bet · H301TU6 · 2015-12-16 00:00:00 — Länsstyrelserna anser vidare att det är viktigt att staten fortsätter att ge stöd och bidrag och att minst 1,5 miljoner människor i skulle ha nytta av innovativa betaltjänstlösningar. Utskottet vill här uppmärksamma att det inom EU pågår ett arbete som bl.a. syftar till att ge alla EU-medborgare rätt till eget bankkonto och betalkort. har belyst frågan på flera sätt . Ett svenskt betalningsråd har också etablerats under ledning av . Länsstyrelser har dessutom etablerat ett samarbete med bankorganisationerna och Kommuner och Landsting (SKL). Utskottet är medvetet om de många utmaningar som finns i fråga om grundläggande betaltjänster. En gemensam nämnare för dessa utmaningar är ofta landsbygden och dess förutsättningar, exempelvis svårigheter att göra kontantuttag, betala med kort eller hantera dagskassor. Dessa begränsningar får konsekvenser för det lokala näringslivet och ideella föreningar men även för privatpersoner, inte minst de äldre som kan ha svårt att tillgodogöra sig nya digitala betalningslösningar. Det är utskottets uppfattning att de statliga insatserna för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster behöver anpassas för att möta de behov som uppstår och att insatser kan behöva göras på olika nivåer både nationellt, regionalt och lokalt. Utskottet anser att elektroniska och it-tekniska lösningar liksom en fortsatt utbyggnad av bredband på landsbygden på ett avgörande sätt kan bidra till en förbättrad tillgång till grundläggande betaltjänster . Det faktum att 700 MHz-bandet görs tillgängligt kommer att ge ett utökat utrymme för den datatrafik som elektroniska betalningslösningar kräver. I årsrapporten som i överlämnade till regeringen konstateras att det är just kapacitetsbristen i näten som skapar påtagliga problem på betaltjänstområdet i glest befolkade områden och i skärgårdsmiljöer, vilket får ekonomiska konsekvenser för det lokala näringslivet och därmed hämmar tillväxten. De åtgärder som görs på regional nivå av landets länsstyrelser liksom det arbete som bedrivs centralt av PTS, och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser i avsikt att säkra tillgången till grundläggande betaltjänster är enligt utskottets mening av avgörande betydelse. Utskottet påminner om att länsstyrelserna har möjlighet att söka medel hos PTS för arbetet med att bedöma behovet av och genomföra stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. I PTS uppdrag ingår också att analysera behov och möjligheter att utveckla mer användarvänliga elektroniska kommunikationstjänster för att underlätta betalning. Utskottet vill understryka att det inte existerar några enkla lösningar på hur tillgången till grundläggande betaltjänster ska tryggas eftersom det handlar om mycket komplexa frågor med många detaljerade moment. Exempelvis skiljer sig förutsättningarna åt mellan olika delar av landet, och det är enligt utskottets uppfattning därför viktigt att arbetet utgår från regionala och lokala förhållanden och förutsättningar för att man ska kunna hitta långsiktigt hållbara lösningar. När det gäller situationen på landsbygden vill utskottet också framhålla att regeringen har uppmärksammat frågan om grundläggande betaltjänster i ett kommittédirektiv (2015:73), En sammanhållen politik för landsbygder, som beslutades . En av utredarens uppgifter är att redogöra för statens ansvar för att bidra till god tillgång till kommersiell och offentlig service, grundläggande betaltjänster, kontanthantering och post på landsbygden. Trots komplexiteten och de många utmaningar som finns på området hyser utskottet tillförsikt när det gäller de åtgärder som vidtas av länsstyrelserna och centrala myndigheter och de resurser som läggs på att långsiktigt säkerställa tillgång till grundläggande betaltjänster. Med hänsyn till vad som sagts ovan avstyrker utskottet motionerna 2015/16:1099 (M) yrkande 2, 2015/16:2392 (S) och 2015/16:3147 (KD) yrkande 19. Postservice, punkt 1 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1919 av (M) och 2015/16:85 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 7. Vi Sverigedemokrater värnar den svenska landsbygden och dess invånare som i många avseenden tyvärr har missgynnats av de senaste decenniernas samhällsutveckling. Delar av håller på att avfolkas eftersom det har blivit allt svårare att bo och arbeta på landsbygden. Som en konsekvens av utvecklingen har också allt fler samhälleliga servicefunktioner försvunnit, vilket har satt ytterligare press på de som bor kvar. PTS generaldirektör påpekade vid utskottssammanträdet att posten ofta är den sista servicefunktionen som återstår när allt annat har försvunnit. Det är därför med oro som vi ser de förändringar och rationaliseringsåtgärder som Postnord gör i utdelningsverksamheten och som i en del fall har medfört att vissa hushåll och företag måste ta sig orimligt långt för att hämta posten. Det är bra att PTS har uppmärksammat situationen på landsbygden och inlett en dialog med Postnord, men vi vill i sammanhanget påminna om att myndighetens allmänna råd (PTSFS 2008:6) om postutdelning inte är någon bindande föreskrift utan bör jämställas med en riktlinje för hur postutdelningen ska utformas. Som vi ser det finns det en risk för att riktlinjerna i de allmänna råden i förlängningen kommer till korta i förhållande till Postnords interna effektivitets- och besparingskrav när det gäller utdelningen på landsbygden. För att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet är det därför angeläget att regeringen ser över möjligheterna att förbättra servicen för postutdelning i glesbygd. