· H201NU14 · 2015-04-22 09:45:15 — debatterar vi betänkande nr 14 om mineralpolitik. Betänkandet behandlar frågeställningar som på olika sätt berör gruvnäringens förutsättningar i . Jag yrkar inledningsvis bifall till reservation, nr 3. Den svenska gruvnäringen har långa anor och är alltjämt en mycket betydelsefull arbetsgivare i vissa regioner. Med rikliga tillgångar på mineraler har också en lång rad andra företag kunnat växa fram som förädlar mineralerna till diverse produkter. Både gruvnäringen och industrin kopplad till mineralråvarorna har svarat för ett ansenligt tillskott till statskassan och bidragit till en betydande export till gagn för den svenska ekonomin. ser att det finns förutsättningar att utveckla mineralpolitiken på ett för medborgarna gynnsamt sätt. Vi menar att för den långsiktiga tillväxten, inte minst när det gäller just gruvnäringen, är det helt centralt att bygga ut och utveckla infrastrukturen så att människor och varor kan transporteras utanför storstäderna. På samma sätt är det av central vikt att upprätthålla en stabil energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser. reservationer i betänkandet innehåller ett antal förslag för att förändra mineralpolitiken. Bland annat föreslår vi en reformering av mineralersättningen så att staten ska ta ut en betydligt större del av mineralernas värde. Vi föreslår i stället för dagens . Vi menar att de mineraler som finns i marken är svenska folkets tillgångar. Det är dessutom en resurs som bara kan utnyttjas en enda gång. Från vår sida handlar det inte om att maximera skatteintäkterna för att sedan se dem slukas av det svarta hålet utan om att använda pengarna för att kunna föra en mer aktiv gruvpolitik och till exempel finansiera viktiga infrastruktursatsningar till gagn för både landsbygd och industri. Vi menar också att det finns en brist i dagens lagstiftning vad gäller efterbehandling av områden som har förorenats eller vanställts på något sätt av gruvindustrin. kan gruvbolag i vissa specifika fall dumpa en stor del av kostnaden för återställning av mark på skattebetalarna genom att sätta bolag i konkurs. Vi anser därför att gruvbolagen redan innan ett bearbetningstillstånd beviljas ska vara tvungna att deponera tillräckliga resurser så att återställning och sanering kan säkerställas. Gruvnäringen är en basnäring i och, som jag redan varit inne på, en starkt bidragande faktor till att kunnat gå från ett fattigt jordbrukssamhälle till ett av världens mest framgångsrika industriländer. växte exportvärdet av malm, metall och metallprodukter kraftigt. Men under den ekonomiska krisen bröts den positiva trenden av en kraftig nedgång. Det kan vi fortfarande se spår av i en ganska knagglig återhämtning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Vi ska dock ha klart för oss att sektorn står för väl av den samlade varuexporten och därmed ger ett signifikant bidrag till svensk bnp. Arbetstillfällena utgör också en helt avgörande faktor i många kommuner utanför storstäderna. Oroande är dock att många ledande politiker släppt fokus från upprätthållandet av en stark basindustri. I mitt förra anförande i denna talarstol citerade jag förre statsministern när han blottade en negligerande syn på svensk industri. Han är dock långt ifrån ensam. Den tidigare näringsministern var också en politiker som i stor utsträckning gjorde sig känd för att vilja premiera just tjänstesektorn. Hon gjorde sig känd för att under den ekonomiska krisen gå i verbalt krig med stora delar av tillverkningsindustrin, vilket sände ut signaler om att man från regeringen inte såg industrin som särskilt viktig eller prioriterad. Med i spetsen förde man också en energipolitik som gick på rak kollisionskurs med industrins intresse och i förlängningen också medborgarnas intresse. Det var en olycklig paradgren från som den nytillträdda regeringen nu förvaltar med oförminskad takt. Inte minst gäller det de nya ambitionshöjningarna för subventionerade elproduktionsanläggningar som