bet · H201SoU8 · 2015-04-17 00:00:00 — Enligt motionären upplever många onödig stress i samband med omprövningen, och det vore bättre med en mer individuell och flexibel omprövningsperiod beroende på hälsotillståndets utveckling. (C) begär i motion 2014/15:2452 yrkande 2 att tvåårsomprövningen av assistansersättning för personer som har en oförändrad funktionsnedsättning omprövning tas bort. För personer vars hälsotillstånd inte förändras bör enligt motionären systemet förenklas genom att omprövningen tas bort. Om detta begärs ett tillkännagivande. I motion 2014/15:1864 begär (KD) ett tillkännagivande om att ändra tidsgränsen för ansökan om bilstöd för personer med funktionsnedsättning och ta bort kravet på jämförbara offerter på bilar. Enligt motionären bör bilstöd kunna sökas tidigare än eller innan bilen har gått . Kravet på jämförbara offerter på lämpliga bilar är en krävande administrativ åtgärd som förutsätter att det finns bilfirmor lokalt med flera olika bilmodeller lämpliga för anpassning, och bör därför enligt motionären tas bort. Daglig verksamhet och sysselsättning Finn (M) begär i motion 2014/15:2421 ett tillkännagivande om utökat stöd för unga med fysisk funktionsnedsättning att få rätt till sysselsättning i enlighet med LSS intentioner. Personer med omfattande fysisk funktionsnedsättning får inte daglig verksamhet enligt LSS utan i stället den verksamhet som kommunen kan erbjuda. Detta bör enligt motionären ändras. I kommittémotion 2014/15:254 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om utveckling av daglig verksamhet och sysselsättning. Motionärerna anser att den dagliga verksamheten behöver moderniseras och utvecklas för att passa fler och möjliggöra övergång till arbete med t.ex. lönebidrag. I motion 2014/15:993 begär (S) ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge personkrets 3 enligt LSS rätt till meningsfull och utvecklande sysselsättning. Enligt motionären har de som tillhör personkrets 3 och har omfattande fysisk funktionsnedsättning inte rätt till kommunernas dagliga verksamhet men får heller inte anställning trots subventionerade anställningar. Dessa personer är en bortglömd grupp som hamnar mellan stolarna, vilket bör ändras. och (båda S) begär i motion 2014/15:1154 ett tillkännagivande om en kartläggning av habiliteringsersättningen. av deltagarna i daglig verksamhet får habiliteringsersättning av kommunen. Enligt en rapport låg habiliteringsersättningen då i medeltal på per arbetsdag. Det finns ingen sammanställning av vad som har hänt med habiliteringsersättningen . Trots att ersättningen är en ersättning bör staten initiera en ny kartläggning för att se hur omfattningen och nivåerna har utvecklats. I kommittémotion 2014/15:254 yrkande 3 begär m.fl. (V) ett tillkännagivande om förenklad och förbättrad hjälpmedelsförskrivning. Enligt motionärerna bör staten ta ett större ansvar än för att förskrivningen av hjälpmedel ska fungera bättre och bli mer likvärdig över landet. och (båda FP) begär i motion 2014/15:1048 ett tillkännagivande om fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Enligt motionärerna varierar hjälpmedelstillgången mellan landsting. Därför bör landstingens förskrivning av fritidshjälpmedel ses över. (S) begär i motion 2014/15:992 ett tillkännagivande om fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Alla personer med funktionsnedsättning bör enligt motionären få samma rätt till hjälpmedel för att utöva aktiviteter eftersom det främjar deras fysiska och psykiska hälsostatus. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Personkretsen i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, framgår av 1 § och utgörs av följande tre grupper: Personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd. Personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. De tio insatser som enligt 9 § LSS kan beviljas är rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionshinder biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans, till den del behovet av stöd inte täcks av beviljade assistanstimmar enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken korttidsvistelse utanför det egna hemmet korttidstillsyn för skolungdom utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna daglig verksamhet för personer som saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig. Personer som anges i 1 § har rätt till insatser i form av särskilt stöd och särskild service enligt 9 § 1–9, om de behöver sådan hjälp i sin livsföring och om deras behov inte tillgodoses på annat sätt. Personer