· H201SoU9 · 2015-04-09 18:14:23 — Betänkandet som vi nu ska debattera handlar om olika aspekter på läkemedelsrelaterade frågor. Det är ett så kallat motionsbetänkande med 39 motionsyrkanden som berörs. Låt mig inleda med att kort reflektera lite grann över läkemedel ur ett statligt budgetperspektiv. Av den andel av socialutskottets budgetansvar som rör hälso- och sjukvården utgör hela två tredjedelar kostnaden för bidrag till den så kallade läkemedelsförmånen, som uppgår till en bra bit . Det visar hur central läkemedelskostnaden är för statens utgifter. Denna kostnad måste det alltså hållas mycket noga koll på om man vill behålla stabila statsfinanser, och det tror jag att samtliga partier i vill. Men när det gäller hur man sedan anser att denna kostnadskontroll bör utformas - ja, där går ofta såväl analyser som förslag isär på politisk nivå. Länge var den förhärskande men ack så enkelspåriga analysen och enda saliggörande principen att hålla tillbaka kostnadsutvecklingen för läkemedel. Med ett sådant resonemang glömmer man helt enkelt bort att granska vad kostnaden möjligen också ger i positivt utbyte, det vill säga vilken kvalitet för sjukvården som en utgift för läkemedel faktiskt oftast medför. Med en sådan fördjupad analys kan man i vissa fall till och med komma fram till att en ökning av utgifterna för läkemedel för staten faktiskt kan vara motiverad, om det medför påtagliga kvalitetsförbättringar för vården som annars skulle uteblivit eller kanske kostat mer med alternativa metoder. Läkemedel, rätt använda, kan till exempel göra människor både friskare och mer arbetsföra och därmed hindra en destruktiv utveckling av onödiga sjukförsäkringsutgifter. Den typen av kalkyler görs tyvärr alltför sällan när det gäller läkemedelsutgifter. Ett annat scenario som man kan se är att läkemedelsutvecklingen som sådan ofta träder fram och övertar andra behandlingsmetoder, till exempel komplicerade och dyra operationsmetoder, ofta på ett förtjänstfullt och ekonomiskt väl motiverat sätt. I detta perspektiv är ett bejakande både av att nya läkemedel tillkommer och att de vi redan har förbättras i sin effektivitet och säkerhet naturligt att sträva efter. Jag vill därför passa på att yrka bifall till vår moderata reservation nr 7 i detta betänkande som berör just den frågeställningen. Ska man då vidare reflektera över vad som på politisk nivå varit helt avgörande beslut för att öka kvaliteten i läkemedelsanvändningen framstår för mig tveklöst den så kallade nationella läkemedelsstrategin som helt unik i sitt slag. Alliansregeringen och Kommuner och Landsting tog tillsammans med en rad aktörer på läkemedelsområdet 2011 fram en nationell läkemedelsstrategi. Syftet med strategin är att få en nationell kraftsamling på prioriterade förbättringsområden inom läkemedelsområdet. Strategin innefattar ett trettiotal planerade aktiviteter inom sju insatsområden. Arbetet med strategin leds av en högnivågrupp med som ordförande och med representanter för Kommuner och Landsting, , , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , , , , samt ett antal landsting och regioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Apoteks- och läkemedelsfrågor De långsiktiga målsättningarna som aktörerna har enats om är medicinska resultat och en patientsäkerhet i världsklass men också en jämlik vård, kostnadseffektiv läkemedelsanvändning, attraktivitet för innovation av produkter och tjänster samt en minimal miljöpåverkan av läkemedel. Handlingsplanen med dess aktiviteter uppdateras och godkänns av högnivågruppen med tydliga och tidsbegränsade projekt i syfte att förverkliga dessa mål genom följande sju insatsområden: Skapa en bättre och säkrare ordinationsprocess och lägga grunden för generisk förskrivning genom nationellt samordnade it-stöd. Detta är något som tyvärr stött på patrull . Öka samsyn och förståelse för ordinerad behandling. Utveckla kunskap om och riktlinjer för läkemedel och läkemedelsanvändning för de patientgrupper där detta är mest