bet · H201TU10 · 2015-04-01 00:00:00 — I regeringens proposition Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (2005/06:16) framhöll regeringen att kravet att tillhandahålla förnybara drivmedel i möjligaste mån bör vara teknikneutralt i fråga om de drivmedel som ska främjas. Vidare angavs att definitionen bör vara så vid att alla nu tänkbara drivmedel som kan betecknas som förnybara omfattas. Regeringen framförde dock att ett viktigt undantag från definitionen borde göras och angav följande. Teoretiskt sett skulle tillhandahållandet av s.k. grön el medföra att lagens skyldigheter uppfylls om bränsleförsäljaren kan visa att elen verkligen härrör från en förnybar källa. Mot bakgrund av att syftet med lagstiftningen är att öka tillgängligheten av förnybara drivmedel och att marknaden för elbilar i princip är försumbar riskerar syftet att förfelas om skyldigheten att tillhandahålla ett förnybart drivmedel skulle kunna fullgöras enbart genom att tillhandahålla grön el. Enligt utskottets mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av sådana drivmedelsstationer. Utskottet anser att kraven i lagen är väl avvägda och finner inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2014/15:246 av (SD) och 2014/15:1020 av och (båda SD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafikbuller. Utskottet framhåller att det är en viktig fråga att minska skadliga hälsoeffekter på grund av trafikbuller. Varje land inom EU ska kartlägga buller i större tätorter och vid större vägar, järnvägar och flygplatser enligt EU:s bullerdirektiv. EU:s bullerdirektiv genomförs i genom förordningen om omgivningsbuller. Kartläggningen omfattar bl.a. uppgifter om antalet exponerade personer och bostäder i olika bullerintervall, exponerad yta samt kartor över bullersituationen. sammanställer och skickar in uppgifter till . Några uppgifter om buller Inom hälsorelaterade miljöövervakning görs en långsiktig övervakning av miljöfaktorer i den omgivande miljön som kan påverka människors hälsa. För buller görs en uppskattning av antalet boende i som utsätts för olika nivåer av buller från väg-, spår- och flygtrafik. Kartläggningen av antalet exponerade bygger till stor del på den bullerkartläggning som kommunerna och gjort i enlighet med förordningen om omgivningsbuller. De olika kartläggningarna har gjorts lite olika, men sammantaget visar de att omkring 2 miljoner personer i exponeras för trafikbuller med en ekvivalent ljudnivå över vid sin bostad. Den se-naste kartläggningen blev klar . När det gäller frågan om vem som är ansvarig för buller kan följande nämnas. Det är den som bedriver miljöfarlig verksamhet som har ansvar för de miljöstörningar som kan uppkomma. Väg-, ban- och flygplatshållare och hamn-ägare är alltså ansvariga för bullret som anläggningen genererar. Staten, kommunen eller privata företag kan vara verksamhetsutövare. Kommunen ansvarar för den fysiska planeringen. Med stöd av kan kommunerna lägga ut skyddsområden runt exempelvis industriverksamheter (miljöfarliga verksamheter i mening). Därmed säkerställs ett betryggande avstånd mellan störningskällan och de omgivande miljöerna. Kommunen eller har ansvaret för den operativa tillsynen över olika trafikanläggningar och andra verksamheter. ansvarar för att ge vägledning om hur ska tillämpas och har ett nationellt samordningsansvar för omgivningsbuller. ansvarar för buller i arbetsmiljön. har hand om planeringsaspekter och följer upp målen för buller i God bebyggd miljö. Generalläkaren har tillsynsansvar enligt för hälsorisker inom verksamheter där Försvarsmakten, , eller är verksamhetsutövare. Havs- och vattenmyndighetens ansvar inkluderar buller och andra störningar i havs- och vattenmiljön. ansvarar för flygplatser och flygtrafikledning. är en nationell kunskapsmyndighet med ett övergripande ansvar för folkhälsofrågor. Myndighetens uppdrag är att främja hälsa, förebygga ohälsa och skydda mot hälsohot. ansvarar för långsiktig planering