bet · H201SoU12 · 2015-04-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas 56 motionsyrkanden om folkhälsofrågor från den allmänna motionstiden /15. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet finns 12 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Sexualitet och reproduktiv hälsa 1.Mål för folkhälsan m.m., punkt 1 (M) 2.Jämlik hälsa, punkt 2 (V) 3.Hälsofrämjande insatser, punkt 3 (M) 4.Hälsofrämjande insatser, punkt 3 (SD) 5.Självmordsprevention, punkt 4 (SD) 6.Ungdomsmottagningar, punkt 5 (SD) 7.Ungdomsmottagningar, punkt 5 (V) 8.Sexuell och reproduktiv hälsa, punkt 6 (SD) 9.Hbt-frågor och transpersoner, punkt 7 (FP) 10.Informationsplikt, punkt 8 (SD) 11.Informationsplikt, punkt 8 (FP) 12.Antibiotikaresistens, punkt 12 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för folkhälsan m.m. 2014/15:1053 av (FP), 2014/15:1442 av (S) och 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 1 (M) 2014/15:139 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2014/15:704 av (S), 2014/15:1459 av (S), 2014/15:1723 av (KD) och 2014/15:2501 av (M). Reservation 2 (V) 2014/15:409 av m.fl. (FP), 2014/15:1804 av (C) yrkande 2, 2014/15:1915 av och (M), 2014/15:2618 av (M) och 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) 2014/15:471 av (S), 2014/15:715 av m.fl. (S), 2014/15:1590 av (KD) yrkandena 1–3, 2014/15:1678 av (MP), 2014/15:1983 av (MP) yrkandena 1–4 och 2014/15:2793 av och (S) yrkande 1. Reservation 5 (SD) Sexualitet och reproduktiv hälsa 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2014/15:2369 av (KD). Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Sexuell och reproduktiv hälsa 2014/15:1388 av (KD) och 2014/15:2608 av m.fl. (SD). Reservation 8 (SD) 2014/15:2202 av m.fl. (S) yrkande 3, 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 2 och 2014/15:2475 av (M). Reservation 9 (FP) 2014/15:637 av (M), 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 5 och 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 38. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (FP) 2014/15:713 av (S) yrkandena 1–6. Handlingsplan mot hepatit C 2014/15:834 av Per Lodenius (C). 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 5. 2014/15:806 av och (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 21, 2014/15:2297 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2321 av (C) yrkande 6 och 2014/15:2453 av (C) yrkandena 1, 9 och 10. Reservation 12 (C) 2014/15:1716 av (M), 2014/15:1717 av (M) och 2014/15:2763 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), Finn (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 56 motionsyrkanden om folkhälsofrågor från den allmänna motionstiden /15. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål för folkhälsan m.m. och jämlik hälsa. Jämför reservationerna 1 (M) och 2 (V). Mål för folkhälsan m.m. I motion 2014/15:1053 av (FP) begärs ett tillkännagivande om komplettering av folkhälsomålen: ökad hälsa för äldre och att läkemedelsberoende bör ingå i det elfte folkhälsomålet. I motion 2014/15:1442 av (S) begärs ett tillkännagivande om förebyggande arbete mot stressrelaterade sjukdomar. Enligt motionären är behovet av folkhälsoupplysning kring hur man förebygger stressrelaterade sjukdomar stort. Barn är särskilt utsatta. I kommittémotion 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att fortsätta att utveckla det förebyggande arbetet för att minska risken för ohälsa. I kommittémotion 2014/15:139 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att ta fram förslag på en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att kartlägga och sammanställa hur folkhälsan har utvecklats de se-naste decennierna och utifrån denna kartläggning peka ut de mest prioriterade områdena för folkhälsoarbetet . I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att utveckla informationen till de grupper som är i störst behov av hälsokommunikation. Syftet är att minska ojämlikheten i hälsa, och man ska