marknaden inte på något sätt efterfrågar och som äventyrar både leveranssäkerhet och prisnivåer. Frågan är om den nya regeringen har vare sig vilja eller förmåga att vända skutan för industrin. Man klär sin politik i industrivänliga ordalag med sin industrikansler och sitt innovationsråd, men i vårpropositionen saknas näringslivsvänliga satsningar i princip helt. Man ger några tiotals miljoner här och ett par hundra miljoner där, men med andra handen återtar man det mångdubbla i form av höjda skatter med . Om man menar allvar med att man vill föra en tillväxtvänlig politik måste man självfallet återföra detta genom andra - och förhoppningsvis bättre - satsningar till gagn för näringslivet. Summa summarum: Den förra regeringen förde i mångt och mycket en industrifientlig politik och satsade sitt reformutrymme på just tjänstesektorn. Den nya regeringen gör stora återställningar av detta men utan några alternativa satsningar på näringslivet. När det gäller det ensidiga fokuset på tjänstesektorn menar jag dock att dags att tänka om. i historien kom man på att man kunde framställa metaller för att göra starkare och bättre redskap för till exempel jakt och jordbearbetning. Man får förmoda att detta revolutionerade produktiviteten och således friställde många jägare och bönder som kunde ägna sig åt andra arbetsuppgifter i de tidiga samhällena, med ekonomisk tillväxt som följd. Samhällen har sedan växt fram, och allteftersom teknik och kunskap har förfinats har man kunnat öka sin produktivitet och brutit ny mark i nya yrken till gagn för samhällets medborgare. har vi kommit så långt i utvecklingen att det är väldigt få som jobbar i de ursprungliga yrken som fanns i för bara . Många av de yrken som täcker upp för de första, tidiga stegen på behovstrappa, som olika former av råvaruframställning och förädling, kan utföras av ett relativt fåtal i och med maskinernas intåg. Detta har således friställt en hel massa människor som kan ägna sig åt andra typer av yrken, inte minst olika tjänster som gör tillvaron trevligare för oss alla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Någonstans här blev det dock kortslutning hos vissa, menar jag. Man fick för sig att eftersom diagrammen visade att allt fler jobbade i tjänstesektorn och allt färre i industrin var det ett tecken på att den industriella eran var över i . Men den nya tjänstesektorn är blott glasyren på kakan. Man kan inte ta bort basnäringarna och tro att man kan skapa ett värde genom att bara byta tjänster med varandra. Det räcker inte att person A flippar några hamburgare till person B, som i sin tur klipper person A. Okej, nu raljerar jag lite, men jag tycker ändå att det är anmärkningsvärt att detta tankemönster har fått ett sådant genomslag i en stolt industrination som . Både i ord och handling har man inte minst från den förra regeringen visat att man anser att det är tjänstesektorn som är framtiden och att industrin är på väg ut i periferin. Från sida ser vi förutsättningar för en industriell renässans. Med rätt politik kan vi återta delar av bas- och tillverkningsindustrin och styra om investeringarna till . Jag har i mitt förra anförande i denna talarstol tagit upp just detta. Vi kan inte längre räkna med att vi kan behålla saker som konstruktion, design och produktutveckling när produktionen försvinner till låglöneländer. I stället ser man hur dessa länder tar över alltmer av denna typ av industrinära tjänster. För att behålla och stärka svensk konkurrenskraft krävs reformvilja på flera områden, inte minst vad gäller utbildning, infrastruktur och energipolitik. Och det är någonting som jag menar att har. I detta anförande instämde (SD). är ett gruv- och mineralland som har stora tillgångar på malm och , som har brutits i i över 1 . Tillgången på malmen och mineralerna har i mångt och mycket bidragit till det välstånd som vi har . Mycket av de moderna och tekniska produkter som vi använder är beroende av tillgången på malm och . är största producent av järnmalm. stod