bet · H201FiU23 · 2015-04-16 00:00:00 — Utskottet har granskat . Utskottet tillstyrker att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2014. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning samt godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär att levererar in till statens budget. Pengarna ska levereras in senast efter beslut. Resultatet blev ca , vilket är ca mer än året innan. Ökningen förklaras främst av lägre nedskrivningar av värdepappers- och valutainnehavet jämfört med , detta som en följd av bl.a. sjunkande marknadsräntor. Ränteförändringar påverkar marknadsvärdet på obligationerna i valutareserven, och sjunkande räntor leder till att priserna på obligationerna stiger. Även valutorna i valutareserven stärktes mot kronan. Sammantaget ökade detta värdet på tillgångarna, och nedskrivningarna blev därmed lägre jämfört med . fortsätter sitt arbete med att analysera hur den internationella ränteutvecklingen kan komma att påverka resultat . Analysen visar att förväntas få ett resultat som är väsentligt lägre jämfört med föregående femårsperiod, oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. I fallet med stigande räntor kan på kort sikt komma att uppvisa betydande förluster, vilket väntas innebära att möjligheter att lämna utdelning till staten blir begränsade. Av balansräkningens skuldsida framgår att posten sedlar och mynt fortsätter att minska. minskade posten med ca . har posten minskat med ca , från 2010 till ca 2014. Posten har även minskat som andel av balansomslutningen. Utskottet behandlar också tre motioner från den allmänna motionstiden . Motionerna handlar om verksamheten inom () och de svenska guldreserverna. Utskottet avstyrker samtliga motioner. kommer utskottet att genomföra den årliga utvärderingen av penningpolitik. I betänkandet finns två reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fullmäktiges förslag till disposition av vinst granskning av årsredovisning 2014 En svensk utvecklingspolitik för jämställdhet 1.Verksamheten i IMF, punkt 2 (V) 2.En svensk utvecklingspolitik för jämställdhet, punkt 3 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Framställning 2014/15:RB1 Framställning 2014/15:RB2 Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Balansräkning och resultaträkning Bilaga 3 Protokoll från öppen utfrågning om penningpolitiken Bilaga 4 Protokoll från öppen utfrågning om penningpolitiken Bilaga 5 Protokoll från öppen utfrågning om penningpolitiken Bilaga 6 Bilder från utfrågning Bilaga 7 Bilder från utfrågning Bilaga 8 Bilder från utfrågning Tabell 1 resultaträkning 2014 och 2013 Tabell 2 balansräkning 2014 och 2013 Tabell 3 Utelöpande sedlar och mynt samt balansomslutning åren 2010–2014 Tabell 4 Reserver 2013 och 2014 Tabell 5 Värderegleringskonto 2013 och 2014 Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning lägger redogörelse /15:RR2 till handlingarna. b) Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet 2014. Därmed bifaller utskottets förslag. c) Ansvarsfrihet för direktion beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningen av . Därmed bifaller utskottets förslag. d) resultat- och balansräkning fastställer resultat- och balansräkningen för enligt bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2014/15:RB1. e) Disposition av resultat 2014 beslutar att resultat 2014, som före bokslutsdispositioner uppgår till , ska fördelas så att inlevereras till statens budget enligt vinst-principen, –förs från resultatutjämningsfonden och förs till dispositionsfonden, samt att pengarna ska levereras in senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2014/15:RB2 punkterna 1 och 2. 2014/15:80 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3–8, 10, 11, 13 och 14. Reservation 1 (V) En svensk utvecklingspolitik för jämställdhet 2014/15:80 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 2 (V) 2014/15:2081 av (SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (KD), (S), (S) och (V). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning för det föregående räkenskapsåret till , och fullmäktige. Fullmäktige ska sedan lämna förslag till disposition av vinst till och . ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin årsredovisning. uppgift är att förbereda beslut om – ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret – fastställande av resultat- och balansräkning – hur stor del av vinsten som ska leverera in till statens budget. Underlag för utskottets prövning är bl.a. Årsredovisning för 2014 (framst. 2014/15:RB1), Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse (framst. 