ha en specifik inriktning på kvinnor. I motion 2014/15:704 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att utarbeta en nationell strategi med åtgärder för att minska sociala skillnader och ojämlikheter i hälsa. I motion 2014/15:1459 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att tillsätta en kommission för jämlik hälsa. I motion 2014/15:1723 av (KD) begärs ett tillkännagivande om vikten av ett tydligt funktionshindersperspektiv i arbetet i den aviserade kommissionen för jämlik hälsa. I motion 2014/15:2501 av (M) begärs ett tillkännagivande om folkhälsoproblem för personer med funktionsnedsättning. Motionären önskar att det genomförs en konsekvensanalys på de områden som har påverkan på hälsoläget för personer med funktionsnedsättning. Vidare vill motionären att en utredning undersöker orsakerna till den dåliga folkhälsostatistiken för personer med funktionsnedsättning samt tar reda på om det finns ett samband mellan folkhälsan och hur stöd och samhällsservice ser ut för gruppen i stort. Bakgrund och pågående arbete Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa förutsättningar i samhället för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). För att underlätta uppföljningen av arbetet med att nå det övergripande målet har elva målområden utvecklats. Målområdena omfattar politikområden som är relevanta för folkhälsoarbetet, och de grupperar de faktorer i människors levnadsvillkor, livsmiljöer och levnadsvanor som har störst betydelse för folkhälsan. Följande elva målområden har fastställts (jfr prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226): Delaktighet och inflytande i samhället Ekonomiska och sociala förutsättningar Barns och ungas uppväxtvillkor Hälsofrämjande hälso- och sjukvård Sexualitet och reproduktiv hälsa Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. En ny inriktning av folkhälsopolitiken I skrivelsen En folkhälsopolitik med människan i centrum redogjorde den dåvarande regeringen för en förnyad inriktning av folkhälsopolitiken (skr. 2011/12:166, bet. 2012/13:SoU6, rskr. 2012/13:159). Förverkligandet av en sådan politik vilar på följande fem byggstenar: start – barns och ungas uppväxtvillkor stöd – för att underlätta hälsosamma val skydd – ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot samverkan – det gemensamma ansvaret för en god hälsa stärkt kunskapsstyrning – för ett effektivare folkhälsoarbete. arbetar bl.a. med främjande av hälsosamt åldrande. Syftet är att öka medvetenheten om att äldre människors deltagande och engagemang är en samhällsinvestering och en tillgång för den enskilda människan. Det är även viktigt att öka kunskapen om tillgängliga aktiviteter och åtgärder som främjar ett hälsosamt åldrande. Detta görs bl.a. genom att följer upp och analyserar hälsoutvecklingen bland äldre, fungerar som nationell kunskapsmyndighet för folkhälsoinsatser för äldres hälsa och genom särskilda regeringsuppdrag. Enligt handläggare på kommer frågan om läkemedelsberoende att beröras i arbetet med den kommande strategin på alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet (ANDT-strategin) efter 2015. Regeringen anförde i budgetproposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 att ska bedriva en verksamhet som står på vetenskaplig grund och som ska bidra till utveckling av en hälsoekonomisk metodik inom folkhälsoområdet och av metoder för att beakta folkhälsoaspekter i konsekvensbedömningar och uppföljningar. Förutom att evidensbaserade och hälsoekonomiska metoder ska användas vill regeringen att folkhälsorapporteringen utvecklas. har i uppdrag att göra en samlad översyn av all folkhälsorapportering som myndigheten tagit över liksom att analysera vilken annan nationell och internationell rapportering inom folkhälsoområdet som kan påverka verksamhet. I arbetet ska Statskontorets förslag om förbättringar av systemet beaktas, och myndigheten ska även lämna förslag på samordning, effektivisering, innehåll och omfattning