eftersatt. Minska utveckling och spridning av antibiotikaresistens genom en kombination av lokala och globala insatser. Utveckla en långsiktigt hållbar prissättnings-, prioriterings- och finansieringsmodell för samtliga läkemedel. Upprätta en process för ordnat och effektivt införande samt utöka uppföljningen av läkemedels användning och effekter. Minska läkemedels påverkan på miljön lokalt och globalt. Alliansregeringen gav genom sitt beslut läkemedelsanvändning vid i uppdrag att samordna och följa upp arbetet med att genomföra den nationella läkemedelsstrategin. Uppdraget redovisas i en lägesrapport. Den senaste lämnades . Vi kan förvänta oss en ny sådan i slutet av detta år. Av handlingsplanen i läkemedelsstrategin framgår exempelvis att skulle börja påverka att inleda ett arbete med de beslut som etappmålet kring bland annat miljöpåverkan av läkemedel innebär. Kommissionens arbete skulle då göras inom ramen för framtagandet av ett gemensamt strategiskt angreppssätt mot förorening av vatten med läkemedelssubstanser. Även om den nuvarande regeringen misslyckats med det mesta den företagit sig och statsminister nu sviker vallöfte efter vallöfte på löpande band har man åtminstone begripit att den genomgripande positiva förändringen med att höja kvaliteten på läkemedelsanvändningen i genom den nationella läkemedelsstrategin är viktig att bevaka och bevara. På grundval av att även denna regering följer upp alliansregeringens kanske viktigaste reform på läkemedelsområdet känner jag mig trygg i att vi i princip kan ställa oss bakom detta betänkande och yrka avslag på samtliga motioner, fru talman, med undantag för den som vi lyfter fram i vår reservation nr 7, vilken jag yrkar bifall till. I detta anförande instämde (C). STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Apoteks- och läkemedelsfrågor Det är en lite annan approach på mitt tal än på Finns. Jag är en av dem som har irrat runt och frågat efter medicin på olika apotek här i . kan det faktiskt vara lättare att få tag i snyggt nagellack än medicin på vissa apotek. Den svenska läkemedelspolitiken borde utgå från att alla människor som vistas i ska ha rätt till den medicin de behöver, bra information om hur medicinen ska användas och så vidare. Det ska vara helt oberoende av inkomst och var i landet man bor. Tillgänglighet handlar inte bara om antal apotek per invånare. Möjligheten att få tag på de läkemedel man behöver ska aldrig styras av vilket landsting man bor i eller av vilken apoteksägare man har närmast och om varan lagerhålls just där. Alla ska ha rätt till en säker och trygg läkemedelsanvändning och opartisk högkvalitativ medicinsk rådgivning av superkompetent personal, oavsett om det gäller förskrivna eller receptfria läkemedel. Så borde det vara. Jag är en ganska frisk kund för det mesta. Men tänk om man är multisjuk och inte får tag på den medicin som man är beroende av i valfrihetens och får springa runt en aning! skyldigheter gentemot kunden regleras genom en förordning som säger att kunden ska få sitt läkemedel efter att det efterfrågats. Men det räcker inte att rikta kravet enbart mot apoteken, för de är också beroende av leveranser från grossisterna. För att komma till rätta med problemet bör kravet på högst 24 timmars leveranstid vid kundbeställning av receptbelagda läkemedel lagfästas. Apoteken bör erbjuda kunden expressleverans av läkemedlet till hemmet om inte 24-timmarsregeln kan hållas, med kostnadsansvaret hos den aktör som orsakat förseningen. Då kan vi snacka om service! Jag yrkar bifall till - den här gången ska jag inte säga fel - reservation 2, yrkandena 9 och 10. De reformer den förra högerregeringen gjorde var klart ideologiska. I det här fallet byggde det kanske mer på ideologi än på att värna konsumenterna. Ett av målen har i och för sig varit att förbättra tillgängligheten till apotek; det ska vara fler apotek och de ska vara öppna på lite olika tider, även sent på kvällar och så vidare. har det blivit så, men inte överallt. Det har också blivit