2014/15:RB2), redogörelse om revisionsberättelsen över årsredovisning (redog. 2014/15:RR2) samt fullmäktiges och direktionens sammanträdesprotokoll. Inga motioner har lämnats med anledning av ärendet. Däremot behandlas 15 motionsförslag från den allmänna motionstiden . Förslagen handlar om IMF:s verksamhet och de svenska guldreserverna. informerade finansministern, vice riksbankchefen och biståndsministern finansutskottet och utrikesutskottet om frågor som kommer att tas upp på IMF:s och vårmöte . Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2014. fastställer också resultat- och balansräkning . godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Dispositionen innebär att levererar in till statens budget, att förs från resultatutjämningsfonden och att förs till dispositionsfonden. redogörelse för revisionsberättelsen om årsredovisning läggs till handlingarna. Den största organisatoriska förändringen var bildandet av tre nya avdelningar. Förändringen gjordes i syfte att bl.a. bättre samordna och fördjupa den finansiella analysen. öppnade nya kontor för sedelhantering i kommun. Det är det enda kontoret där tar emot, lämnar ut och makulerar sedlar. beslutade riksbanksfullmäktige att utse till vice riksbankschef. Den nya direktionsledamoten tillträdde och efterträdde vice riksbankschefen som lämnade sin befattning . fastställdes en strategisk plan med temat En 350-åring, där verksamheten tar sikte på jubileumsår . Ett fast penningvärde – prisstabilitet fortsatte att föra en expansiv penningpolitik. Reporäntan hölls oförändrad på fram till då den sänktes till . sänktes reporäntan till noll procent. Prognosen för när reporäntan ska börja höjas flyttades fram . arbetade på olika sätt med makrotillsynsfrågor, bl.a. genom analyser av skärpta kapitalkrav på svenska storbanker. Underlag togs även fram till det nyinrättade Finansiella stabilitetsrådets möten. Tillsammans med () anordnades en konferens om makrotillsyn. Ett säkert och effektivt betalningsväsende bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade väl som den finansiella infrastrukturen i i hög utsträckning bedömdes som säker och effektiv. Hushållens skuldsättning och den svaga utvecklingen i omvärlden ansågs alltjämt utgöra risker som kunde hota den finansiella stabiliteten. Mot den bakgrunden rekommenderade att införa ett amorteringskrav. Inom kontantförsörjningen fortsatte förberedelserna för utbytet av sedlar och mynt som kommer att starta . finansiella tillgångar består av guld- och valutareserven inklusive fordringar på IMF, tillgångar knutna till penningpolitiska verksamhet, värdepapper utgivna i svenska kronor samt derivatinstrument. Sammantaget uppgick värdet på tillgångarna till 2014, varav guld- och valutareserven svarade för eller . Den totala avkastningen på tillgångarna var , varav utgjorde avkastningen exklusive valutakurseffekter. Av den totala avkastningen svarade valutareserven för . Den positiva avkastningen förklaras i huvudsak av att valutorna i valutareserven stärktes mot kronan. Valutakurseffekten uppgick till . föll marknadsräntorna på statspapper i flera länder där placerade sina tillgångar. Avkastningen exklusive valutakurseffekter uppgick därför till . Avkastningen på tillgångar tas upp i resultaträkningen om tillgången har realiserats eller skrivits ned, och i annat fall tas värdeförändringen upp på balansräkningen. Risk för lägre resultat Till följd av den internationella ränteutvecklingen har fortsatt att analysera hur den kan komma att påverka bankens resultat . De låga räntorna medför att den löpande avkastningen på värdepapper är låg. Om räntorna förblir låga kommer den löpande avkastningen att förbli låg. Om räntorna i stället börjar stiga kommer den löpande avkastningen att stiga, men kommer värdet på utländska värdepapper att sjunka, vilket försämrar den totala avkastningen i tillgångsförvaltningen. Analysen visar att förväntas få ett resultat som är väsentligt lägre än , oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. I det senare fallet kan på kort sikt komma att uppvisa betydande förluster, vilket innebär att bankens möjligheter att lämna utdelning till staten kommer att vara begränsade. I tabell 1 redovisas resultaträkning . Av tabellen framgår att redovisade resultat uppgick till 2014. Tabell 1 resultaträkning 2014 och 2013 Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Personal- och administrationskostnader samt avskrivningar Källa: Årsredovisning för för (framst. 