av myndighetens framtida rapportering. Den nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, är en nationell undersökning om hälsa, levnadsvanor och livsvillkor som genomför . Den redovisas dels på nationell nivå, efter kön i kombination med ålder, ekonomi, födelseland, socioekonomi, sysselsättning eller utbildning, dels på regional nivå enbart efter kön. Syftet med undersökningen är att visa hur befolkningen mår och följa förändringar i hälsa . Den omfattar ett slumpmässigt urval av 20 000 personer i åldrarna 16–. Stress är ett område som analyseras och följs. genomför EU-länderna en gemensam kampanj under den europeiska arbetsmiljöveckan . För perioden –2015 är temat för kampanjen arbetsrelaterad stress och att främja friska arbetsplatser för att förebygga stress. Resultatet av 2 000 arbetsmiljöinspektioner på olika arbetsplatser runt om i landet redovisades vid Arbetsmiljöriksdagen . Det var särskilt psykiska arbetsmiljöaspekter som uppmärksammades. uppdrag omfattar insatser för att främja hälsa och förebygga ohälsa. Förhållanden under barn- och ungdomsåren har stor betydelse för både den psykiska och fysiska hälsan under hela livet. Enligt myndigheten står målgruppen högt på folkhälsoarbetets dagordning. Regeringen anförde i budgetproposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 att en utgångspunkt i arbetet med hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande hälso- och sjukvård är , Öppna jämförelser rörande den hälsoinriktade hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. Regeringen anförde vidare att de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder innehåller rekommendationer för att förebygga sjukdom genom att stödja förändring av tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och dåliga matvanor. hade ett uppdrag att stödja införandet av riktlinjerna. I socialutskottets betänkande 2013/14:SoU18, s. 9–10, finns en redogörelse för arbetet med jämlik hälsa –2013. Den tidigare regeringen tog fram en strategi för en god och mer jämlik vård avseende perioden –2016, och redovisade där sin värdegrund och sina fokusområden för arbetet. Av budgetproposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 framgår att Vård på lika villkor genomfördes under 2011−2014 genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) och omfattade . Projektet syftade till att utveckla effektiva arbetssätt för en mer jämlik vård med fokus på resurssvaga geografiska områden. Dessa områden kännetecknas av låga utbildnings-, inkomst- eller sysselsättningsnivåer, eller av en hög andel utrikes födda, vilket är kopplat till en ökad risk för ohälsa. har tagit fram ett utbildningspaket om bemötande för vårdpersonal. Utbildningspaketets lansering planeras till 2015. Myndigheten har även tagit fram ett kunskapsunderlag mot bakgrund av landstingsvisa skillnader för överlevnad i akut hjärt- och kärlsjukdom. Detta kunskapsunderlag prövas av landsting i ett pilotprojekt. Myndigheten för vårdanalys redovisade 2014 regeringsuppdraget En mer jämlik vård är möjlig – Analys av omotiverade skillnader i vård, behandling och bemötande. Rapporten redovisar ett antal förslag på åtgärdsområden för att öka jämlikheten i vården: Utveckla en nationell modell för att mäta och följa upp ojämlik vård Kartlägg geografiska skillnader i tillgång till utrustning och specialistkompetens Stärk utsatta grupper i mötet med vården Öka kunskapen om vad som händer i mötet mellan patient och vårdpersonal Stärk förutsättningarna för vårdpersonal att bedriva en mer jämlik vård Samla och utvärdera information om effekter av de metoder som tidigare provats för ökad jämlikhet. Arbetet med att utveckla information på de nationella minoritetsspråken resulterade i översättningar på webbplatserna och ungdomsmottagningen på nätet (). Informationen om hälsa och vård har översatts till tolv minoritetsspråk. invigdes Mötesplats social hållbarhet, vilket är ett samarbete mellan SKL och . Mötesplatsens uppdrag