väldigt mycket business i den här branschen. Då pratar vi om big business, inte bara småhandel. Apotekskedjor samt enskilda apotek har bytt ägare. Flera av de största affärerna har genomförts av riskkapitalbolag. har de små apoteken haft svårt att klara konkurrensen med de stora kedjorna. Så ser det ut i avregleringens . Några tjänar stora pengar, men har det blivit bättre och säkrare för kunden? Det kan vi fråga. Apoteken och apoteksombuden på små orter spelar en väldigt viktig roll för tillgängligheten till läkemedel i hela landet. Det handlar om allas rätt att kunna få hjälp på ett apotek. Avregleringen har inneburit att servicen på landsbygden försämrats. Det är uppenbart. Därför är det så himla bra att etableringstaket för togs bort på årsstämman 2014. Det är vi väldigt glada för i . Då kan det bli lite bättre. genomför apotekskedjorna stora nedläggningar av apotek och slimmar sin personalstyrka väldigt snabbt. Man har gjort en jättestor personalenkät på väldigt många apotek. Där kan man se att av apotekspersonalen varit med om nedskärningar på personalstyrkan på sin arbetsplats. Då blir det förstås konsekvenser av det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Apoteks- och läkemedelsfrågor Bristerna i arbetsmiljön drabbar inte bara dem som jobbar där och får jobba ännu mer, utan det handlar också om patientsäkerhet och konsumenter. Bland dem som arbetar med att ge råd om läkemedel - det kan vara bra att få råd när det gäller en del typer av läkemedel - anger över hälften att de inte har tid att ge bra individuella råd. Över hälften, det är illa! Andelen konsumenter som ger apoteken ett positivt betyg - apoteken har åtnjutit ett högt förtroende i , och gör i och för sig fortfarande det - har sjunkit från före omregleringen till . Det kan vi fundera på lite. Andelen konsumenter som uppger att de fått vänta för att få läkemedel på recept har ökat från till . För konsumenterna har det alltså inte alltid blivit så där jättebra. Speciellt de konsumenter som inte bara behöver nässprej - som jag skulle behöva - eller Alvedon utan mer komplicerade mediciner har ibland fått vänta alldeles för länge, som jag tog upp tidigare. Den borgerliga regeringen hade en målsättning för sin politik , känns det som när man tittar bakåt, nämligen att privatisera till varje pris i ett slags fundamentalistisk yra. Då måste man fråga sig om det blev bättre för kunderna och . Jag frågar mig ofta när jag ser på konsekvenserna av olika typer av avregleringar varför ni aldrig tillsatte långsiktiga utvärderingar för att följa utvecklingen av era reformer, som var så extremt stora. Det hade varit jättebra. Det vore intressant om någon kunde svara på det, även om klockan är jättemycket och vi känner oss övergivna i världen. Jag tycker att ni har haft ett visst tunnelseende. Alla jag känner som går på apotek får oftast vänta på sin medicin . Därför kommer vi att rösta för vår reservation nr 2. Efter detta spirituella anförande kan vi inte gå hem utan att åtminstone ha haft en dialog. Det är uppenbart att tillhör dem som väldigt tydligt vill återförstatliga apoteksväsendet. Jag har en reflexion som jag vill delge . Man säger att alliansregeringen omreglerade apoteksmarknaden, som varit monopoliserad, av ideologiska skäl. Men naturligtvis vill man också återförstatliga den av ideologiska skäl. Av socialistiska skäl vill man ha monopol. Socialister har en fäbless för att få fler monopol, i fall kanske så många som möjligt. Men låt oss titta på omvärlden! När vi började omreglera vår apoteksmarknad fanns det mig veterligt fyra länder som hade apoteksmonopol. Vid sidan av var det , och något sydamerikanskt land. Det skulle inte förvåna mig om det var land. Då får man ställa sig frågan: Är det så att de i resten av världen, som också är i behov av läkemedel, är så urbota korkade att de inte har en monopoliserad apoteksmarknad, som fungerar så mycket bättre? Kundnöjdheten är enligt mycket bättre när man har ett monopol. Det är bättre för att ha ett monopol, men