som anges i 1 § 1 och 2 har, under samma förutsättningar, även rätt till insatser enligt 9 § 10 (7 § första stycket). Landstingen ansvarar i huvudsak för insatser enligt punkt 1 och kommunerna för insatser enligt punkterna 2–10 (2 §). Enligt 6 § LSS ska den enskilde i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. När åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas (6 a §). Enligt 5 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) ska socialnämnden verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. ska medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Kommunen ska vidare inrätta bostäder med särskild service för dem som till följd av sådana svårigheter som avses i första stycket behöver ett sådant boende. Vissa kommuner beslutar om att ge s.k. habiliteringsersättning till personer med funktionsnedsättning som deltar i daglig verksamhet. I t.ex. betalas habiliteringsersättning med . Med personlig assistans enligt 9 § 2 LSS avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade (grundläggande behov, 9 a § första stycket LSS). Den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov har även rätt till insatser enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt (9 a § andra stycket LSS). Assistansersättning regleras i 51 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110). En försäkrad som omfattas av 51 kap. 1 § socialförsäkringsbalken kan för sin dagliga livsföring få assistansersättning för kostnader för sådan personlig assistans som avses i 9 a § LSS (51 kap. 2 § socialförsäkringsbalken). För rätt till assistansersättning krävs att den försäkrade behöver personlig assistans i genomsnitt för sådana grundläggande behov som avses i 9 a § LSS (51 kap. 3 § socialförsäkringsbalken). Rätten till assistansersättning ska enligt 51 kap. 12 § socialförsäkringsbalken omprövas förflutit från senaste prövningen och vid väsentligt ändrade förhållanden. Av 9 § 3 LSS framgår att med insatser för särskilt stöd och service enligt lagen avses ledsagarservice. Av 2 § andra stycket LSS följer att varje kommun ska svara för insatsen ledsagarservice. I proposition 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade sägs att avsikten med insatsen ledsagarservice är att den enskilde ska få hjälp med att komma ut bland andra människor, exempelvis genom ledsagning för besök hos vänner eller vid deltagande i kulturlivet (s. 178). Ledsagarservicen ska bryta den isolering som ofta blir följden av en omfattande funktionsnedsättning. Insatsen bör ha karaktären av personlig service och anpassas efter de individuella behoven. I hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) anges att , och i vissa fall kommunerna, ska erbjuda hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. och kommunen har även en skyldighet att erbjuda den enskilde habilitering och rehabilitering, inom vilket hjälpmedel kan vara en integrerad del. Ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning varierar över landet och även inom landstingen och kommunerna. En person med ett varaktigt funktionshinder kan ha rätt till bilstöd. Med varaktigt menas att funktionshindret ska vara bestående eller åtminstone kvarstå under hela bidragsperioden (dvs. Utöver ett varaktigt funktionshinder ställs det också krav på att funktionsnedsättningen ska medföra väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationer. Det ska vara funktionsnedsättningen, som kan vara av fysisk eller psykisk art, som ska ge upphov till förflyttningssvårigheterna. En person som uppfyller kriterierna ovan måste dessutom tillhöra någon av de fem bidragsgrupperna. Personer som behöver bilen för att kunna arbeta, genomgå arbetslivsinriktad utbildning eller genomgå rehabilitering med rehabiliteringsersättning eller aktivitetsstöd. Personer som tidigare beviljats bidrag i grupp 1, men får sjuk- eller aktivitetsersättning. Förälder med funktionshinder som har och sammanbor med barn och behöver bilen för att förflytta sig med barnet. Förälder som har och sammanbor med barn som har ett funktionshinder och behöver bilen för att förflytta sig med barnet. prövar därefter rätten till bilstöd, och den som anses uppfylla kriterierna för bilstöd har rätt till ett grundbidrag med högst . Vissa sökande uppfyller också kriterierna för att beviljas det inkomstprövade anskaffningsbidraget med som mest . Det kan också bli aktuellt med ett anpassningsbidrag som utgår från en bedömning av brukarens funktionsbehov så att brukaren kan använda fordonet. Utöver själva stöden för att köpa och anpassa fordonet kan det i vissa fall även betalas ut bilstöd för körkortsutbildning samt för kostnader som uppstår i samband med utprovning och anpassning av fordonet. Samtliga bidrag i bilstödet är skattefria. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att utskottet är angeläget om att arbetet med frågan om den personliga assistansen påskyndas. Utskottet ansåg därför att Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) skulle delredovisa sina slutsatser senast . Därefter skulle regeringen skyndsamt återkomma till utskottet med en bedömning av delredovisningen och eventuella behov av åtgärder för att upprätthålla intentionerna i LSS. En slutredovisning av uppdraget skulle lämnas till senast (bet. 2011/12:SoU13, rskr. 2011/12:201). I skrivelse 2014/15:75 redovisar regeringen de beslut som regeringen fattat med anledning av beslut om tillkännagivanden. När det gäller skrivelse 2011/12:201 om behovsbedömning vid personlig assistans redovisar regeringen uppdrag, som slutredovisades . Regeringen uppger att den har för avsikt att återkomma till i budgetpropositionen med en redovisning av resultatet och regeringens bedömning av detta och de fortsatta åtgärder som regeringen bedömer behöver vidtas för att upprätthålla intentionerna i LSS. Regeringen uppger vidare att tillkännagivandet därigenom torde kunna avslutas. Uppdrag hos Inspektionen för socialförsäkringen ISF lämnade rapport 2014:19 Assistansersättning och kommunala stöd till personer med funktionsnedsättning. ISF hade haft i uppdrag att ta fram underlag för och bedöma orsakerna till utfallet av beslut om assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken, såväl vid nybeviljande som vid tvåårsomprövning av sådana beslut, och till eventuella förändringar . ISF uppger i rapporten att (2002–2013) ökade antalet avslag på ansökningar om personlig assistans som orsakerna till avslag förändrades. Det blir vanligare att motiverar avslag med att personen inte omfattas av personkretsarna som det blir mindre vanligt att orsaken till avslaget är att de grundläggande behoven i genomsnitt inte bedöms överstiga . Bland personer som får avslag på en ny ansökan om personlig assistans hade ungefär hälften insatser enligt LSS eller socialtjänstlagen året före avslag. ISF konstaterar vidare att det finns flera samverkande orsaker till förändringarna av assistansersättningens utfall och utveckling. Det framstår enligt ISF som att RÅ 2009 ref. 57 har fått genomslag i bedömningar. har vidare arbetat fram och infört ett behovsbedömningsinstrument som innebär en mer enhetlig och detaljerad bedömning av vart och ett av de grundläggande och övriga behoven. ISF har vidare i rapporten visat att antalet beviljade timmar för personlig assistans har ökat , såväl vid nya beviljanden som vid omprövning. Det gäller både för grundläggande och övriga behov samt för extra stöd såsom dubbel assistans. Förtydligande av rättspraxis och tillämpning har enligt ISF lett till en mer enhetlig bedömning av de grundläggande behoven, medan övriga behov i högre grad bedöms utifrån den beskrivning av behoven som görs i ansökan och under utredningen av ärendet. ISF uppger att lagstiftaren bör överväga hur ambitionen om delaktighet och ökad kostnadsutveckling ska balanseras. ISF har även funnit att det främst är de som tillhör personkrets 3 som påverkas av förändringar i utfall av beslut om assistansersättning . Det är bland personer som tillhör personkrets 3 som flest får rätten till assistansersättning indragen. minskade andelen nybeviljade i personkrets 3 utom . Personkrets 3 är den enda personkretsen där tillhörighet inte bygger på diagnos, utan på svårigheter med den dagliga livsföringen till följd av en varaktig och omfattande funktionsnedsättning. är det enligt ISF rimligt att fundera över om inte själva behovet av stöd till följd av en omfattande och varaktig funktionsnedsättning, snarare än en diagnos i sig, borde ligga till grund för att över huvud taget omfattas av rätten till personlig assistans eller assistansersättning. Lagstiftaren borde enligt ISF därför se över om personkretsindelningen fortfarande fyller sin funktion eller om det kan vara aktuellt att i stället grunda personkretstillhörigheten på en bedömning av funktionsbehovet. Den sammantagna bilden är enligt ISF att de som är i störst behov av stöd också är de som beviljas assistansersättning. De flesta som får sin assistansersättning indragen beviljas stöd från kommunen året efter indragningen. Det finns dock ett fåtal personer som varken får insatser enligt socialtjänstlagen eller