är att utveckla välfärdstjänsterna på ett socialt hållbart sätt som utjämnar hälsoskillnader och tillgodoser människors grundläggande behov och rättigheter. I syfte att åtgärda de växande hälsoskillnaderna i samhället avser regeringen att tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Kommissionen ska t.ex. identifiera förhållanden som orsakar skillnader i hälsa samt lämna förslag om hur dessa kan minskas. anordnades en temadag på med parollen Samling för jämlik hälsa som en upptakt till kommissionen. Ett flertal experter på folkhälsoområdet tillsammans med företrädare för civilsamhället, myndigheter och näringslivet deltog. har –2016 inom regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken som uppdrag att följa upp hälsan och förutsättningar för hälsan hos personer med funktionsnedsättning. delrapport, som har lämnats till regeringen och Myndigheten för delaktighet, visar att personer med funktionsnedsättning har en sämre hälsa än den övriga befolkningen. Lägre sysselsättningsgrad, avsaknad av praktiskt stöd och utsatthet för kränkande behandling är några faktorer som spelar roll. Hela uppdraget slutredovisas . Då redovisas även resultat kring hur kommunerna inkluderar personer med funktionsnedsättning i sitt hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbete. I betänkande 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor avstyrktes ett motionsyrkande om att införa ett nytt mål, mål 12 Tryggt och hälsofrämjande åldrande, i folkhälsopolitiken. Utskottet ansåg att resultatet av det pågående arbetet borde avvaktas. I betänkande 2013/14:SoU18 Folkhälsofrågor behandlades ett motionsyrkande om att läkemedelsmissbruk ska ingå i det elfte folkhälsomålet. Utskottet anförde då bl.a. följande i sitt ställningstagande (s. 14–15, 1 res. Läkemedelsberoende är utan tvekan en beroendesjukdom. Då det är ett stort och sannolikt ökande problem[1] anser utskottet att det är mycket angeläget att läkemedelsberoende uppmärksammas och att kunskap om beroendet utvecklas och sprids. Läkemedelsberoende skiljer sig från andra typer av beroenden eftersom huvuddelen av problematiken uppstår inom ramen för förskrivning av läkemedel – även om det också förekommer illegal handel med läkemedel. Ansvaret för att förebygga och tidigt upptäcka läkemedelsberoende ligger hos alla förskrivare av läkemedel med beroendeutvecklingspo-tential. En adekvat uppföljning torde vara förskrivarens ansvar. Förebyggande insatser måste därför till stor del ske inom sjukvården. Problemen med läkemedelsberoende kan därför delvis sägas ingå i målområde 6, En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. I propositionen Mål för folkhälsan behandlas hälso- och sjukvårdens roll i det förebyggande arbetet. [2] I propositionen betonas att det förebyggande arbetet inte ska begränsas till läkemedelsförskrivning. I patientarbetet ska hälso- och sjukvården bidra till mindre sjukdom, mindre handikapp och mindre smärta men också till ett ökat fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. Utskottet har fått veta att frågan om läkemedelsmissbruk och läkemedelsberoende finns med som en fråga att ta ställning till i regeringens arbete med ANDT-strategin efter 2015. Utskottet anser att det är positivt. bör inte ta något initiativ med anledning av motion […]. I betänkande 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor behandlades ett motionsyrkande om stressrelaterade sjukdomar. Utskottet avstyrkte motionen och anförde bl.a. att det också är viktigt att arbeta förebyggande mot stressrelaterade sjukdomar. I samma betänkande behandlades ett motionsyrkande om att regeringen bör ge de berörda myndigheterna i uppdrag att ta fram modeller för att beräkna hur de socioekonomiska skillnaderna i hälsa utvecklas . Utskottet avstyrkte motionen och hänvisade till ett uppdrag till och dåvarande att redovisa den långsiktiga utvecklingen av folkhälsan och sociala förhållanden ur ett befolkningsperspektiv. I betänkande 