av transportsystemet för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart och ansvarar även för byggande, drift och underhåll av statliga vägar och järnvägar. Ansvaret omfattar miljöfrågor inklusive buller. Transportstyrelsen arbetar också för att luftfartens negativa miljöpåverkan ska minimeras och har ett övergripande ansvar för flygtransportsystemets miljöanpassning. I motion 2014/15:793 av (FP) konstateras att vägtrafikbuller är ett miljöproblem med omfattande hälsoeffekter i form av hjärt-kärlsjukdomar, infarkter och stroke. Detta orsakar mycket lidande och höga kostnader för sjukvården enligt motionären. I motionen framhålls att trafikbullerfrågan är mycket komplex. I yrkande 1 anförs därför att vägtrafikbullerfrågan bör tas upp brett med inriktningen att i steg väsentligt minska omfattningen av hälsoeffekterna. Enligt motionären sorterar de olika frågor som tillsammans avgör hälsoriskerna under olika myndigheter och företag. Motionären framhåller att för framgång krävs ett överordnat ansvar för helheten med en myndighet som har det övergripande ansvaret. Motionären efterfrågar därför i yrkande 4 att en myndighet ges det övergripande ansvaret för vägtrafikbullerfrågorna. Utskottet vill inledningsvis framhålla att buller är en utbredd miljöstörning och att många människor är störda av bl.a. trafikbuller. Buller påverkar människors hälsa och livskvalitet negativt, och det leder även till samhällskostnader. Det som motionären lyfter om att minska omfattningen av hälsoeffekter på grund av trafikbuller är en viktig fråga enligt utskottet. Utskottet vill påminna om att regeringen tillsatte en utredning för att se över hur samordningen kan ökas av planläggning och lovgivning enligt med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller. Med utgångspunkt från utredningens förslag beslutade om propositionen Samordnad prövning av buller enligt och (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). antog propositionen som syftade till att förbättra samordningen av reglerna i och för att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Lagändringarna trädde i kraft . Utskottet har även noterat att det i den ovan nämnda propositionen aviserades att riktvärden för trafikvärden för trafikbuller ska författningsregleras i en förordning. Ett förslag till förordning om riktvärden för buller från väg- och spårtrafik samt flygbuller har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Utskottet avstyrker således motion 2014/15:793 av (FP) yrkandena 1 och 4. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om införande av gröna registreringsskyltar. Utskottet framhåller att Transportstyrelsen bör vara väl skickad att ta hand om utformningen av registreringsskyltar. I motion 2014/15:232 av (M) yrkas att det bör införas gröna registreringsskyltar för miljöbilar. Som skäl för yrkandet framförs bl.a. att det är viktigt att vi ökar drivkrafterna för att få fler miljöbilar i . Motionären menar att för att öka medvetenheten om den variation av miljöbilar som finns och för att låta dem som kör miljöbilar visa upp sitt val bör man se över möjligheterna att låta registreringsskyltarna på miljöbilar vara gröna. Frågan om utformningen av registreringsskyltar handläggs av Transportstyrelsen. Utskottet bedömer att myndigheten är väl skickad att ta ansvar för fordonsskyltars utformning och anser inte att färgen på skyltarna är en fråga för att besluta närmare om. Utskottet vill i sammanhanget peka på att svenska registreringsskyltar har fått ett något justerat utseende . Syftet med ändringen var enligt uppgift från Transportstyrelsen att säkerställa att vi har de skylttyper som krävs i dagens trafik, att skyltarna är lätta att läsa av och att de har standardiserade mått för lägre kostnader för både medborgarna och myndigheterna. Med anledning av det sagda avstyrker utskottet motion 2014/15:232 av (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om bilpooler. Utskottet ser positivt