LSS efter att de fått sin assistansersättning indragen. I många fall är det dock ett förväntat utfall eftersom orsaken till indragningen är av sådan art att personen inte vill eller ska ha rätt till assistansersättning. Bland dem som får avslag på ansökan om assistansersättning finns personer som inte omfattas av personkretsarna för att beviljas assistansersättning eller insatser enligt LSS. ISF har även i uppdrag att följa upp och analysera effekterna av nya regler som ska motverka felaktigheter, brottslighet och överutnyttjande inom personlig assistans och assistansersättning (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115). I uppdraget ingår även att följa upp de åtgärder som genomfört för att utveckla sin styrning och organisation i syfte att effektivisera handläggningen och kontrollen av ärenden inom assistansersättningen. ISF ska vidare bedöma om det finns behov av kompletterande åtgärder. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas till regeringen . uppdrag om ledsagarservice skulle ha redovisats , men tiden har förlängts . har även fått i tilläggsuppdrag att bl.a. undersöka personlig assistans, och det uppdraget ska redovisas till . har också ett regeringsuppdrag inom hjälpmedelsområdet som ska slutredovisas . Sysselsättning och daglig verksamhet Enligt LSS är en av insatserna som kan beviljas daglig verksamhet. I budgetpropositionen uppger regeringen att sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har ökat. Kvinnor har fortfarande en lägre sysselsättningsgrad än män. Enligt regeringen behöver fler kvinnor och män med funktionsnedsättning ges tillträde till arbetsmarknaden. Kvinnor och män med funktionsnedsättning ska enligt regeringen ges jämlika möjligheter att delta och bidra på arbetsmarknaden. Insatserna som kan bidra till att öka möjligheten till arbete för personer med funktionsnedsättning behöver förbättras och effektiviseras. Därför bör enligt regeringen den offentliga sektorn ta ett större ansvar för att skapa arbetstillfällen för kvinnor och män med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är angeläget att fler myndigheter tar emot praktikanter. Regeringen avser att se över förutsättningarna för att förstärka möjligheterna till arbete och sysselsättning utifrån bl.a. förslag och den danska modellen med ”fleksjobb”. Det redogörs för de danska ”fleksjobben” i SOU 2012:31 Sänkta trösklar – högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet. Ett reformerat bilstöd, Ds 2015:9 När det gäller bilstöd har departementspromemorian Ett reformerat bilstöd (Ds 2015:9) skickats ut på remiss med svarstid till . Promemorian omfattar bl.a. en översyn av regler och tillämpning av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning. Inom ramen för översynen skulle en bedömning göras av hur en mer ändamålsenlig och effektiv ordning för anpassningsbidraget kan åstadkommas. Promemorian konstaterar att bilstödets regelverk är omfattande och krångligt, vilket innebär att reglerna är administrativt betungande och kan upplevas som orättvisa. Förslagen går ut på att omfördela stödet till inköp av bil så att det i högre grad riktas till dem som har bristande ekonomiska förutsättningar för inköp av bil. Vidare föreslås att regler införs som ska leda till ett bättre bilval och färre eftermonteringar. Detta ska leda till att medlen inom bilstödet ska kunna användas på ett mer effektivt sätt. Genom sådana förslag kan kostnadsökningen för anpassningsbidraget begränsas som kvaliteten bibehålls eller förbättras. Förslagen förväntas medföra en minskning av antalet ändringar av bilens originalutförande och väntas därmed också bli gynnsamma ur drifts- och trafiksäkerhetssynpunkt. Vidare föreslås att det förs in en bestämmelse om att den försäkrade inför bedömning av anpassningsbidragets storlek ska skicka in kostnadsförslag från en utförare som gör anpassningar av aktuellt slag. Det föreslås också ett införande av bestämmelser som förtydligar vad som avses med ett lämpligt fordon. Vidare bör det i socialförsäkringsbalken införas en bestämmelse om att en kontroll ska göras av om utförda anpassningar fungerar för den försäkrade på ett trafiksäkert sätt (funktionskontroll). De föreslagna författningsändringarna ska enligt promemorian träda i kraft . Regeringen uppger i budgetpropositionen att avsikten är att lämna en proposition till om ändrade regler i bilstödet. har påbörjat förändringar med sitt arbetssätt för att det ska bli enklare, tryggare och mer förutsägbart för personer med funktionsnedsättning eller för en förälder till ett