uppenbarligen är det inte bättre för andra länder. Alternativt är det så att de i resten av världen i all sin vishet inte har förstått att det som yrkar på är bättre, att vi skulle återgå till en monopolmarknad på apoteksområdet. Det skulle vara intressant att höra reflexioner om just den frågeställningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Apoteks- och läkemedelsfrågor Jag är inget fan av vare sig eller . Jag vill inte bli satt i det hörnet. Vad har avregleringen inneburit? Man skulle kunna titta på vad den inneburit för alla dem som har köpt upp apotek. Vilka stora kedjor är på marknaden ? Man skulle kunna göra den typen av jämförelser. Man sålde ut det billigt. De som säljer nu cashar in ganska mycket pengar. Det blev business av det som var statliga pengar. Jag tycker att man ska tänka: Var det bra service förut? Ja, jag tyckte det var det. Jag blev inte störd av att gå in på ett statligt apotek. Du verkar tycka att det är mer störande. kan vi inte ta tillbaka det. Vi skulle inte ha råd med det eftersom de stora företagen, riskkapitalisterna, har köpt upp apoteken. Det blir alldeles för dyrt att köpa tillbaka dem. Man kan fundera på hur det blev för konsumenterna. Det tycker jag. Apoteken är väl till för konsumenterna och för att det ska fungera för dem som är sjuka, sjukhus och så vidare? Det har inte blivit så jättebra. Det är då jag menar, Finn, att det hade varit fantastiskt om ni hade genomfört alla dessa reformer och sedan gjort stora utvärderingar och följt varje enskild reform. Men så är det inte riktigt. Det blev inte bra för konsumenterna på alla sätt. Några gjorde väldigt stora pengar på det. Det är en grej. Visst skulle vi kunna ta tillbaka det, men vi har inte råd. Det är de stora drakarna som har köpt apoteken. Jag tycker att man ska göra en konsekvensanalys av det man gör och sedan följa upp det. Det hade varit ärligare. Att tycker illa om att folk tjänar pengar vet vi alldeles uppenbarligen. Vi kan titta på de argument som här kastas fram om att det nu har blivit sämre. Vi får nog gå tillbaka och titta lite grann. Det har gjorts och finns väldigt många pågående utredningar för att följa upp reformen. Det har man varit väldigt noga med från alliansregeringen. Jag är säker på att inte heller vänsterregeringen kommer att undvika att göra en sådan uppföljning. Låt oss avvakta och se de faktiska siffrorna. Det vi vet är att antalet utleveransställen är betydligt fler efter omregleringen. Tittar vi historiskt måste vi ändå fundera på: Vad var anledningen till att man ville omreglera apoteksmarknaden? Socialister vill gärna behålla monopol som finns. De ser aldrig någon anledning att fundera: Kan detta göras bättre på ett annat sätt? Som jag sa ger en omvärldsanalys vid handen att en omreglerad apoteksmarknad är vad de i resten av världen föredrar och uppenbarligen klarar sig väldigt bra med. Jag tror att människorna i alla dessa länder kräver kvalitet och kundnöjdhet och uppenbarligen också får det. Det var nämligen så att vi från början hade ett helt fritt apoteksväsen, det vill säga att apotekarna var nästan autonoma. Sedan införde man ett apoteksmonopol mycket på grund av beredskapsskäl. Vi hade det och kände ett krav på att vi måste ha kontroll över en marknad så att vi även i riktiga kristider kan ge svenska folket möjlighet att få mediciner om vi skulle hamna i en krigssituation. Det argumentet blev tunnare och tunnare. Det var huvudargumentet för att omreglera apoteksmarknaden och likna resten av världen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Apoteks- och läkemedelsfrågor Det som förespråkas från i det här sammanhanget görs med lösa rykten om dålig kvalitet. Jag som har förmånen att förskriva en hel del läkemedel kan säga att de patienter som får mina recept inte har gett den feedback som uppenbarligen har fått. Jag tycker att det är att backa in att ens föreslå att återgå till en monopolmarknad på det här området. Det görs i strid mot bättre vetande om man bedömer att de i resten