på framväxten av bilpooler och pekar på att dessa kan bidra till minskad biltrafik och därigenom bättre stadsmiljö och mindre trängsel. I motion 2014/15:847 av m.fl. (V) yrkande 5 konstateras att olika former av bilpooler är ett viktigt och växande alternativ för många som inte vill äga en egen bil men ändå ha tillgång till en bil vid behov. I motionen framhålls att de som använder bilpooler inte behöver tänka på inköp, fast parkering eller service av bilen. Dessutom visar studier, enligt motionärerna, att den som är med i en bilpool åker mindre bil än den som har en egen bil. Mot denna bakgrund anser motionärerna att regeringen bör ta fram förslag som gynnar bilpoolernas verksamhet. Utskottet har framfört att transportsystemet står inför utmaningar när det gäller bl.a. utsläpp av växthusgaser, trängsel i städerna och övriga miljöproblem som exempelvis buller. Utskottet menar därför att användandet av ny teknik och nya lösningar är angelägna frågor och kan vara viktiga medel för att påskynda övergången till ett samhälle med låga koldioxidutsläpp och mindre trängsel i städerna. Utskottet delar därför motionärernas syn om vikten av att utveckla och pröva nya lösningar och system. Utskottet vill påminna om att regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag till ramverk för särskilda stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter i städer. Syftet med regeringens satsning är att skapa förutsättningar för att en större andel av transporter i städer ska ske med kollektivtrafik, cykel eller gång och hållbara transporter. Stadsmiljöavtalen ska bl.a. ge incitament för kommunerna att planera för hållbara transporter och städer. Statlig medfinansiering om maximalt kan komma i fråga för lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i städer. Såvitt utskottet erfar skulle t.ex. bilpooler eller andra åtgärder kunna vara en del i en sådan motprestation som kan bidra till minskad biltrafik och därigenom bättre stadsmiljö och mindre trängsel. Bilpooler är ett exempel på en lösning som kan ha positiva effekter både för den enskilde och för samhället. Utskottet ser därför positivt på framväxten av bilpooler och har med tillfredsställelse tagit del av att det finns bilpooler på ett femtiotal orter i och att det i allt fler städer finns företag som driver bilpooler kommersiellt. Vidare har utskottet tagit del av att , bilpooler, kommuner och regioner har tagit fram en bilpoolstjänst, bilpool.nu, med syftet att få bilpoolstjänsten att växa. På bilpool.nu finns bl.a. en kartfunktion så att man enkelt kan se var det finns bilpooler. Förra infrastrukturministern har i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2013/14:469) bl.a. framfört att för många privatpersoner, offentliga organisationer och företag innebär medlemskap i en bilpool en attraktiv och bekväm lösning som ger en kostnadsbesparing jämfört med egen bil. Det finns alltså redan flera fördelar för den enskilda medborgaren eller organisationen eller det enskilda företaget att lösa tillgången till bil genom att vara medlem i en bilpool. Olika undersökningar, gjorda av bl.a. , har också visat att bilpooler kan bidra till att minska utsläppen från biltrafiken. Statsrådet framförde att hon kommer att följa utvecklingen av och efterfrågan på bilpoolsverksamheten för att se vad som kan och behöver göras. Utskottet vill även peka på att utredningen fordonsflotta har lämnat flera förslag som syftar till att främja bilpooler. Ett av flera förslag som berörs är möjligheterna att reservera parkeringsplatser. Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2014/15:847 av m.fl. (V) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om fordonsbesiktning. Utskottet framhåller betydelsen av hög tillgänglighet, god kvalitet och rimliga priser. Jämför reservation 4 (M, C, FP, KD) – motiveringen. Fordonsbesiktning görs för att säkerställa att ett fordon är i det skick och har en utrustning som krävs ur miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt. Fordonsbesiktningar utförs av olika besiktningsföretag, beroende på vilken typ av fordon det gäller. är fordonsbesiktningen i konkurrensutsatt. Det innebär att det inte längre bara är AB utan även andra företag som kan utföra besiktningar på personbilar, lastbilar, maskiner och andra fordon. delade staten och de övriga ägarna upp mellan sig. Staten äger numera AB med besiktningsstationer över hela landet. De övriga ägarna (, Bilförsäkringsföretagen, Kungliga , , , , och ) äger Besikta i . I fordonslagen (2002:574) och fordonsförordningen (2009:211) finns bestämmelser om kontroll av bl.a. fordon, fordons last, färdskrivare, taxameter och den verksamhet som bedrivs av besiktningsorgan på fordonsområdet. I lagen föreskrivs bl.a. att besiktningsorgan som utför besiktningar av fordon ska vara ackrediterade av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac). För att kunna ackrediteras som besiktningsorgan måste ett företag utöver tekniska krav också uppfylla vissa krav av annan karaktär, t.ex. krav på oberoende och allmänt gott anseende. I fordonsförordningen finns ett bemyndigande till Transportstyrelsen att meddela föreskrifter om fordons beskaffenhet och utrustning, omfattningen av kontrollen enligt förordningen, den tekniska kompetensen och utrustningen samt kvalitetssäkringen hos besiktningsorgan och provningsorgan enligt fordonslagen samt utbildning och kompetens hos besiktningstekniker. Transportstyrelsen har utnyttjat sitt bemyndigande och meddelat föreskrifter om bl.a. kontrollbesiktning, teknisk kontrollutrustning hos besiktningsorgan, registreringsbesiktning, mopedbesiktning och lämplighetsbesiktning, utbildning och kompetens för certifiering av besiktningstekniker osv. I fordonsförordningen anges vidare att Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över efterlevnaden av fordonslagen och fordonsförordningen och föreskrifter meddelade med stöd av denna. I motion 2014/15:2188 av (S) framförs att fordonsbesiktning är myndighetsutövning och därmed en statlig angelägenhet. Motionären anser därför att staten har ett ansvar för tillgängligheten till fordonsbesiktning i hela landet. Motionären framhåller att regeringen ska förvalta statens egendom på bästa sätt. Vidare pekar motionären på att omregleringen har skapat en ny situation som riskerar att bli dyr för den enskilda fordonsägaren. Motionären anser inte att omregleringen har lett till någon av de förbättringar som utlovades utan ser med oro på att den kan leda till fler körförbud, nya prisökningar och sämre tillgänglighet i landet som helhet. Motionären framför att staten har ett stort ansvar för trafiksäkerheten. Det är därför, men också av miljöskäl, viktigt med en fungerande fordonsbesiktning inom rimligt avstånd i hela landet, varför regeringen noggrant bör se över konkurrensen på marknaden och utvärdera effekten av konkurrensutsättningen. Utskottet vill framhålla vikten av att ha ett system för fordonsbesiktning som fungerar väl och är effektivt. Tillgängligheten ska vara hög, pålitligheten god och priserna rimliga. Utskottet vill särskilt peka på betydelsen av att det går smidigt att besiktiga fordon även i landets glest befolkade delar. Utskottet vill i sammanhanget också understryka vikten av tillgänglighet till besiktning för tunga fordon. Detta förutsätter att det finns tillgång till anläggningar för fordonsbesiktning på rimligt avstånd för att undvika onödig miljöpåverkan och höga kostnader för brukarna. Av uppgifter från Transportstyrelsen framkommer att marknaden för fordonsbesiktning fortsätter att utvecklas när det gäller antalet besiktningssta-tioner. Transportstyrelsen har vid besök hos utskottet bl.a. angett att det finns 380 besiktningsstationer, vilket är fler än 2010. Det är dock fortfarande en bit kvar till en väl fungerande marknad i hela landet beträffande konkurrens mellan företag och möjlighet för kunden att välja besiktningsföretag, främst i landets