vi för av EU:s totala järnmalmsproduktion. När det gäller koppar står vi för , guld och zink en fjärdedel och silver . I , och Bergslagen, på landsbygden, jobbar tusentals människor med att utvinna järnmalm och mineraler som sedan används för att konstruera broar, elbilar, järnvägsräls, vindkraftverk och byggnader. Förutom att vi bidrar till att förse omvärlden med allt detta bidrar vi till att skapa många arbetstillfällen, och det i bygder som ofta har det tufft med tillgången på jobb. Vi ska komma ihåg att många människor runt om i världen reser sig ur fattigdom. Det gör att vi ser att fler hem byggs, att allt fler har råd med en mobiltelefon och att infrastrukturen byggs ut. I och med att det här händer ökar även efterfrågan på just malm och mineraler. Olika undersökningar och analyser visar att behovet av de här råvarorna bara kommer att öka . Då krävs det att omvärlden blir ännu bättre på återvinning, men det kommer inte att räcka fullt ut eftersom efterfrågan kommer att bli så stor. Därför kommer vi att behöva bryta mer metaller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik är rikt på många av de metaller och de mineraler som efterfrågas och kommer att få en stor roll i utvecklingen. Till skillnad från många andra länder har vi en stabil demokratisk grund att stå på, och dessutom har vi en av världens tuffaste miljölagstiftningar. Det gör att vi kan utvinna metallerna och mineralerna på ett hållbart sätt. Men det finns också utmaningar. Självklart påverkar gruvbrytning miljön. Landskapsbilden förändras, och människor blir oroliga över vad som händer med deras mark eller renbetesområde. Jag har stor förståelse för detta. Därför är jag glad att , som jag sa tidigare, har en av världens tuffaste miljölagstiftningar. Dessutom har ändringar gjorts i minerallagen som gör att markägare och andra berörda, till exempel samebyar, kan komma tidigare in i processen och redan i prospekteringsskedet göra sin röst hörd. Ett vanligt påstående är att gruvnäringen inte bidrar till statskassan och att gruvnäringen därför måste beskattas hårdare. Det är en sanning med modifikation, skulle jag vilja säga. fick staten in drygt 12 miljarder på gruvorna via utdelning, skatter och avgifter. Dessutom betalar de som arbetar i gruvorna kommunalskatt som i sin tur bidrar till utveckling av kommunerna. Det ger även upphov till jobb för underentreprenörer. Det är också viktigt att ta i beaktande att gruvorna ger arbetstillfällen i områden som har tuffa utmaningar när det gäller just möjligheter till jobb. Vi ska komma ihåg att gruvverksamhet är en kapitalkrävande verksamhet. Om vi skulle införa en gruvskatt skulle det påverka investeringarna och antalet arbetstillfällen, särskilt nu när det är lågkonjunktur i världen och när metaller och mineraler har ett ganska lågt pris jämfört med tidigare. En gruvskatt skulle i det läget vara negativt för jobben. Det finns flera partier i riksdag som vill höja skatten avsevärt. Jag måste fråga: Hur tänker ni då? Visst, jag kan hålla med om att ersättningen till framför allt markägare är låg. Men om man gör som - i alla fall före valet - och aviserar skatter på och på till något slags fondering tror jag inte att ni förstår konsekvenserna fullt ut när det gäller arbetsmarknaden. Det finns flera länder som har en högre mineralersättning än . Men att göra jämförelser rakt av är att jämföra äpplen och päron. I har vi valt linjen att ha extremt höga miljökrav och krav på fonderade medel för återställning. Det kostar, och det är bra. I andra länder har man i princip obefintlig miljölagstiftning, vilket lägger ansvaret på staten. Det kräver en högre skatt på företagen. I mina ögon är lönsamma företag och en skarp miljölagstiftning bättre än skitig miljö och låga krav. Regeringspartierna Socialdemokraterna och har aviserat att de i kommer att rösta nej till ett förslag om att förbjuda uranbrytning - detta trots att de tyckte att det var en bra idé . anser de att det inte ens är intressant att bifalla min