2013/14:SoU18 Folkhälsofrågor, behandlades motionsyrkanden om initiativ till att inrätta en kommission för jämlik hälsa. Utskottet anförde då bl.a. följande i sitt ställningstagande (s. 15, 2 res, S, V och MP. yttr., MP och V). Utskottet välkomnar även Kommuner och Landstings och samarbete Mötesplats social hållbarhet. Tanken med mötesplatsen är att den ska utveckla välfärdstjänsterna på ett socialt hållbart sätt som utjämnar hälsoskillnader och tillgodoser människors grundläggande behov och rättigheter. Mötesplatsens arbete utgår bl.a. från det nationella samarbetet Samling för social hållbarhet – minska skillnader i hälsa, som i sin slutrapport presenterade fem rekommendationer som kommuner, landsting och regioner kan arbeta med för att stärka den sociala hållbarheten och minska skillnaderna i hälsa. Det är även positivt att regeringen har tagit fram en samlad strategi för en jämlik vård. Mot bakgrund av pågående arbete anser utskottet inte att bör ta något initiativ till att föreslå att en kommission för jämlik hälsa ska inrättas. Motionerna […] avstyrks. Utskottet konstaterar att det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa förutsättningar i samhället för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Utskottet noterar att arbetar med hälsosamt åldrande genom olika projekt och regeringsuppdrag, och att frågan om läkemedelsberoende kommer att beröras i arbetet med den kommande ANDT-strategin efter 2015. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet noterar insatser för att främja hälsa och förebygga ohälsa med barn och ungdomar som en prioriterad målgrupp. I enkäten på lika villkor analyseras och följs bl.a. området stress. Därtill noterar utskottet de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. Utskottet anser inte att det behövs något initiativ med anledning av motionerna 2014/15:1053 (FP), 2014/15:1442 (S) och 2014/15:2664 (M) yrkande 19. De växande hälsoskillnaderna är ett stort problem. Utskottet välkomnar därför den kommission för jämlik hälsa som är aviserad . Utskottet noterar vidare att hälsa för personer med funktionsnedsättning tas med i enkäten på lika villkor. Utskottet anser inte att det behövs något initiativ. Motionerna 2014/15:139 (V) yrkandena 1, 2 och 3, 2014/15:704 (S), 2014/15:1459 (S), 2014/15:1723 (KD) och 2014/15:2501 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hälsofrämjande insatser. Jämför reservationerna 3 (M) och 4 (SD). I motion 2014/15:409 av m.fl. (FP) begärs ett tillkännagivande om att utreda och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur de kan nyttjas mer i samhällets tjänst inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården, samt hur myndigheter och intresseorganisationer kan samarbeta bättre i den frågan. I motion 2014/15:1804 av (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utreda hur myggor i människors närmiljö påverkar folkhälsan. I motion 2014/15:1915 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att införa dans på recept som ett komplement till dagens vård. I motion 2014/15:2618 av (M) begärs ett tillkännagivande om att personer som råkar ut för livsstilsrelaterade sjukdomar ska kunna få konsultation hos en hälsocoach. I kommittémotion 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att genomföra livsstilsförändring på recept i syfte att göra fler människor benägna att ändra rutiner för ett mer hälsosamt liv. Bakgrund och pågående arbete publicerade en vägledning, Hundar i vård och omsorg. Vägledningen beskriver de regelverk som gäller när hundar används inom vård- och omsorgsverksamheter. Vägledningen togs fram i samverkan med , , och . gav Vårdhundskolan ut en praktisk vägledning för användning av Hundar i vård och omsorg. fick i uppdrag att utvärdera effekterna av bekämpning av översvämningsmyggor. ska i samråd med i och efter samråd med , , , , Havs- och vattenmyndigheten och Kemikalieinspektionen utvärdera effekterna av bekämpning av översvämningsmyggor bl.a. när