2014/15:RB1). Det positiva resultatet utgörs framför allt av ränteintäkter på utländska obligationer och på vinster vid försäljning av värdepapper. Resultatet påverkades också positivt av utvecklingen av de valutakurser som valutareserven är placerad i, bl.a. genom lägre nedskrivningar av värdepappers- och valutainnehavet. Jämfört med ökade resultatet med . Detta förklaras främst av de lägre nedskrivningarna av värdepappersinnehavet. I tabell 2 redovisas balansräkning . Av tabellen framgår att balansomslutningen uppgick till 2014, vilket motsvarar en ökning med jämfört med . Värdeökningen förklaras i huvudsak av att valutorna i valutareserven stärktes mot kronan. Tabell 2 balansräkning 2014 och 2013 varav fordringar på IMF varav banktillgodohavanden, lån och värdepapper Värdepapper (svenska kronor) Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Valutaskuld (skulder i utländsk valuta till Riksgälden) Motpost till särskilda dragningsrätter IMF Eget kapital och värderegleringskonton Summa skulder och eget kapital Källa: Årsredovisning för för (framst. 2014/15:RB1). Tillgångarna domineras av guld- och valutareserven Balansräkningens tillgångssida består nästan uteslutande av guld- och valutareserven samt fordringar på IMF. Sammantaget uppgick dessa poster till ca , vilket motsvarar av de totala tillgångarna. Jämfört med 2013 har värdet på guld- och valutareserven ökat med ca , vilket huvudsakligen förklaras av förstärkningen av valutorna i valutareserven. Av guld- och valutareserven svarade guldreserven för ca . Priset på guld mäts vanligen i amerikanska dollar, och minskade guldpriset uttryckt i dollar. Eftersom dollarn stärktes gentemot den svenska kronan ökade guldpriset i kronor räknat. Värdet på guldinnehav ökade därmed med ca . Inget guld avyttrades . utlåning i svenska kronor till bankerna på deras RIX-konton motsvarade . Värdepapper i svenska kronor På tillgångssidan finns också en värdepappersportfölj i svenska kronor till ett marknadsvärde av ca . började förvärva värdepapper i svenska kronor i syfte att med kort varsel kunna genomföra köp av svenska värdepapper. Detta gjorde man för att kunna säkerställa den finansiella stabiliteten eller för att bidra till en bättre fungerande s.k. transmissionsmekanism vid ett krisläge i det finansiella systemet. Övriga tillgångar på ca utgörs i huvudsak av upplupna ränteintäkter och anläggningstillgångar. Största delen på skuldsidan utgörs av upplåning till valutareserven Den största posten på skuldsidan är lån i utländsk valuta som tagits via Riksgälden för att förstärka valutareserven. Värdet på valutalånen uppgick till , vilket motsvarar av balansomslutningen. Jämfört med 2013 har värdet på lånen ökat , vilket förklaras av att kronan varit svag . Utelöpande sedlar och mynt (sedelmängden) står för ca av skulderna på balansräkningen, vilket motsvarar av balansomslutningen. uppgick sedelmängden till ca , se tabell 3. Det innebär att sedelmängden har minskat med ca . har sedelmängdens andel av balansomslutningen minskat från . Tabell 3 Utelöpande sedlar och mynt samt balansomslutning åren 2010–2014 Källa: Årsredovisning för för (framst. 2014/15:RB1). Som en följd av att sedelmängden har minskat över tiden har posten penningpolitiska skulder ökat. När mängden kontanter i cirkulation minskar behöver bankerna inte hålla lika stora kontantlager som . I stället sätter de in pengarna på sina konton i . Det får till följd att skuldposten sedlar och mynt minskar som de penningpolitiska skulderna ökar i motsvarande mån (inlåningsfacilitet, finjusterade transaktioner och emitterade skuldcertifikat). Dessa poster uppgår sammantaget till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Ökningen motsvaras i huvudsak av den minskade sedelmängden. Under posten penningpolitiska skulder redovisas också konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Övriga skulder avser i huvudsak derivatinstrument med negativt värde samt upplupna kostnader och förutbetalda intäkter. Eget kapital och värderegleringskonto Det egna kapitalet utgörs av en grundfond och reserver. Reserverna utgörs av en reservfond, en dispositionsfond och en resultatutjämningsfond. Enligt riksbankslagen ska grundfonden uppgå till och reservfonden till . Sammantaget uppgick reserverna till 2014, vilket är en minskning med jämfört med , se tabell 4. Tabell 4 Reserver 2013 och 2014 Förändring 2014–2013 Källa: Årsredovisning för för (framst. 