glesare befolkade delar. Vidare framgår av uppgifter från Transportstyrelsen att styrelsens stickprovsbesök hos de företag som verkar på marknaden för besiktning av lätta fordon håller en jämbördig kvalitet i besiktningsarbetet när det gäller regelefterlevnaden på deras förrättningar. Transportstyrelsen har vidare vid besök hos utskottet uppgett att antalet besiktningstekniker har ökat . När det gäller prisutvecklingen framförde styrelsen att det var dyrare att besiktiga en personbil eller lätt lastbil 2014 än 2012. När det gäller motorcyklar är en besiktning dyrare 2014 än 2012. Transportstyrelsen framförde vidare att lång väntetid för registreringsbesiktning bl.a. beror på att det råder brist på besiktningsingenjörer. Swedac har vid besök hos utskottet framhållit att tillgängligheten på fordonsbesiktningsmarknaden har ökat kraftigt , i synnerhet i södra och . Vidare framförde Swedac att tillgängligheten även har ökat när det gäller besiktning av tunga fordon. Myndigheten pekade i sammanhanget också på att teknikutvecklingen går framåt. Utskottet vill påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att en utredning bör genomföras om hur just utförsäljningen av AB besiktningsstationer har påverkat priser och tillgänglighet på fordonsbesiktningsmarknaden (bet. 2013/14:TU13). Utskottet framförde att utredningen ska belysa hur möjligheten till fordonsbesiktning för alla typer av fordon i hela landet ska garanteras . Vidare framförde utskottet att tills utredningen är färdigställd och behandlad bör ingen ytterligare försäljning av AB besiktningsstationer göras. tillkännagivande bereds inom . Mot bakgrund av bl.a. pågående beredning avstyrker utskottet motion 2014/15:2188 av (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om övergivna fordon. Utskottet konstaterar att övergivna fordon kan vara både ett miljöproblem och en trafiksäkerhetsrisk och välkomnar det pågående arbetet. I motion 2014/15:203 av (FP) framförs att det finns behov av en lagändring som gör det lättare för kommuner, polisen och företag som exempelvis parkeringsbolag att snabbt ta reda på ägarna till en bil men också att snabbt forsla bort och skrota övergivna eller nedbrända bilar som blivit allt vanligare i många städer. I motionen anges både miljöskäl och säkerhetsskäl, dvs. skadade och övergivna bilar kan vara en fara för boende och barn. Mo-tionären menar vidare att det är viktigt att så långt det går spåra ägarna och påföra de kostnader som uppstår samt utreda saken om det är fråga om brott. I motion 2014/15:2082 av (S) framförs att det finns ett behov av att se över lagstiftningen när det gäller möjligheten att snabbt få bort övergivna fordon från skog och mark. I motionen anges att uttjänta och övergivna fordon inte bara skräpar ned utan även kan skada växter och djur genom de miljöfarliga ämnen som de innehåller. Motionären framhåller att det ofta tar innan övergivna fordon kan transporteras bort eftersom ägaren först måste hittas och ges möjlighet att själv ta hand om sin bil. I motion 2014/15:2621 av (M) framförs att det förekommer att bilar lämnas på enskilda vägar eller på enskild mark. Motionären konstaterar att bilarna ibland är stulna och ibland trasiga. Det förekommer även att bilar är helt utbrända och ingen vet vem som äger dem. I motionen framförs att lagstiftningen är styrd av att ägaren till bilen är ansvarig för att forsla bort en bil som hamnat på någon annans mark. Motionären menar att det inte är rimligt att enskilda markägare eller enskilda vägföreningar ska ta ekonomiskt eller praktiskt ansvar för bortförsel av ett fordon från någon annans mark. Utskottet har under en rad år behandlat motionsförslag om övergivna fordon, senast i betänkande 2013/14:TU13, och delar motionärernas synpunkter om att övergivna fordon längs vägarna och i naturen både är ett miljöproblem och en trafiksäkerhetsrisk som måste tas på allvar. Övergivna fordon förorsakar även kostnader för såväl staten som