barn med funktionsnedsättning. Utvecklingsarbetet går under benämningen En enklare vardag. Enligt är målet att minska krånglet för personer som har kontakter med . De som har störst behov av stöd ska erbjudas en kontaktperson hos . Kontaktpersonen har ansvar för att samordna alla kontakter med . Många som har en ersättning på grund av sin funktionsnedsättning har enligt ofta flera andra ersättningar och många kontakter med . fokuserar på att underlätta dessa individers livssituation och vardag. I budgetpropositionen uppger regeringen att hantering av assistansersättningen måste hålla hög kvalitet och vara rättssäker så att brukarna inte riskerar indragningar vid t.ex. tvåårsomprövningar på grund av tidigare bristfälliga utredningar. Fortsatta analyser och insatser kan enligt regeringen behöva övervägas för att säkerställa reformens ändamålsenlighet och långsiktiga hållbarhet. har till regeringen redovisat åtgärder för att säkerställa en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av assistansersättningen, vilket även inkluderar förslag på lagändringar. uppger på sin hemsida att en ny produktionsprocess, Processen för att utreda och besluta om assistansersättning, infördes . I produktionsprocessen beskrivs vilka förebyggande kontroller som görs i den ordinarie förmånshandläggningen, vilket ytterst handlar om att rätt beslut ska fattas och att rätt ersättning ska betalas ut. Vidare har tagit fram ett behovsbedömningsstöd för personlig assistans. och Landsting (SKL) har i samarbete med sammanställt Öppna jämförelser–Stöd till personer med funktionsnedsättning 2014. Resultatet visar att den enskilde i nästan samtliga kommuner i kan välja vem som ska vara ledsagare. Majoriteten av kommunerna betalar för ledsagarens omkostnad. I fråga om tillgången till hjälpmedel uppger regeringen i budgetpropositionen att det varierar stort över landet, liksom regler och avgifter. Regeringen vill arbeta för en mer likvärdig tillgång till hjälpmedel över landet och minskade skillnader i avgifter och regelverk. Regeringen uppges därför inleda ett arbete för att ta fram ett nationellt regelverk och ett samlat huvudmannaskap för hjälpmedel. Vidare avser regeringen att ge i uppdrag att kartlägga tillgången till hjälpmedel samt de regler och avgifter som tillämpas inom hjälpmedelsområdet. Kartläggningen bör enligt regeringen även omfatta användningen av hjälpmedel inom olika delar av vården och omsorgen samt barns tillgång till hjälpmedel. En analys bör göras av utbudet samt om den kompetens och kunskap som finns om hjälpmedel är adekvat och tillräcklig hos förskrivare och andra relevanta yrkesgrupper. Enligt regeringen är det vidare positivt att ge den enskilde mer inflytande över valet av hjälpmedel eftersom det skapar bättre förutsättningar att möta den enskildes behov och önskemål. Regeringen anser dock att det finns anledning att göra en mer noggrann utvärdering och konsekvensanalys av verksamheten med fritt val av hjälpmedel. Bland annat bör konsekvenserna för den enskilde belysas. Regeringen uppger vidare att den förra regeringen gav i uppdrag att på olika sätt stödja utvecklingen mot ett ökat inflytande för den enskilde i valet av hjälpmedel. De delar av dessa främjandeåtgärder som handlar om att stimulera framväxten av fritt val av hjälpmedel med s.k. eget ägande bör enligt regeringen anstå i avvaktan på en mer genomgripande analys av konsekvenserna med detta system. Utskottet behandlade i betänkande 2013/14:SoU7 Funktionshindersfrågor bl.a. motionsyrkanden om sysselsättning för personer med funktionsnedsättning. Utskottet uttalade då att det är synnerligen viktigt att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga får det stöd de behöver för att kunna finna, få och behålla ett arbete. Utskottet konstaterade att regeringen hade vidtagit flera åtgärder på området, bl.a. hade det totala antalet subventionerade anställningar ökat. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att inte borde ta något initiativ och avstyrkte motionerna. Utskottet behandlade även motionsyrkanden om daglig verksamhet enligt LSS och hänvisade till en vägledning framtagen av för hur den dagliga verksamheten enligt LSS kan utformas så att den grupp som står nära arbetsmarknaden får ökad möjlighet till arbete och ansåg att inte behövde ta något initiativ samt avstyrkte motionen. När det gäller yrkanden om rätt till meningsfull och utvecklande sysselsättning för personkrets 3 behandlade utskottet ett sådant yrkande förenklat i betänkande 2013/14:SoU7 och hänvisade till tidigare prövningar.