bet · H201FiU22 · 2015-04-10 00:00:00 — Enligt uppgifter från planeras en remittering av en Ds om en översyn av regelverket för AP-fonderna med utgångspunkt i den s.k. (SOU 2012:53). har haft i uppgift att utvärdera fondernas uppdrag och placeringsregler och att undersöka möjliga effektiviseringar av förvaltningen, med beaktande av risken för maktkoncentration. Enligt tidsplanen ska en lagrådsremiss om AP-fonderna lämnas , och en proposition. I likhet med vad utskottet framhöll vid behandlingen av skrivelsen om AP-fondernas verksamhet (bet. 2013/14:FiU6) finns det anledning att se över de placeringsregler som fastställdes för AP-fonderna och . En del förslag presenterades av den s.k. (SOU 2012:53). Regeringen väntas att remittera en Ds om regelverket för AP-fonderna och därefter överlämna en proposition till . Utskottet kommer därmed att få anledning att återkomma och ta ställning i dessa frågor längre fram. Utskottet vidhåller också sin tidigare uttryckta uppfattning att det inte är lämpligt att i lag reglera att AP-fonderna ska tillåtas eller förbjudas att investera i vissa företag, branscher eller regioner. Utskottet anser att AP-fondernas placeringar ska styras av högt ställda krav på miljö, etik och moral. Däremot anser utskottet inte att ska lagstifta om i vilka bolag, branscher eller regioner som fonderna bör investera pensionskapitalet. En viktig del i överenskommelsen om pensionssystemet är att fonderna ska ha renodlat finansiella mål och att de inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. Utskottet avstyrker mot den bakgrunden de aktuella motionsyrkandena. Kontanthantering, punkt 1 – motiveringen (M, C, V, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP), (V) och (KD). Som ett led i utskottets beredning av de aktuella motionerna höll utskottet en öppen utfrågning om kontanthanteringen i samhället (i bilaga 2 i betänkandet finns stenografiska anteckningar från utfrågningen). Kontanter spelar fortfarande en viktig roll som betalningsmedel, trots att utvecklingen går mot att allt fler konsumenter väljer att betala på andra sätt. Enligt det riksdagsbundna målet är det i första hand marknaden som ska tillgodose samhällets behov av grundläggande betaltjänster. Det statliga åtagandet omfattar endast de orter och landsbygder där behoven inte kan tillgodoses enbart av marknaden. Vi kan konstatera att den tekniska utvecklingen går snabbt och gör det möjligt för såväl privatpersoner som företag att i allt högre grad agera kontantlöst. Det är på många sätt en positiv utveckling som bl.a. möjliggör säkrare betalningar och överföringar samt mindre miljöbelastning. Men kan digitaliseringen och den minskade kontanthanteringen utgöra ett problem, speciellt för vissa grupper i samhället som äldre och personer med funktionsnedsättning. Vi anser att alla ska ha möjlighet att hantera sin ekonomi på valfritt sätt över hela landet. Privatpersoner, företag och föreningar ska ha goda möjligheter att göra uttag och insättningar av kontanter hos kreditinstitut, hos betaltjänstleverantörer eller på annat sätt. Det är statens ansvar att dessa tjänster fungerar i det fall marknaden inte tillgodoser dem. Statens arbete med att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster måste utgå från regionala och lokala förutsättningar och lösningar eftersom behoven och förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet. I samband med att Svensk kassaservice avvecklades 2008 lade regeringen uppdrag inom grundläggande betaltjänster på PTS och länsstyrelserna. Länsstyrelserna ska arbeta med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. I dessa tjänster ingår bl.a. möjligheten att ta ut och sätta in kontanter. PTS ska i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, stödja länsstyrelserna i detta arbete. När det gäller bankernas skyldighet att ta emot sedlar och mynt har berört frågan. Utredningens bedömning är att ett heltäckande regelverk för kontanthantering kan uppnås utan att det krävs att banker m.fl. ska vara skyldiga att ta emot kontanter. Utredningen menar också att det saknas starka skäl för att utvidga området för när banker ska vara skyldiga att ta emot kontanter och att avtalsfrihet även fortsättningsvis bör gälla för banker. Utredningen behandlar också värdetransportföretagens kontanthantering och föreslår bl.a. en ny lagstiftning för att reglera uppräkningsverksamheten av sedlar och mynt. Som framgick av finansmarknadsminister anförande vid utskottets offentliga utfrågning har reger-ingen ännu inte tagit ställning till utredningens förslag, utan analyseras betänkandet och de remissvar som kommit in i . Även det s.k. betalkontodirektivet, som ska vara genomfört i svensk rätt senast , berör kontanthanteringsfrågan. Finansmarknadsministern informerade vidutfrågningen utskottet om att en utredare kommer att överväga vilka lagstiftningsåtgärder som behövs för att genomföra direktivet i svensk lagstiftning, exempelvis när det gäller insättning och uttag av kontanter på betalkonton. Vare sig eller betalkontodirektivet presenterar någon lösning på problemen med att företag och föreningar har svårt att sätta in sina dagskassor eller att privatpersoner förhindras att ta ut och sätta in kontanter hos banker. Då