och motion om att utreda ett förbud. De tycker inte heller att det är värt att låta kommunerna få vetorätt när det gäller prospektering av uran i alunskiffer, där uran är särskilt frekvent förekommande. backar till och med från sitt valmanifest där de var tydliga med att de ville stoppa uranbrytning. När vi nu ser att den förnybara energin byggs ut i allt snabbare takt, mycket tack vare , gör vi bedömningen att ett förnybart samhälle kommer allt närmare. Då minskar också behovet av uran eftersom kärnkraften fasas ut. Ett politiskt parti måste ständigt gå framåt och utvecklas, och därför vill vi med vår motion markera att vi inte tycker att uran har en plats i den framtid vi vill se - ett samhälle utan kärnkraft och uran. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Detta är dessvärre något som inte längre verkar vara lika tydligt hos och Socialdemokraterna. I stället hänvisar man till en överenskommelse i regeringen. Det man kommer överens om kring ett kaffebord har dock föga betydelse i jämförelse med ett beslut om svensk lagstiftning, inte minst när själv säger att hon inte vet om den interna överenskommelsen leder till just lagstiftning. Jag kan bara konstatera att och Socialdemokraterna vill få folk att tro att deras interna överenskommelse står över svensk lag och att de försöker göra sitt bästa för att få ett brutet vallöfte att framstå som någonting positivt. Att enbart säga att den rödgröna regeringen är emot uranbrytning väger nämligen väldigt lätt när man aktivt röstar mot förbättringar i kammare. och Alliansen vill se en aktiv gruvnäring i . är villkoret att det ska ske i samklang med både miljö och omgivande näringar. Gruvbrytning innebär ett stort och i vissa delar oåterkalleligt ingrepp i vår natur. Det i sig medför ett stort ansvar för gruv- och mineralnäringen. Därför är det bra att har en av världens strängaste miljölagstiftningar, och det ska vi fortsätta att ha. De regionala skillnaderna i har ökat på ett alarmerande sätt. Livsvillkoren på landsbygden har försämrats, och det blir allt svårare att bo och verka där. Jag och anser därför att vi behöver en politik för att hela ska leva. I vår strategi bygger detta på en levande landsbygd, vilket vi beskriver i vår landsbygdsmotion. Det bygger på en ökad samverkan, ökat regionalt inflytande och ett tydligt ansvar från statens sida att se till att samhällsservicen fungerar så att de lokala krafterna, både regionalt och lokalt, tas till vara. En bland flera frågor som lyfter fram i sin landsbygdsmotion gäller gruvnäringen. Genom att skapa nya gruvetableringar skapar vi också framtidstro i de regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning stor påverkan på miljö och omgivning, och nya exploateringar ställs mot andra legitima intressen. Det ställer stora krav på gruvnäringen när det gäller att använda miljövänlig teknik och ta ansvar för det lokala och regionala samhället. Det innebär också att stora krav ska ställas på de tillståndsgivande myndigheterna. Minerallagen är ett centralt styrmedel i dessa sammanhang, och enligt min uppfattning är denna lag exceptionellt förmånlig för gruv- och prospekteringsbolag som den inte på ett godtagbart sätt värnar det som påverkas negativt av verksamheten. Jag anser därför att både människor och miljö som påverkas av gruvindustrin måste ges ett större inflytande över processen. Enligt min och uppfattning bör fastighetsägare och innehavare av särskilda rätter, till exempel en sameby, som berörs av en ansökan eller ett undersökningstillstånd alltid ges rätten att yttra sig. anser inte heller att Bergsstaten ska kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som klassas som naturreservat, Natura 2000-område eller världsarvsområde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Precis före mitt anförande hörde vi tala om uranbrytning, och jag kan bara instämma i det sa. Jag tycker att uranbrytning ska förbjudas i , och det har jag bakom mig i. motion är bra. Den är viktig och lyfter en viktig fråga