2014/15:RB1). Förändringen av reserverna mellan åren förklaras av hur vinst disponerades. Resultatet uppgick till –. Utifrån riktlinjerna för vinstdisposition beslutades att skulle inlevereras till statskassan. Det innebar att det egna kapitalet minskade med , varav togs från dispositionsfonden och resterande från resultatutjämningsfonden. På värderegleringskontot redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Totalt uppgick värdet på kontot till , en ökning med jämfört med . Värdeförändringen delas upp på priseffekt (som en följd av förändrade räntenivåer), valutaeffekt och gulvärdeeffekt, se tabell 5. Tabell 5 Värderegleringskonto 2013 och 2014 Förändring 2014–2013 Källa: Årsredovisning för för (framst. 2014/15:RB1). Det egna kapitalet inklusive värderegleringskontot och årets vinst uppgår tillsammans till , vilket är en ökning med jämfört med . Sammanfattningsvis kan konstateras att balansomslutning ökade . Omslutningen har dock ökat , framför allt som en följd av att förstärkte valutareserven och 2012. Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Fullmäktige föreslår att levereras in till statskassan. Förslaget bygger vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts . Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. innebär det att valutakursvinsten förs till dispositionsfonden plus av det genomsnittliga justerade resultatet. Eftersom den föreslagna inleveransen () och överföringen till dispositionsfonden () är högre än årets redovisade resultat föreslår fullmäktige att resterande (3 267–4 100–1 059= –1 892) förs från resultatutjämningsfonden. Fullmäktige lämnar därmed följande förslag till disposition av vinst: – levereras till statskassan – förs från . Fullmäktige föreslår att pengarna levereras in senast efter beslut. I samband med årliga granskning av årsredovisning granskades även fullmäktiges vinstdispositionsförslag. hade inget att invända mot förslaget. Förslaget innebär att reserverna i det egna kapitalet minskar från till 2015. På dessa sammanträden beslutades bl.a. om direktionsledamöternas anställningsvillkor som ställning togs till deras sidouppdrag. Med anledning av de organisationsförändringar som gjorts i har fullmäktige beslutat om vissa förändringar i arbetsordningen. Fullmäktige beslutade också att utse till ny vice riksbankschef och ledamot i direktionen med en mandatperiod fr.o.m. . Från fullmäktige har fyra ledamöter och fyra utomstående experter utgjort en beredningsgrupp för utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige beslutade vidare att utse till ledamot i styrelsen för Stiftelsen . Direktionens arbete följdes också upp bl.a. genom att direktionens medlemmar deltog i fullmäktiges sammanträden och då lämnade regelbundna redogörelser för viktigare beslut och händelser i verksamhet samt genom att ordförande eller vice ordförande närvarade vid direktionens sammanträden. granskning av årsredovisning 2014 har granskat årsredovisning . Utöver årsredovisningen ska även uttala sig om fullmäktiges och direktionens förvaltning av . Enligt ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess resultat och finansiering för året enligt riksbankslagen (1988:1385) samt i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som har fastställts av direktion. tillstyrker att fastställer balans- och resultaträkningen. tillstyrker också att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . Av riksbankslagen (1988:1835) framgår att ledamöter av fullmäktige inte får vara statsråd, ledamot av direktion, ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller ett annat företag som står under tillsyn eller inneha en annan anställning eller ett annat uppdrag som gör dem olämpliga för uppdraget i fullmäktige. Utskottet går under varje mandatperiod igenom fullmäktigeledamöternas sidouppdrag. Kansliet har för utskottets räkning låtit () göra en ny sammanställning över vilka eventuella sidouppdrag som ordinarie ledamöter och suppleanter i riksbanksfullmäktige har. RUT:s sammanställning (dnr 2015:217) visar att det inte finns några frågetecken när det gäller ledamöternas sidouppdrag. Uppdragen ligger inom vad som kan anses vara tillåtna sidouppdrag enligt riksbankslagen (1988:1835). Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av . I sin granskning har utskottet inte funnit något som kräver någon åtgärd eller något särskilt uttalande från sida. Utskottet tillstyrker därför, i likhet med , att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet samt att direktionen beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av 2014. I likhet med tillstyrker utskottet att resultat- och balansräkning fastställs. Resultat- och balansräkningen presenteras i bilaga 2 i betänkandet. Riksbanksfullmäktige föreslår i sin framställning till att ska leverera in av resultat till statens budget. Av framställningen framgår att förslaget följer de principer för vinstdisposition som riksbanksfullmäktige beslutade om 1988, inklusive de kompletteringar och justeringar som har gjorts . I samband med granskningen av årsredovisning har också granskat fullmäktiges förslag till vinstdisposition. Utskottet noterar att inte hade något att invända mot förslaget. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet fullmäktiges förslag till disposition av vinst. Under varje mandatperiod gör utskottet en genomgång av fullmäktigeledamöternas sidouppdrag. Den genomgång[1] som har genomförts i samband med detta ärende visar att uppdragen ligger inom ramen för vad som enligt riksbankslagen kan anses vara tillåtna sidouppdrag. Utskottet vill även kommentera några delar av resultat- och balansräkningen och . När det gäller hur penningpolitiken har bedrivits kommer utskottet att återkomma till det senare i vår i betänkandet Utvärdering av penningpolitiken 2012–2014 (bet. 2014/15:FiU24). Resultatet blev ca , vilket är ökning med ca jämfört med . Utskottet noterar att ökningen främst förklaras av lägre nedskrivningar av värdepappers- och valutainnehavet, jämfört med , som en följd av att bl.a. kronan varit svag i förhållande till de valutor som valutareserven är placerad i. Även förändringar av marknadsräntorna förklarar den lägre nedskrivningen 2014 jämfört med . De fallande räntorna innebar att värdet på utländska värdepapper steg. Däremot var den löpande avkastningen låg. När det gäller ränteintäkter konstaterar utskottet att de ligger på samma nivå 2014 som 2013. har ränteintäkterna däremot minskat med ca , från 2010 till 2014. Utskottet kan notera att fortsätter att analysera hur bl.a. den internationella ränteutvecklingen kan komma att påverka resultat . Analysen visar att förväntas få ett resultat som är väsentligt lägre jämfört med föregående femårsperiod, oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. I fallet med stigande räntor kan på kort sikt komma att uppvisa betydande förluster, vilket väntas innebära att möjligheter att lämna utdelning till staten blir begränsade. Utskottet kan i detta sammanhang notera att förste vice riksbankschefen bedömde att banken kommer att visa förluster i storleksordningen –2018 om räntorna stiger[2]. När det gäller balansräkningen noterar utskottet att balansomslutningen uppgick till vid utgången av 2014, vilket är en ökning med jämfört med . Förändringen förklaras främst av att valutorna i valutareserven stärktes mot kronan. har balansomslutningen ökat med ca , från ca 2010 till 2014, vilket i huvudsak förklaras av beslutet om att utöka valutareserven med . I motiveringen till beslutet att förstärka valutareserven uppgav att förstärkningen av valutareserven är temporär och bör avvecklas när det bedöms lämpligt med hänsyn till omvärldsutvecklingen och storleken på åtagandena gentemot IMF[3]. Samma motivering användes vid den första förstärkningen av valutareserven . Av balansräkningens skuldsida framgår att posten utestående sedlar och mynt har fortsatt att minska. uppgick posten till och motsvarade av balansräkningen. Jämfört med 2013 har sedlar och mynt minskat med ca . Utskottet konstaterar att posten sedlar och mynt har minskat med ca . har sedelmängdens andel av balansomslutningen minskat från till . Eftersom inte betalar någon ränta på skulden utestående sedlar och mynt kan , genom att ge ut sedlar och mynt, finansiera tillgångar med ett motsvarande värde. uppskattar att bankens s.k. Seignorage, dvs. resultatet av rätten att ge ut sedlar och mynt, uppgick till av bankens totala nettointäkter på ca . kostade hanteringen av sedlar och mynt . Av förvaltningsberättelse framgår vidare att banken genomfört vissa organisationsförändringar för att fördjupa och vidga analysen inom vissa områden, t.ex. för att bättre samordna och fördjupa den finansiella analysen och samla arbetet med betalningssystem och kontanter. Utskottet ser positivt på att fortsatt att utveckla den penningpolitiska analysen, bl.a. studeras företagens prissättningsbeteende, den låga inflationen samt hur makrotillsynen kan påverka makroekonomin. Utskottet ser också positivt på att fortsätter arbetet med att fördjupa analysen av viktiga stabilitetsfrågor som bl.a. att få en bättre bild av hushållens skuldsättning och analysera effekter och konsekvenser av nya regleringar i svensk lagstiftning till följd av den internationella krisen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om verksamheten inom IMF. I motion 2014/15:80 av m.fl. (V) framhålls att utvecklingsländerna har ett begränsat inflytande i IMF och .