frågan ändå behöver sin lösning anser vi att reger-ingen ska återkomma till finansutskottet senast innan sommaruppehållet 2015 med förslag till hantering av problemet. Med den motiveringen avstyrker vi de aktuella motionerna. Bluffakturor, inkassokrav och kreditupplysningar, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1126 av (SD) yrkandena 2, 4 och 5 samt 2014/15:1544 av (SD) och 2014/15:130 av och (C), 2014/15:1075 av (KD) yrkande 1, 2014/15:1812 av (M) och 2014/15:2374 av och (M). Vi anser att det behövs ett antal åtgärder för att vända utvecklingen och skydda såväl näringsidkare som privatpersoner från bedrägerier med bluffakturor. väljer många att betala bluffakturor av rädsla för inkassokrav till följd av förfallna betalningsdatum. Därför bör regeringen utreda hur den tidsfrist som anses skälig för betalning av inkassokrav kan förlängas. Vidare anser vi att regeringen bör utreda hur inkassobolag ska kunna göras skyldiga att inte behandla ärenden från företag som skickar ut bluffakturor eller bedriver liknande bedräglig verksamhet. Dessutom bör regeringen utreda hur banker ska kunna göras skyldiga att stänga ned bankkonton som disponeras av företag som skickar ut bluffakturor eller bedriver liknande bedräglig verksamhet. Mot den bakgrunden tillstyrker vi motion 2014/15:1126 yrkandena 2, 4 och 5 samt motion 2014/15:1544. Uppdelning av banker, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:83 av m.fl. (V). Implicita eller uttalade statliga garantier innebär en kraftig subvention av storbankernas upplåningskostnader. Denna garanti förklarar varför vissa bolag kunnat växa sig så stora att de blivit "too big to fail", och utgör grunden för den incitamentsstruktur som var en av huvudorsakerna till finanskrisen. Garantin i sin nuvarande utformning är absurd i och med att bankerna kan använda subventionen till att spekulera med egna pengar i olika finansiella instrument. Bankernas nuvarande affärsmodeller innebär att de dels placerar pengar för kundernas räkning, dels handlar för egen räkning. Detta kan leda till betydande intressekonflikter och bidra till att öka instabiliteten i det finansiella systemet. Endast bankernas traditionella verksamhet, och inte investmentverksamheten, bör omfattas av den implicita garantin. Jag anser att reger-ingen skyndsamt bör tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att ta fram ett lagförslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2014/15:83. Sparbanker och lokal närvaro av banker, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2014/15:475 av och (S) och 2014/15:996 av Per Åsling och (C). De lokala sparbankerna bör kunna konkurrera på samma villkor som de stora affärsbankerna. Det kan de inte . Landsbygden behöver banker med lokal närvaro, stor personkännedom och samhällsengagemang. Det är nödvändigt att se över banklagstiftningen för att minska de administrativa bördorna för små lokala sparbanker. För att bredda bankkonkurrensen bör vidare möjligheten till statligt uppstartsstöd till lokala banker ses över. Dessutom behövs också stärkta möjligheter till kapitalisering av lokala sparbanker. har återkommande uppmanat regeringen att skyndsamt utreda frågan om sparbankernas tillgång till kapital. I behandlingen av betänkande2010/11:FiU31 framkom att ett arbete med att utreda egenkapitalbevis pågick inom . Utskottet såg med tillförsikt fram emot den utredningen. i betänkande 2011/12:FiU22 sa sig utskottet inte vilja föregripa utredningen, som dragit ut , men framhöll vikten av att regeringen presenterade resultatet av utredningen. Ytterligare vid utskottets behandling av betänkande 2012/13:FiU22 framkom att en intern utredning i om egenkapitalbevis kommit fram till att frågan var komplicerad och förenad med en rad problem. uppgav man från regeringens sida att man avsåg att tillsätta en ny utredning för att pröva om det fanns andra vägar för att stärka sparbankernas finansiering. Utskottet välkomnade denna nya utredning och betonade att den skulle hanteras skyndsamt. När så utskottet behandlade betänkande 2013/14:FiU22 hade inte mycket hänt. Från regeringens sida aviserades att man hade för avsikt att tillsätta en utredning för att belysa villkoren för de mindre bankerna till följd av de nya regelverken på bankmarknaden. Utskottet ansåg att i en sådan utredning kunde även de mindre bankernas tillgång till kapital belysas. Utskottet betonade också vikten av att den aviserade utredningen inte dröjer. Under beredningen av detta betänkande har utskottet informerats om att regeringen avser att utreda frågan om kapitaltillskott för sparbanker inom ramen för en utredning om förslaget till förordning om strukturella reformer i europeiska kreditinstitut. Jag anser att det nu är hög tid för regeringen att få fram en utredning som visar hur man kan stärka möjligheterna till kapitalisering av lokala sparbanker. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2014/15:163 yrkande 7. IMF:s lånevillkor, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:80 av m.fl. (V) yrkande 9. Den ekonomiska krisen inom euroområdet har resulterat i en politisk kris för hela EU. IMF och ledande europeiska ledare har sett skuldkrisen som ett utslag av bristande budgetdisciplin, vilket har inneburit att vanliga löntagare betalar priset för kriser som skapats av en avreglerad finansmarknad och en oansvarig banksektor. Jag menar att IMF:s lånevillkor bör ändras i grunden. Ökat fokus bör läggas på investeringar, inte minst inom klimatomställning, och på regleringar av de finansiella marknaderna. I IMF:s program behöver också betydligt större social hänsyn tas och större fokus läggas vid jämställdhet mellan kvinnor och män. Fackliga rättigheter och avtal måste respekteras. Banker, finansinstitutioner och andra aktörer som har bidragit till att skapa den ohållbara skuldsättningen måste bära en större del av kostnaderna. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2014/15:80 yrkande 9. AP-fondernas verksamhet, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:64 av m.fl. (V) yrkandena 1–6 och 2014/15:1992 av (M), 2014/15:2427 av (C) yrkande 1 och 2014/15:2817 av och (S). AP-fonderna bör kunna användas mer aktivt och ta ett långsiktigt ägaransvar som bryter den snäva vinstmaximering som präglar de enskilda ägarintressena. AP-fonderna skulle i större utsträckning kunna användas för en aktiv svensk näringspolitik och förvaltas utifrån långsiktiga, samhällsekonomiska kriterier. Jag anser att första AP-fonden bör omvandlas till en fond för samhällsnyttiga investeringar. Vidare bör gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska aktiebolag höjas i syfte att kunna använda fonderna som en del i en strategisk näringspolitik. Dessutom bör regeln som förbjuder AP-fonderna att investera i onoterade bolag avskaffas, då den hindrar fonderna från att investera i många mindre bolag inom t.ex. miljöteknik och medicin. Avkastningskravet för AP-fonderna är överordnat kraven på att investeringar ska göras med hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter. I stället bör AP-fondernas placeringar vägledas av följande nya riktlinjer avseende miljö och etik: 1) Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning. 2) AP-fonderna ska inte göra några nyinvesteringar i kol, olja eller fossilgas. 3) AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin . 4) Samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar industri. 5) Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. 6) AP-fonder ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. Det bör vidare införas ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna samt tillsättas ett oberoende råd för att följa upp och utvärdera AP-fondernas placeringar och verksamhet. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2014/15:64 yrkandena 1–6. Kontanthantering, punkt 1 (V) (V) anför: har valt att lämna en motivreservation till förmån för det kompromissförslag jag lade på finansutskottets bord vid justeringstillfället. Därför avstår jag från att bifalla vår motion 2014/15:163 yrkande 8. Från sida försökte vi få till stånd en majoritet bakom den föreslagna motiveringen eftersom vi anser att frågan om kontanthanteringen behöver få en snar lösning. Allt fler banker har helt upphört med kontanthantering eller har infört restriktioner för hur man får ta ut eller sätta in pengar. Det betyder att väldigt många människor har fått begränsad rätt till sina egna pengar. Detta drabbar särskilt människor i landsbygden, där det kan vara långt mellan bankkontoren. För många är tillgången till kontanter viktig för att ha kontroll över sin ekonomi. Andra vill inte använda t.ex. kort av integritetsskäl och en del har problem med tekniken. Vi i anser därför att det är rimligt att bankerna ska åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. Hushållens skuldsättning, punkt 4 (M, C, FP, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD) anför: Med anledning av vad som tas upp i några av motionerna under denna punkt vill vi framföra synpunkter på dels bostadspolitiken, dels . har flera åtgärder vidtagits i syfte att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggande och för att bättre utnyttja bostadsbeståndet. Bostadsbyggandet har också ökat kraftigt , men ytterligare åtgärder behövs för att undanröja kvarvarande hinder i t.ex. plan- och byggprocessen. Vi vill understryka vikten av att också i fortsättningen arbeta för en effektiv bostadssektor som fungerar utan snedvridande statliga subventioner. När det gäller är det ett företag där vi anser att det saknas skäl för staten att kvarstå som ägare. Som näringsminister själv konstaterat har inget samhällsuppdrag (skriftlig fråga 2014/15:134). Det finns enligt vår mening heller inga andra tungt vägande skäl till att staten ska kvarstå som ägare i bolaget. Genom att minska eller helt slopa det statliga ägandet i företag som arbetar på en konkurrensutsatt marknad blir statens roll som lagstiftare mer renodlad som företagen får bättre utvecklingsmöjligheter. Konkurrensen på marknaden blir sundare. Staten bör kvarstå som ägare då tungt vägande skäl talar för detta. Det kan handla om företag som utgör naturliga monopol eller om det finns särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:64 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omvandla Första AP-fonden till en fond för samhällsnyttiga investeringar. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska aktiebolag bör höjas. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeln som förbjuder AP-fonderna att investera i onoterade bolag ska avskaffas. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya riktlinjer för AP-fonderna om miljö och etik. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna ska införas. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta ett oberoende råd som ska följa upp och utvärdera AP-fondernas placeringar och verksamhet. 2014/15:80 av m.fl. (V): 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att banker, finansinstitutioner och andra aktörer som har bidragit till att skapa den ohållbara skuldsättningen måste bära en större del av kostnaderna. 2014/15:83 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att ta fram ett lagförslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet. 2014/15:130 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över den svenska kreditupplysningsverksamhetens hantering av registrerade ansökningar och betalningsförsummelser gentemot näringsidkare. 2014/15:159 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens innehav i ska avyttras i sin helhet eller i form av en majoritetspost. 2014/15:163 av m.fl. (V): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokala sparbanker. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bankerna ska åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. 2014/15:475 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparbankernas möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker. 2014/15:491 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter för kortbetalningar. 2014/15:550 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föreningslivets behov av att kunna använda kontanter. 2014/15:690 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdetransportföretagens kontanthantering. 2014/15:692 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bankerna ska åläggas skyldighet att tillhandahålla en rimlig kontanthantering. 2014/15:996 av Per Åsling och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa möjligheten för sparbanker att ta in externt kapital och att det svenska regelverket för banker måste ha en proportionalitet och rimlighet i användningen. 2014/15:1075 av (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i kreditupplysningslagen för att undvika att företag drabbas av bluffakturor. 2014/15:1126 av (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda hur den tidsfrist som anses skälig för betalning av inkassokrav kan förlängas. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda hur inkassobolag ska kunna göras skyldiga att inte behandla ärenden från företag som skickar ut bluffakturor eller bedriver dylik bedräglig verksamhet. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda hur banker ska kunna göras skyldiga att stänga ned bankkonton som disponeras av företag som skickar ut bluffakturor eller bedriver dylik bedräglig verksamhet. 2014/15:1445 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att skapa ett ekonomiskt och socialt hållbart kreditsystem. 2014/15:1530 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga ytterligare åtgärder för att minska hushållens skuldsättning. 2014/15:1544 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förfallna fakturor. 2014/15:1812 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening om vad som anförs i motionen om vikten av införande av högre krav och förutsättningar för startande och bedrivande av inkassoverksamhet i kampen mot bluffakturor. 2014/15:1992 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar inte får användas till investeringar i annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital. 2014/15:2091 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att vidta andra åtgärder än bolånetaket för att minska den totala skuldsättningen. 2014/15:2209 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om engagemangsrapporter för borgensåtaganden och andra ansvarsförbindelser för privatpersoner. 2014/15:2226 av m.fl. (M): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker. 2014/15:2269 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra lån utan ränta. 2014/15:2272 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bankkonto bör vara en rättighet för privatpersoner och företag. 2014/15:2307 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att använda befintliga data för att underlätta övervakningen av det finansiella systemet. 2014/15:2374 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handläggning av företagsärenden. 2014/15:2427 av (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att privat kapital och pensionsfonderna ges möjlighet att investera i infrastruktur även i . 2014/15:2428 av (C): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta byte av bank genom att införa nummerportabilitet. 2014/15:2817 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över placeringsreglerna för AP-fonderna. 2014/15:2870 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om amorteringskrav. 2014/15:2882 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna för fler att bygga en ekonomisk buffert. 2014/15:2921 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett amorteringskrav. 2014/15:2928 av och (SD):