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Postservice, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:85 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2015/16:1919 av (M). Jag vill påminna om att både privatpersoner och näringslivet i stor utsträckning är beroende av och efterfrågar en välfungerande postservice i vårt alltmer digitaliserade samhälle. Många företag är för sin verksamhet helt beroende av en hög och jämn nivå på postservicen. Detta gäller inte minst situationen på landsbygden, och om servicenivån inte kan garanteras missgynnas det lokala näringslivet och många arbetstillfällen riskerar därmed att gå förlorade i ofta redan utsatta områden. Därför finns det en samhällsomfattande posttjänst som Postnord har uppdraget att tillhandahålla. Genom den samhällsomfattande posttjänsten säkerställs att alla har tillgång till vissa postala tjänster med en garanterad nivå på service och kvalitet. sker tyvärr ofta felsortering, och tillförlitligheten av tjänsten har tunnats ut eftersom arbetsmiljön har försämrats och de som arbetar med sorteringen har svårt att hinna med. Jag vill också påminna om att Postnord inte får något statligt stöd för att tillhandahålla den samhällsomfattande tjänsten. går det inte att blunda för det faktum att brevvolymerna har minskat kontinuerligt under en lång rad år, en minskning som också påverkar intäkterna. Trots minskande brevvolymer har staten fastställt ett högt avkastningskrav på Postnord. PTS generaldirektör påpekade i samband med utskottets sammanträde att jämfört med situationen i andra länder uppvisar den svenska delen av Postnord alltjämt god lönsamhet. Däremot går den danska delen med underskott. Som jag ser det finns det en uppenbar risk för att det fastställda avkastningskravet i förlängningen kommer att gå ut över samhällsuppdraget och servicenivån än mer. Därför måste det fastslås att en välfungerande postservice ska vara det överordnade målet i sammanhanget även om verksamheten naturligtvis måste bedrivas på ett ekonomiskt sunt sätt. Regeringen tillsatte en utredning för att se över postlagstiftningen i syfte att se om den motsvarar rådande och framtida behov. I samband med denna översyn är det angeläget att säkerställa att framtidens postlagstiftning inte missgynnar det företag som utför samhällsuppdraget och att lagstiftningen även fortsättningsvis ska syfta till att garantera en god postservice av likvärdig kvalitet till alla enskilda medborgare och företag i hela landet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Arbetsmiljön för postanställda, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:85 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi i har uppmärksammat arbetsförhållandena på Postnord och det utbredda missnöje som råder bland de anställda inom företaget. Postnord med sina anställda har ett viktigt uppdrag, nämligen att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten, ett uppdrag som ska utföras trots att postverksamheten är under stark förändring inte minst på grund av att digitaliseringen har bidragit till kontinuerligt sjunkande brevvolymer med minskade intäkter som följd. Vi noterar att regeringen har formulerat tuffa finansiella mål för Postnord med ett avkastningskrav på . På är situationen ohållbar för de anställda som får betala priset för regeringens höga avkastningskrav i form av underbemanning, otrygga anställningar och ett alltför väl tilltaget utnyttjande av bemanningsföretag från arbetsgivarens sida. Det är ståndpunkt att staten som ägare bör garantera bra arbetsförhållanden för de anställda hos Postnord och att i detta ingår att minska andelen otrygga anställningar och användandet av bemanningsföretag. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samdistribution, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 28 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 5. Vi anser att det är viktigt att bejaka behovet och betydelsen av en välfungerande postservice i hela landet och att samdistribution av tidningar och post är en viktig del i arbetet med att uppnå bättre tillgänglighet. Vår uppfattning är att samdistribution av tidningar och post är särskilt angeläget på landsbygden eftersom en samordnad distribution av post och tidningar skapar bättre förutsättningar för att upprätthålla servicenivån på landsbygden trots minskande volymer för både tidningar och brev. Att servicenivån kan upprätthållas trots de utmaningar som landsbygden står inför är av central betydelse för befolkningens möjligheter att stanna kvar och kunna arbeta i dessa områden. Dessutom innebär samdistribution både miljömässiga och samhällsekonomiska fördelar. Det är därför uppmuntrande att det i kommittédirektivet (dir. 2015:87) för den pågående