om hur lagstiftningen bör utredas, med innebörden att vi ska ha förbud mot uranbrytning i . Precis som var inne på har uran nämligen ingen plats i vårt framtida samhälle. Därför kommer att rösta för bifall till reservation nr 4, som innebär att vi försöker sätta stopp för uranbrytning i . Jag är också kritisk till mineralersättningen, som är mycket liten i en internationell jämförelse. Enligt har den lägsta beskattningen av samtliga gruvländer i världen. Därför anser jag att bör uppmana regeringen att tillsätta en utredning för att se över regelverket rörande gruvnäringen, inklusive frågan om mineralersättningen. Utredningens syfte måste vara att skapa en långsiktigt hållbar näring som främjar utvecklingen på landsbygden. Då behöver vi särskilt beakta hur en reformerad mineralersättning skulle kunna se ut och hur det ska komma de berörda bygderna till del. Vi behöver inte ställa upp exakt hur mycket pengar vi ska ta, men det handlar ändå om att på ett tydligt sätt hitta långsiktiga framtida lösningar för både gruvnäringen och den omgivande landsbygden. Hoten mot klimatet måste tas på största allvar. anser att det krävs politisk handlingskraft om ska vara ett föregångsland i klimatomställningen - handlingskraft baserad på en tydlig målsättning om att ställa om energisystemet till helt förnybara energikällor. Denna grundläggande hållning är oförenlig med prospektering för utvinning av fossila bränslen i . För att ska ha en konsekvent linje i klimatfrågan bör det enligt mig och därför införas ett förbud mot utvinning av fossil energi i . Med det föreslagna förbudet skulle sätta kampen mot klimatförändringar före kortsiktiga ekonomiska intressen, och på så sätt motiveras ett beslut. Själva utvinningen av fossila bränslen har stor negativ påverkan. I avvaktan på ett nationellt utvinningsförbud tycker jag dock att det som ett alternativ kan komma på plats en vetorätt mot utvinning. Med det sagt vill jag yrka bifall till vår reservation nr 2 och till reservation nr 4 i betänkandet, herr ålderspresident. Jag vill börja med att yrka bifall till motion när det gäller uranbrytning, vilket jag inte gjorde i talarstolen. Jag glömde bort det, och det ber jag om ursäkt för. har jag dock gjort det. Till och vill jag säga att vi tackar för att ni stöttar oss när det gäller uranfrågan. Det är en viktig motion, och jag kan bara beklaga att Socialdemokraterna och inte stöttar oss. Jag tror att också förstår att interna överenskommelser har svårt att överträffa svensk lagstiftning när det väl gäller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Jag har dock en fråga. Före valet talade ni i om att ni ville ha i gruvskatt. Er partiledare kommer ju från , och jag hade nöjet att möta honom i en del olika sammanhang där han sa att den 10-procentiga gruvskatten är viktig. Men kan man i betänkandet läsa att ni vill göra en utredning om mineralersättningen. Hur kan det komma sig att ni inte vidhåller det ni hade som en av era paradfrågor före valet, nämligen 10-procentig gruvskatt? Varför har ni så fundamentalt ändrat er? Jag funderar på hur ni tänker där. Det är helt riktigt som säger; tycker att en 10-procentig ersättning vore en rimlig nivå. Jag tror att man ska ha klart för sig att det vi tar upp ur jorden genom gruvbrytning aldrig kommer tillbaka. Det är ju inte som skogsbruket där vi tar ned ett träd, och så kan det komma upp ett nytt. Det är den stora skillnaden mellan mineralpolitik och skogspolitik. Vi behöver ha ett annat tänk. Vi behöver förstå att vi tar ut ett värde från vår jord och från kommande generationer som annars skulle kunna ta del av det värdet. Och vi behöver ta till vara värdet i så stor utsträckning som möjligt och låta det återgå till de platser där man tar ut det exakta värdet, i stället för att det ska hamna enbart hos stora gruvbolag och stora gruvindustrier. De har ganska ful skatteplanering och skriver sig i skatteparadis. Därför är det viktigt att ha en tydlig princip om att värdet ska återgå till de lokala byarna