av världen har ett sådant vetande. Om apoteken hade återförts till farmaceuterna i något slags personalkooperativ tror jag att inte ens vi hade blivit upprörda. Men var det inte så. Det var de stora drakarna som gick in på en marknad. Det blev big business av det hela helt enkelt. Det är det vi vänder oss mot. Hade det i stället blivit massor av småapotek där farmaceuterna tagit över i personalkooperativ hade till och med tyckt att det kan bli riktigt bra. Men är det inte så. När jag beskriver siffrorna är det inte något som jag har suttit och kokat ihop framför datorn i snabb fart. Det har jag lyft fram. Om kundnöjdheten minskar beror det på någonting. Tittar man på var klustren av apotek har startat kan man jämföra glesbygd, där inte jag bor, med , där jag bor. I och specifikt i innerstan vimlar det av apotek med olika namn hit och dit. byter de namn, och heter de allt möjligt. Ska man serva ett helt land ska det också finnas en täckning för att det finns service exempelvis i glesbygd. har man höjt taket för att köra på lite extra, och det tycker vi är väldigt bra. Det finns inget självändamål i att staten ska äga allting. Men när man ser att saker och ting blir sämre ska man fundera på det. Kundnöjdheten minskar, och det finns de som tjänar väldigt grova pengar på det. Detta är en bransch där man helt enkelt kan göra affärer. Ni har i vanlig ordning öppnat dörren för killarna i big business att göra stora affärer. Ni sålde ut det billigt, och de säljer det nu vidare och tjänar storkovan. Jag måste säga att jag inte tycker att det känns så där superetiskt, Finn. Apoteken i vårt land är en väldigt stor verksamhet. De har över 110 miljoner besök av kunder. Det motsvarar ungefär 300 000 besök på ett apotek. Det är en otroligt viktig del av våra välfärdstjänster. har vi i 1 350 apotek. Det är en ökning med sedan omregleringen av apoteksmarknaden. Nya apotek har öppnats där det tidigare aldrig har funnits ett apotek. Vi vet också att det har blivit längre öppettider. Ett exempel på vikten av den ökade tillgängligheten såg jag när en av mina facebookvänner skrev i viss frustration om det självklara i att det borde finnas ett öppet apotek på när vederbörande behövde medicin efter ett getingsting, hör och häpna . på sjukhuset var stängt i den stad där hon bor. Men hon kunde snabbt få svar från sina facebookvänner och fick tips på två öppna apotek i närheten där det fanns möjlighet att få tag i den medicin hon behövde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Apoteks- och läkemedelsfrågor Framför allt är det viktigt att påminna oss om hur det såg ut före apoteksomregleringen. Då hade man inte ens haft ambitionen att hitta den där medicinen där och då, eftersom man visste att det på de allra flesta orter inte fanns ett enda apotek som hade sådana öppettider att man i en sådan situation hade kunnat få tag i någon medicin när man behövde. Här i fanns det i hela ett enda apotek som hade öppet dygnet runt, på mitt inne i stan. Det var inte speciellt lätt för en mamma med ett febrigt litet barn som mitt behövde åka in till med nattkollektivtrafik från förorten om hon akut behövde få tag i mediciner. finns tillgängligheten mycket närmare för människor både i storstad och i glesbygd. Jag är glad att de flesta av oss i utskottet är väldigt eniga om att erfarenheterna av omregleringen är positiva. Syftena med reformen har till stora delar uppnåtts. Tillgängligheten har ökat. Det är vi som representerar de flesta i oppositionen och majoriteten överens om. Utskottet tycker också att det är av stor vikt att omregleringen följs upp och utvärderas utifrån olika aspekter. Vi noterar att regeringen, genom olika myndigheter, redan har genomfört ett stort antal uppföljningar, utvärderingar och granskningar - lite tvärtemot hur det lät i debatten här . Och vi ser positivt på att regeringen på olika sätt fortsätter arbetet med att ytterligare utveckla läkemedels- och apoteksmarknaden. När det gäller distribution, leverans och lagerföring av