kommunerna. Mot bakgrund av att frågan har bäring på de transportpolitiska delmålen om trafiksäkerhet, tillgänglighet och miljö har utskottet valt att ta initiativ till att följa upp frågan om flyttning av fordon, vilket har redovisats i en särskild rapport (2006/07:RFR3). Tanken med utskottets uppföljning var att klarlägga om det är lagstiftningen som inte är lämpligt utformad när det gäller övergivna fordon eller om tillämpningen och samordningen mellan olika aktörer inom området behöver utvecklas. I betänkande 2006/07:TU7 framhöll utskottet att det som särskilt framstår som angeläget att diskutera vidare bl.a. är behovet av ett tydligt och samlat ansvar för samordningen mellan de berörda myndigheterna när det gäller flyttning av fordon och i vilken utsträckning som kraven på myndigheterna att i vissa fall flytta fordon bör skärpas. Utskottet konstaterade att i båda fallen torde en översyn av lagstiftningen kunna övervägas och utgick från att regeringen tog fasta på vad utskottet förordade. Utskottet har tagit del av att regeringen gav i uppdrag att utreda hur kommunerna och staten (och ) kan ersättas för sitt omhändertagande av övergivna uttjänta fordon där ägarna inte går att finna. I uppdraget ingår även att undersöka hur ett producentfinansierat system för ersättning till en bilägare vid inlämning av en uttjänt bil till en auktoriserad bilskrotare skulle kunna utformas för att minska dumpning och illegal skrotning av bilar. Vidare ska utreda konsekvenserna av en ändring i förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall, så att fordon kan få förflyttas akut vid risk för miljöskada. Uppdragen ska utföras i samråd med och Transportstyrelsen och efter dialog med relevanta aktörer. Uppdragen ska redovisas till regeringen . Utskottet välkomnar detta och utgår från att regeringen uppmärksammar både miljö- och trafiksäkerhetsaspekterna i den pågående beredningen av frågan. Enligt utskottets mening saknas därmed skäl för utskottet att ta ytterligare initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför motionerna 2014/15:203 av (FP), 2014/15:2082 av (S) och 2014/15:2621 av (M). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om användningen av vinterdäck. Utskottet anser att dagens krav är väl avvägda med hänsyn till bl.a. trafiksäkerhet och minskade luftföroreningar. Jämför reservation 5 (SD). har i rapporten om vinterdäck, som redovisades på grundval av ett uppdrag från regeringen, utrett vilka regler som bör gälla för vinterdäck. föreslår i rapporten att användningen av dubbdäck begränsas. Av rapporten framgår vidare att en minskning av dubbdäcksanvändningen är samhällsekonomiskt lönsam. Rapporten ledde till att nya regler om vinterdäck infördes . Dubbdäcksförbudet ändrades till att gälla fr.o.m. t.o.m. . Även utländska personbilar och lätta lastbilar måste numera ha vinterdäck då vinterdäckskravet gäller. ska även tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass II (husbil) med en totalvikt över ha vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxlar, när vinterväglag råder . Vissa särskilda trafikregler kan enligt 10 kap. 1 § trafikförordningen (1998:1276) meddelas genom lokala trafikföreskrifter för en viss väg eller vägsträcka, för samtliga vägar inom ett visst område eller för ett område eller en färdled i terräng. Regeringen beslutade att ge kommunerna möjlighet att införa förbud mot trafik med fordon som har dubbdäck på en viss väg eller vägsträcka. Syftet var att kommuner som har problem med höga partikelhalter ska få en möjlighet att komma till rätta med problemet. Genom en ändring i trafikförordningen 2011 utvidgades möjligheten att införa förbud mot trafik med dubbdäck till att omfatta samtliga vägar inom ett område. I 10 kap. 2 § andra stycket samma förordning anges således att förbud mot trafik med fordon med dubbdäck kan införas för en viss väg eller vägsträcka eller för samtliga vägar inom ett område genom lokala trafikföreskrifter.