperna hade en gynnsam bevarandestatus medan situationen för arterna visade att hade gynnsam bevarandestatus. Analysen visar att inga förbättringar uppnåtts utan att trender i stället i vissa fall försämrats. Palsmyrarna minskar sitt utbredningsområde. Regeringen konstaterar att det fortfarande finns brister och därmed förbättringspotentialer när det gäller naturvårdshänsyn till våtmarker inom skogsbruket. Bättre förutsättningar att nå målet kan t.ex. uppnås genom minskad dikning, bättre miljöhänsyn i skogsbruket samt utveckling av stödformer för restaurering och anläggning av våtmarker, särskilt för våtmarkstyper som levererar ekosystemtjänster i hög omfattning. Aviserade uppdrag i propositionen om biologisk mångfald och ekosystemtjänster (2013/14:141) bedöms kunna ligga till grund för insatser för restaurering och anläggning av våtmarker. Som regeringen redovisat i budgetpropositionen är utvecklingen för miljön vid en samlad bedömning negativ för miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. För att alla våtmarkstyper ska finnas representerade krävs ytterligare insatser. Mot denna bakgrund och med hänvisning till redovisningen ovan avstyrker utskottet motionerna 2014/15:2835 (SD) yrkande 5 och 2014/15:1038 (SD). Insatser för att öka andelen röjd skog Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen tillsammans med skogsnäringen bör utforma rådgivnings- och utbildningsinsatser för att öka andelen röjd skog. Jämför reservation 9 (SD). I kommittémotion 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att regeringen tillsammans med skogsnäringen bör utforma rådgivnings- och utbildningsinsatser för att öka andelen röjd skog. har mycket stora arealer som är eftersatta och som behöver röjas. finns ca 1 skog med eftersatt röjning i – det s.k. röjningsberget. röjs mellan 360 000 och . När skogen röjs fördelas tillväxten på färre och grövre stammar och då kan träden bättre stå emot påfrestningar i form av snö och vind. Röjningen gynnar dessutom de trädslag som passar för olika marker och olika skötselinriktningar. Röjningen ger en skog som när den gallras innehåller träd som är grövre och kan avverkas tidigare och därför ger bättre lönsamhet. Skog som inte röjs ger många klena stammar där varje stam kostar lika mycket att avverka som grova stammar, vilket innebär att avverkningskostnaden blir högre och förskjuts framåt i tiden och att skogens omloppstid förlängs. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) anför regeringen att arealen utförd röjning i har ökat . Trots detta föreligger ett röjningsbehov på ca . En förklaring är att de ökade röjningsinsatserna till stor del har satts in i äldre eftersatta röjningsskogar, vilket leder till ackumulering av arealer med röjningsbehov trots att större arealer röjs . rådgivning om röjning förstärktes inom ramen för Skogsriket, och har avsatts till detta ändamål 2012–2015. fokus på rådgivning om röjning bedöms ha gett en ökning av röjningsinsatserna med . Regeringen anför vidare att rådgivning om ekosystemtjänster, hyggesfritt skogsbruk och skogsskötsel inklusive röjning och miljöhänsyn är viktig för att nå målsättningen om en ökad tillväxt inom ramen för det hållbara skogsbruket. Regeringen avser att följa det utvecklingsarbete som bedrivs inom skogssektorn med målbilder för en god miljöhänsyn och förutsätter att detta nu får genomslag fullt ut i skogsbruket. Den miljöhänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet. Utöver det ovan anförda utgår utskottet från att frågan om att öka andelen röjd skog omhändertas även i det pågående arbetet med det nationella skogsprogrammet. Därmed föreslår utskottet att motion 2015/15:2835 (SD) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om arbetet med att förenkla reglerna för skogsägarna. Jämför reservation 10 (C, M, FP, KD). I motion 2014/15:2544 av (C) yrkande 12 framhålls behovet av att fortsätta att förenkla reglerna för skogsägarna. Genom ett enklare regelverk och bättre service från myndigheterna kan företagarna fokusera på att driva företag. Den tidigare regeringen tog beslut om flera förenklingar för skogsföretagen och skogsägarna samt om att genomföra djupare analyser för att eventuellt införa ytterligare förenklingar. Förenklingarna har bl.a. genomförts för att underlätta för försöksverksamhet, för åtgärder för att bevara och utveckla natur- och kulturmiljövärden och för att skapa en ökad flexibilitet och en minskad administrativ börda för skogsbruket. Även den nya regeringen bör ta beslut om att titta vidare på ytterligare förenklingsförslag. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) framhåller regeringen att bör tillsammans med övriga ansvariga myndigheter fortsätta arbetet med att förenkla för företagen och särskilt med de kvalitativa aspekterna. Inom ramen för arbetet med en samverkande e-förvaltning ska länsstyrelserna i samverkan med utveckla en gemensam inlämningsfunktion i syfte att skapa enkelhet, helhetssyn och nytta för kunden (skogsägaren) och en effektivare förvaltning hos myndigheterna med utgångspunkt i förordningen (2013:44) om en gemensam inlämningsfunktion för skogsägare. har också gjort en genomlysning av vilka möjligheter till förenkling i regelverket som finns och förslagen har remissbehandlats. Merparten av förslagen har genomförts genom beslut om ändring i lag, förordning och föreskrifter. Som redovisats ovan fick , som en del i den tidigare regeringens arbete med att förenkla för företagen, i uppdrag att utreda två möjligheter till förenkling i skogsvårdslagstiftningen. I uppdraget ingick att beskriva hur arbete behöver organiseras för att göra det möjligt att förkorta tiden från det att en avverkningsanmälan kommer in till myndigheten till dess att avverkningen får påbörjas till tre eller och att analysera möjligheten att ta bort kravet på att redovisa uttag av skogsbränsle (Grot) i avverkningsanmälan. Uppdraget redovisades (meddelande 1/2015). Förslaget bereds inom . Med hänvisning till detta föreslår utskottet att motion 2014/15:2544 (C) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. Stöd till skogsägare i som drabbats av skogsbranden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att vidta nödvändiga åtgärder för att stödja skogsägare och andra berörda i som drabbats av den stora skogsbranden. I kommittémotion 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslår motionärerna att nödvändiga åtgärder vidtas för att stödja skogsägare och andra berörda i som drabbats av den stora skogsbranden. Skogsbranden i är en av de största skogsbränderna i i modern tid. Branden har drabbat enskilda personer hårt och krävt stora resurser från samhället. skog har ödelagts, vilket skulle innebära en minskning av skogsägarnas nettovärde vid avverkning på . Drygt 900 skador har anmälts till försäkringsbolagen efter skogsbranden. uppskattar försäkringsbolagen att kostnaderna uppgår till och siffran väntas stiga. är det inte möjligt att till fullo uppskatta de slutliga konsekvenserna av branden. I budgetpropositionen (prop. 2914/15:1 utg.omr. 23) anför regeringen att det är viktigt att dra lärdomar för framtiden från branden i . Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare som utifrån hanteringen av skogsbranden ska redogöra för vilka lärdomar som kan dras i syfte att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga olyckor och kriser (Fö2014/1409/SSK). Krisberedskapen inom jord- och skogsbruket är en av de specifika frågor som utredaren ska belysa. har för (bet. 2014/15:MJU2, rskr. 2014715:88) förstärkt förvaltningsanslag 1:1 med med anledning av branden i . Vidare tillfördes anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket för åtgärder med anledning av branden. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:2835 (SD) yrkande 6. Definitionen av skog och skyddad skog Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att den svenska definitionen av skog och skyddad skog bör utredas. Jämför reservation 11 (SD). I kommittémotion 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att den svenska definitionen av skog och skyddad skog bör utredas. Enligt regeringens budgetproposition (utgiftsområde 23) är av skogen avsatt för naturvård. Arealen formellt skyddad skog uppgår till ca produktiv skogsmark, vilket motsvarar av den totala arealen produktiv skogsmark i . Arealen är emellertid ojämnt fördelad över landet – av den produktiva skogsmarken ovanför den fjällnära gränsen är formellt skyddad, medan motsvarande andel nedanför den fjällnära gränsen endast uppgår till . Skogsbrukets frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark uppgår till ytterligare ca . Av dessa har klassat som områden med höga till mycket höga naturvärden. Övriga områden klassas som utvecklingsmark eller områden med annat värde Om man i stället använder internationell statistik som inkluderar skogsklädda impediment i länders totala skogsmarksareal är totala skogsareal varav ca 4,9 miljoner är skogsimpediment. Andelen skog som är undantagen från skogsbruk och därmed avsatt för naturvård blir då i stället av den totala skogsmarken. I proposition 2007/08:108 En skogspolitik i takt med tiden föreslogs en ändring av definitionen av begreppet skogsmark så att den bättre skulle stämma överens med den definition som används av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). I betänkande 2007/08:MJU18 (s. 32) framhöll utskottet att det var angeläget att ansluta den svenska definitionen till den brett spridda definition som används av FAO. Detta inte minst för att öka jämförbarheten mellan olika länders markanvändning och skogsresurser. Utvecklingen på klimatområdet ställer exempelvis allt större krav på globalt jämförbar statistik inom en mängd olika områden, däribland skogsfrågor. Utskottet anförde vidare att ett reformerat skogsmarksbegrepp dessutom kan väntas öka enhetligheten i begreppsanvändningen inom landets gränser, vilket också är positivt. biföll förslaget som senare infördes skogsvårdslagen (2 §). Ändringen innebar att skogsmark delades upp i produktiv respektive improduktiv skogsmark. Begreppet träd- och buskmark infördes och begreppet skogliga impediment förtydligades så att det framgår att detta begrepp innefattar improduktiv skogsmark samt träd- och buskmark. Jämfört med den dåvarande ägoslagsindelningen utvidgades begreppet för skogsmark. I propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) beskrivs skogliga impediment som områden med låg produktionsförmåga där skogsbruk enligt skogsvårdslagen (1979:429) är begränsat till uttag av enstaka träd under förutsättning att naturmiljöns karaktär inte förändras. Det finns totalt skogliga impediment i . En del men inte hela ytan impediment kan av kvalitetsskäl inte räknas in som värdefulla naturområden eller ytor inom en grön infrastruktur. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:2835 (SD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa effektiva sanktionsmöjligheter i skogsvårdslagen för brott mot hänsynsreglerna. Jämför reservation 12 (V). I kommittémotion 2014/15:848 av m.fl. (V) framhålls att det av skogsvårdslagens portalparagraf framgår att produktions- och miljömål ska vara jämställda. I det skogsbruk som bedrivs i under devisen ”frihet under ansvar” är produktionen dock oftast överordnad miljöhänsynen. Skogsvårdslagen är skriven med trakthyggesbruk som norm och med syftet att garantera virkesförsörjningen. När det gäller naturvård saknas i mycket stor utsträckning sanktionsmöjligheter. En undersökning gjord av visar att antalet underkända avverkningar har ökat från –2011. Generell hänsyn tas inte i tillräcklig omfattning, och skogar med höga naturvärden som i stället borde ha skyddats avverkas. Påföljder för dessa överträdelser av skogsvårdslagen uteblir. Det ska löna sig att göra rätt och man ska inte gynnas och slippa ekonomiska påföljder om man missköter sig. Då uppnår vi både högre miljöhänsyn och rättvisare konkurrensvillkor. Effektiva sanktionsmöjligheter ska införas i skogsvårdslagen för brott mot hänsynsreglerna (yrkande 4). behandling och kompletterande uppgifter I propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) framhålls att i fråga om miljöhänsyn, en ny skogsvårdsförordning och möjligheter till sanktioner har Miljömålsberedningen gjort ett ambitiöst arbete för att analysera bristerna i miljöhänsynen och föreslå åtgärder för att komma till rätta med dessa. Remissinstansernas synpunkter på förslaget visar att författningsförslaget inte är genomförbart i sin nuvarande utformning. I budgetpropositionen (utg.omr. 20 och utg.omr. 23) anför regeringen att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen och att skogsvårdslagstiftningen därför behöver skärpas och preciseras. För att modernisera och tydliggöra skogsvårdslagstiftningen och för att klara miljömålen, de jämställda skogspolitiska målen och åtaganden enligt art- och habitatdirektivet och Århuskonventionen anser regeringen att lagstiftningen behöver ses över. Utvecklingen av ett nationellt skogsprogram ska beaktas i sammanhanget. Enligt uppgift från pågår beredning inom av direktiv för översynen av skogsvårdslagstiftningen. I avvaktan på den kommande översynen av skogsvårdslagstiftningen föreslår utskottet att motion 2014/15:848 av (V) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen ska ges i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning och ägardirektiv för statligt ägd skogsmark så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. Jämför reservation 13 (V). I kommittémotion 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås att regeringen ska ges i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning och ägardirektiv för statligt ägd skogsmark så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. Innan en generellt starkare lagstiftning kan verkställas för miljöhänsynen i skogsbruket krävs åtgärder för att stoppa avverkningar av skogar med höga naturvärden. avverkas naturskogar trots att det råder stor brist på dessa naturmiljöer för en mängd hotade växt- och djurarter. behandling och kompletterande uppgifter presenterade utredningen statliga skogar och urskogsartade skogar. Utredningen var ett regeringsuppdrag att bedöma vilka statliga skogsmarker som bör ges formellt skydd främst i form av naturreservat. Genom inventeringen identifierades 1 078 skogsområden med höga skyddsvärden på statens mark som inte tidigare var skyddade. Efter inventeringen har två överenskommelser slutits med . har därefter, på regeringens uppdrag, genomfört ett fördjupat samråd med de statliga skogsägarna om bevarande av de områden som redovisats i inventeringen. Det fördjupade samrådet har lett fram till flera överenskommelser om skydd av skogsområdena, och länsstyrelserna har arbetat med att besluta om ett formellt skydd av skogsområdena som naturreservat. slutredovisade det fördjupade samrådet till regeringen och begärde att regeringen vidtar åtgärder för att skydda 41 skogsområden där och inte är överens om att områdena ska skyddas. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) anför regeringen att det finns ett stort antal hotade skogslevande arter och att de flesta skogliga naturtyper inte har en gynnsam bevarandestatus. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom ett formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar. Stora ansträngningar bör göras av såväl staten som skogsbruket för att skyddsvärda skogar inte avverkas. I finns det fortfarande skogar med höga naturvärden som är ytterst lite påverkade av mänskliga aktiviteter.