översynen av postlagstiftningen uttryckligen anges att utredaren även ska utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar vid sidan av att analysera och bedöma behovet och efterfrågan av posttjänster i olika delar av landet samt postväsendets roll när det gäller statliga insatser för att trygga glesbygdsservice. Det är dock med viss oro som vi noterar att regeringen beslutade om att senarelägga redovisningen av både delbetänkandet och slutbetänkandet för postlagsutredningen, vilket tyvärr medför att regeringens besked i den angelägna frågan om samdistribution kommer att dröja. Vi vill understryka behovet av konkreta förslag till nödvändiga lagändringar för införande av samdistribution av post och tidningar. Vi anser även att morgontidningarnas logistik bör vara styrande för när utdelningen görs. Det kan i sammanhanget tilläggas att det av kommittédirektivet också framgår att en av utredarens uppgifter är att analysera det framtida behovet av övernattbefordran som en grundtjänst inom ramen för den samhällsomfattande posttjänsten. Om detta leder till att kravet på övernattbefordran avskaffas, bör det följaktligen inte medföra några svårigheter med att låta morgontidningarna avgöra när utdelningen görs. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2392 av (S) och 2015/16:1099 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 19. Från sida ser man allvarligt på problemet som många upplever med att inte ha tillgång till kontanter i dagens . Jag vill särskilt uppmärksamma situationen på glesbygden där det ofta råder brist på uttagsautomater. På de bankkontor som finns kvar minskar kontanthanteringen och i en del fall har den upphört helt och hållet. Oavsett anledning måste staten se till att alla har möjlighet att få tillgång till betalningsmedel om samhället ska kunna fungera för alla. Det gäller både privatpersoner och näringsliv. Ett flertal myndigheter är involverade i arbetet med att säkerställa tillgång till grundläggande betaltjänster på de orter och i de områden där marknaden inte tillgodoser behoven. Den lägesbeskrivning som redovisas i i återrapportering till regeringen innehåller tyvärr en rad orosmoment i detta avseende, bl.a. tekniska utmaningar och svårigheter för inte minst de äldre att behärska tekniken för elektroniska betalningar. Därför anser vi i att det är angeläget att staten tar sitt ansvar för att även fortsättningsvis säkerställa tillgången till betalningsmedel för alla i , och något som regeringen kan göra är att överväga möjligheten att ge tilläggsdirektiv till pågående utredningar på området. Ett förslag är den parlamentariskt sammansatta kommitté som regeringen beslutade om (dir. 2015:73) och som ska lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:85 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som skapar en bättre balans mellan ekonomiska mål och samhällsuppdraget för Postnord, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som ägare bör garantera bra arbetsförhållanden för anställda hos Postnord, som ska innefatta att andelen otrygga anställningar och användandet av bemanningsföretag ska minska, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till en ny postlag som inte missgynnar det företag som utför samhällsuppdraget och som säkrar en god postservice i hela landet, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Posten bör få i uppdrag att ge god service av likvärdig kvalitet till alla enskilda medborgare och företag i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1099 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1489 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att de tjänster Postnord erbjuder på en konkurrensutsatt marknad inte får otillbörlig kostnadstäckning genom det som finansieras inom ramen för samhällsuppdraget, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya ägardirektiv till Postnord och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en uppdelning av Postnord i flera bolag som inte får ”koncernsamverka” utan som ska konkurrera på lika villkor med de privata aktörer som finns, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1919 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en bättre service för postutdelning i glesbygden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2392 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om överväga möjligheten att säkerställa tillgången till kontanter för alla och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2945 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återreglera postväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs konkreta förslag till nödvändiga lagändringar för införande av samdistribution av post och tidningar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3147 av m.fl. (KD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig och kommersiell service på landsbygden också ska innefatta tillgång till finansiella tjänster som betalning eller uttag med kort och kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3208 av m.fl. (C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad post- och tidningsdistribution i hela landet och tillkännager detta för regeringen.