det gäller kortsiktiga och långsiktiga effekter på lokalbefolkningen. I en delredovisning som lämnades till konstaterades bl.a. att det i stor utsträckning saknas studier av effekten av myggförekomster på människors välbefinnande, friluftsliv, turism och ekonomi. Slutredovisning ska ske . En utvärdering av Statens kulturråds () arbete med kultur för äldre inom sjukvård och omsorg presenterades vid om kultur för äldre . Utvärderingen lämnar ett antal rekommendationer som tar sin grund i den nationella värdegrunden för äldreomsorgen, stödjande av den enskildes självbestämmande och integritet samt den na-tionella kulturpolitikens långsiktiga mål. Rekommendationerna riktas till lokala, regionala och nationella aktörer. Dåvarande (nu ) redovisade ett uppdrag om att utarbeta en vägledning till kommuner och landsting för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande, den s.k. Seniorguiden. Inom ramen för uppdraget startade även försöksverksamheter med hälsocoacher och meningsfulla aktiviteter riktade främst till yngre pensionärer, den s.k. Samverkansmodellen för ett hälsosamt åldrande. Syftet med samverkansmodellen var att skapa samverkansformer mellan kommuner, landsting och ideella föreningar för att ge personer i åldern 60–ökade förutsättningar att förbättra sin hälsa. Verksamheten utvärderades för att se om den bidrog till att förbättra hälsan hos deltagarna och om det fanns skillnader mellan individer som fått hälsocoachning och individer som inte fått sådant stöd. Ur ett hälsoekonomiskt perspektiv var regelbundna hälsokontroller och enklare återkoppling mer kostnadseffektivt än hälsocoachning. Hälsocoachning tycktes däremot utifrån de kvalitativa resultaten bidra till att stärka individer att ta eget ansvar för sin hälsa. fick 2014 i uppdrag att genomföra fördjupade analyser av försöksverksamheten med Samverkansmodellen. Därutöver ska myndigheten genomföra en 36-månadersuppföljning. Slutredovisningen ska göras . I budgetproposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 anförde regeringen att bra matvanor och fysisk aktivitet har en stor positiv påverkan på hälsan hos män och kvinnor och motverkar en rad olika hälsoproblem, exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar, typ 2-diabetes, stroke, sjukdomar i rörelseorganen, vissa cancerformer och även psykisk ohälsa. Stöd för ett aktivt och evidensbaserat arbete kring matvanor och fysisk aktivitet inom hälso- och sjukvården är en viktig del i arbetet med att främja goda levnadsvanor hos män och kvinnor. inrättades Forum för hälsofrämjande som syftar till att pröva om en samverkan mellan offentliga, privata och ideella aktörer kan bidra positivt till en utveckling i i enlighet med det övergripande målet för folkhälsopolitiken. De fortsatta formerna för samarbetet inom Forum för hälsofrämjande är under beredning i . Regeringen har även gett i uppdrag att främja arbetet med hälsosamma matvanor inom hälso- och sjukvården för att förebygga kroniska sjukdomar. Uppdraget ska redovisas till . besvarade folkhälsoministern en interpellation om ridsport som friskvård (ip. 2014/15:337, prot. 2014/15:69). Statsrådet anförde då bl.a. att regeringens utgångspunkt är att staten ska bedriva en politik som gör det möjligt för så många som möjligt att vara fysiskt aktiva genom att t.ex. motionera och idrotta. Han anförde vidare att regeringen har identifierat idrottsrörelsen som en viktig aktör för att minska hälsoklyftorna i samhället och att regeringen för en dialog med om hur idrottens roll bäst ska tas till vara. I betänkande 2012/13:SoU6 En folkhälsopolitik med människan i centrum (s. 18, 1 res, SD) behandlades bl.a. motionsyrkanden om sällskapsdjurens positiva effekter på människan. Utskottet avstyrkte motionerna men anförde att sällskapsdjurens positiva effekter på människan inom vissa delar av vård och omsorg är välkänd. I samma betänkande behandlade utskottet ett yrkande om myggornas påverkan på människor i deras närmiljö.