och områdena där man har gruvbrytning. Det är också viktigt att förstå att politik handlar om att förändra. Vi kommer inte att nå särskilt stora resultat i den här kammaren om vi säger "Vi måste ha exakt . Det har vi bestämt i den högsta av klokskap." Vi kan i stället säga att vi ska titta på det här med mineralavgiften och fundera på varför har den lägsta mineralersättningen av alla länder i hela världen enligt . Vi måste ta en diskussion i om hur vi ska kunna höja ersättningen så att ett bra värde kan gå tillbaka till de lokala samhällena. Det är där den stora skillnaden mellan och ligger. Ni i säger att ni vill värna landsbygden, men ni har inga resurser till att värna den. Vi säger att om man tar ut mineraler ur marken ska värdet återföras till landsbygden. Då får vi också en bättre landsbygdspolitik. På det sättet tycker att det vore klokt om vi i utskottet i stället kommer överens om att se över de mineralavgifter som vi tar ut i . Jag vill tacka för svaret. Jag kan dela tanken att landsbygden producerar väldigt mycket som kommer hela till gagn. Det borde man kanske kunna se tydligare resultat av när det gäller investeringar i exempelvis infrastruktur. I norra skulle till exempel en norrbotniabana vara värdefull, kanske inte bara den lilla sträckan mellan och industriområde som vi eventuellt kommer att få - om det vill sig väl. Vi vill ha en norrbotniabana . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Problemet med tänk när det gäller gruvskatten är att det är väldigt kapitalkrävande att gå från prospektering till gruva, och i slutändan är det inte särskilt många som bryter mineraler eftersom det krävs en lång process och mycket pengar. Med tanke på de lågkonjunkturer som kommer allt tätare, globalt sett, är jag rädd att en skatt på skulle innebära att fler skulle gå i konkurs och att allt färre skulle våga satsa, vilket skulle påverka antalet arbetstillfällen. Och om det är något som vi behöver i norra så är det arbetstillfällen. Jag bor på landsbygden i . Visserligen bor jag vid kusten, men eftersom jag reser mycket i mitt län och även i tycker jag ändå att jag har ganska god kännedom om möjligheterna och utmaningarna. Och jag kan säga att en gruvskatt på definitivt inte skulle gynna norra inland när det gäller arbetstillfällen i gruvnäringen, snarare tvärtom. Man ska ha klart för sig att gruvnäringen är en lönsam business. Man kan fortfarande tjäna väldigt mycket pengar inom gruvindustrin. Om inte vi som politiker ser det värde som gruvindustrin tar ur vår mark som industrin inte återför något till dem som drabbas, klarar vi inte heller av att hålla ihop som land och att hålla ihop den politik som vi för. Jag tror att vi behöver lagstiftning i som skyddar miljön och som skyddar människorna men som också gör det möjligt att leva och bo på landsbygden. Det vi ska söka är inte hur många fler gruvbolag som helst utan seriösa bolag som vill driva gruvverksamhet i . Om man är långsiktig är en gruvskatt inget problem. Det är något som man räknar med i sin långsiktiga kalkyl. Vi ser dock någon sorts Klondikestämning på en del håll. har det varit lite lågkonjunktur, men ibland dyker det upp sådana Klondikestämningar. Då dras även de oseriösa aktörerna dit. Det är inte bra. Därför behöver vi i ligga i framkant, både när det gäller miljölagstiftning och skatter för att kunna återföra till den lokala befolkningen. Anledningen till att jag har förmånen att företräda utskottsmajoriteten i näringsutskottet är det betänkande rörande mineralpolitik som har blivit svaret på inkomna motioner på området. Jag kommer själv från , ett i många sammanhang ganska litet län men som i gruvtermer faktiskt står för betydande värden. Min bakgrund har inte gjort det mindre spännande att fokusera på mineralpolitik inför dagens debatt. På mineralpolitikens område är det tydligt att både har varit och är ett land med höga ambitioner när det gäller tillväxt och sysselsättning i branscherna i fråga men också i termer av hållbara näringar .