läkemedel konstaterar utskottet att en rad åtgärder har vidtagits . trädde till exempel nya regler i kraft om att förbättra tillgängligheten och tillgodose en läkemedelsförsörjning. Och för att säkerställa tillgängligheten inom systemet med periodens vara infördes en tillhandahållandeskyldighet och en relaterad sanktionsmöjlighet för . Dessutom infördes en informationsskyldighet enligt vilken apoteken ska informera om var ett läkemedel finns tillgängligt ifall de inte själva kan expediera det direkt. Det är viktiga delar eftersom det är klart att varje reform kan behöva följas upp. Det sätt på vilket distributionen sker , det sätt på vilket tillhandahållandet fungerar, kanske inte är det bästa. Det kanske inte är det mest effektiva. Här måste vi fortsätta ha ett öppet sinne. Att gå tillbaka, som det låter som att vill, till en situation där vi tillsammans med och var de enda i världen som hade ett apoteksmonopol är dock verkligen inte vägen framåt. Vi har monopol på ett område som vi kristdemokrater gärna stöder, och det är när det gäller alkoholdistribution. Men syftet med det monopolet är just att begränsa tillgängligheten. När det gäller att patienter ska ha tillgång till det läkemedel de behöver, så enkelt och smidigt som möjligt och med rätt kompetens hos personalen som arbetar på , är det inte begränsning som är målet. Då är tillgänglighet målet. Därmed är monopol inte heller det som vi strävar efter. Ett annat viktigt område är läkemedelsgenomgångar. trädde reviderade föreskrifter i kraft, med allmänna råd om läkemedelsgenomgångar. Enligt dem ska personer över 75 som har ordinerats fem eller fler läkemedel erbjudas en läkemedelsgenomgång. lanserades också ett webbaserat undervisnings- och utbildningsmaterial om läkemedelsgenomgångar för äldre. Av handlingsplanen för läkemedelsstrategi framgår det att olika typer av uppföljning och undersökning för att säkerställa att man följer råden är på väg. Det är viktigt att kunna säkerställa rätt användning av läkemedel eftersom fel användning innebär en hälsorisk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Apoteks- och läkemedelsfrågor De olika åtgärder som den förra regeringen föreslog för att förbättra patientsäkerheten och användningen av läkemedel är viktiga. Och det är min förhoppning att den nuvarande regeringen fullföljer det arbetet. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i detta betänkande. Man kan närma sig det här området på många olika sätt. Vi har hört några av dem . Jag tänker också ägna en del av tiden åt just apoteksfrågan. I sådana här motionsbetänkanden finns det oftast många väldigt bra motioner. Det här betänkandet är inget undantag. Många av motionerna handlar om de problem som man har uppfattat att avregleringen av apoteksmarknaden förde med sig. En stor del av reservationer handlar också om den problematiken. Läkemedelsfrågor har, i takt med att nya läkemedel har forskats fram, snabbt blivit en allt viktigare del av svensk hälso- och sjukvård. Ett av de senaste exemplen som vi nu diskuterar på olika sätt är möjligheten att bota människor med hepatit C. Det är en fantastisk framgång som har skett och som är en del av förklaringen till den ganska kraftiga ökningen av kostnaderna för läkemedel . Men det ger naturligtvis vinster i den andra änden, när folk blir friska från sådant som annars skulle ha medfört kostnader på alla möjliga sätt. Därför är en sådan här debatt jätteviktig. Även om det handlar om 39 motionsyrkanden är det viktigt att diskutera det. Det handlar alltså om tillgänglighet till läkemedel, apotek i glesbygden, apotekspersonalens kompetens, förbättrad användning av läkemedel, prissättning och upphandling av läkemedel samt tillgång till nya läkemedel. En majoritet i utskottet föreslår att ska avslå samtliga motionsyrkanden, men huvudsakligen med motiveringen att det pågår ett arbete i form av en utredning för att uppnå det som motionärerna vill att vi ska uppnå. Mycket av det kan jag känna att vi är på väg att kunna lösa framöver.