bet · H201UU9 · 2015-05-27 00:00:00 — Vi anser att en konkret och omfattande samverkan mellan länderna är särskilt angelägen i fråga om infrastruktur, service, utbildning, arbetsmarknad, hållbar livsmedelsproduktion och finansiella system. Vi föreslår att en nordisk infrastrukturpolitik skapas där man bygger gemensamt finansierade, ägda och drivna vägar, järnvägar, flygplatser och bredband. Vi anser också att ett djupare samarbete mellan de nordiska ländernas utbildningsväsen bör etableras. Samverkan på nordisk nivå mellan regionala högskolor kring landsbygdsutveckling anser vi kan bidra till att bygga upp nya näringar och stärka småföretag i de regioner som har störst utvecklingsbehov. Vi vill även underlätta och öka tryggheten för arbetstagare som bor i ett nordiskt land men som arbetar i ett annat och föreslår därför att detta utreds bl.a. genom att se över gemensamma avtal mellan de nordiska länderna som berör detta område. Livsmedelsproduktionens påverkan på klimatförändringarna gällande såväl produktion som transporter är väl känd. Vi föreslår därför att tar fram en ur miljösynpunkt hållbar nordisk livsmedelsstrategi så att vi i större omfattning blir självförsörjande och mindre beroende av import. Vidare föreslår vi att de nordiska lokala sparbankerna och andelsbankerna ges möjligheter att stärka småföretagen och småföretagens utveckling i regioner utanför de nordiska tätortsregionerna. Vi vill låta utreda förslaget om en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i i syfte att stärka landsbygdsutvecklingen, finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen. Vi anser att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till en kontinuerlig dialog med våra nordiska grannländer om en utökad samverkan för framtida landsbygds- och regionalpolitisk utveckling enligt vad som anförts ovan. Kultur, språk och djurskydd, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3060 av och (SD) yrkandena 4, 5 och 7–9. gemensamma historia går långt tillbaka och kantas av både fred och krig. Från varje epok har lärdomar dragits och likheter mellan de nordiska nationerna har vuxit fram. uppfattning är att det nordiska samarbetet bygger på en stabil grund och att en av byggstenarna är de kulturella likheterna. Vi förespråkar ett stärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet i syfte att förbättra den nordiska språkförståelsen och att en nordisk kulturkanon införs. Vi anser att kultursamarbetet återspeglar de gemensamma nordiska värderingarna och att den strategi som har tagits fram för det nordiska samarbetet kring kulturella frågor har flera positiva inslag men strategin kan förbättras. Vi anser att borde följa upp kultursatsningen och införa en ny, bred nordisk kulturkanon som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. publicerades den nordiska litteraturkanonen Nordisk litteratur till tjänst, där nordisk litteratur från forntiden och fram till samlades i syfte att bidra till att stärka den nordiska språk- och kulturgemenskapen. Samtliga fem nordiska regeringar stod bakom satsningen som finansierades av . Vi anser att den nordiska litteraturkanonen borde fungera som ett föregångsexempel för den nya, bredare nordiska kulturkanonen. Den nordiska språkförståelsen och möjligheten att kommunicera på de nordiska språken anser vi är en nyckelfaktor i det nordiska samarbetet. Vi anser att språket är en grundläggande förutsättning, inte minst för det nordiska kultursamarbetet. Flera av de nordiska språken är närbesläktade, vilket bidrar till att många invånare även förstår andra nordiska språk än sitt modersmål. Vi anser att det är mycket positivt att uppmanar och uppmuntrar till kommunikation på de nordiska språken under gemensamma sessioner och sammanträden eftersom det bidrar till att stärka språkförståelsen mellan parlamentarikerna. Mot bakgrund av språkförståelsens betydelsefulla och centrala roll beklagar vi att den nordiska språkförståelsen tenderar att försämras. Ett exempel på den försämrade nordiska språkförståelsen anser vi är att Ungdomens Nordiska Råd (UNR) beslutade att övergå till att använda engelska som arbetsspråk. Detta sedan det konstaterats att ledamöternas bristande förståelse av de nordiska språken bidrog till att omöjliggöra en effektiv kommunikation på de nordiska språken. Detta anser vi sänder allvarliga signaler som kräver åtgärder. Vi befarar att en försämrad nordisk språkförståelse i förlängningen kan hämma såväl en integrerad nordisk arbetsmarknad och känslan av en gemensam nordisk identitet som det nordiska kulturutbytet. Vår bedömning är att en förklaring till den försämrade språkförståelsen kan vara att undervisningen i de nordiska språken vid de nordiska universiteten är mycket begränsad och att lärarutbildningarna inte innehåller tillräcklig undervisning i nordiska språk. Vi anser att ett kunskapskrav om nordiska språk i examensbevisen skulle kunna vara en åtgärd. Vi anser också att regeringen, och bör ta denna fråga på allvar och presentera förslag på åtgärder för att stärka den nordiska språkförståelsen. Djurskyddet inom de nordiska länderna har långa anor och en djup folklig förankring. För många invånare i är det goda djurskyddet en så viktig fråga att den betraktas som en del av den nationella och regionala kulturen och identiteten. De nordiska länderna står sig också väl vid en internationell jämförelse, men förbättringspotentialen är fortfarande stor och på vissa områden har halkat efter. Exempelvis är det enligt rapporten djurskydd från förbundet tveksamt om de nordiska länderna kan sägas vara bäst i världen, eller ens bäst i , när det gäller djurskydd. På flera viktiga områden överträffas det svenska och nordiska djurskyddet av länder som och , men i vissa avseenden också av länder som , , och . Vi menar att de nordiska länderna borde enas om en gemensam målsättning att vara världens ledande region i frågor som gäller djurskydd och djurens välbefinnande. Ett stort problem är att det fortfarande finns stora skillnader mellan de nordiska länderna beträffande djurskyddslagstiftningen och uppföljningen av densamma. Stora skillnader mellan länderna i detta avseende bidrar till att skapa ekonomiska incitament för ett bristande djurskydd eftersom ett nordiskt land genom en svagare djurskyddslagstiftning kan skaffa sig konkurrensfördelar gentemot de övriga nordiska länderna. Ett tydligt exempel på detta anser vi är det förhållandevis svaga djurskyddet inom den danska grisnäringen, vilket har gett danska grisbönder ekonomiska fördelar i förhållande till svenska grisbönder. Andra områden där problematiska skillnader fortfarande kvarstår är reglerna kring slakt och kastrering, pälsdjursuppfödning osv. Vi vill motverka de stora skillnader som finns mellan de nordiska ländernas djurskyddslagstiftning och menar därför att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för en ökad harmonisering av de nordiska ländernas djurskyddslagstiftning och regelverk för uppföljande kontroller i syfte att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . Försvar, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3060 av och (SD) yrkandena 10 och 11. betraktar som i fallande ordning en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Vi vill i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten öka det nordiska samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster i att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet i likhet med vad som länge planerades under era. Vi välkomnar därför att de nordiska länderna lanserade Nordefcosamarbetet 2009. Vi välkomnar också att det skett en nära samverkan i försvars- och säkerhetsfrågor mellan de nordiska och baltiska länderna . Vi menar dock att mer kan göras för att uppnå ett fördjupat försvarssamarbete i linje med de förslag som finns i Stoltenbergrapporten, och vi vill se ökade insatser i det nordiska försvarssamarbetet för att uppnå sådana resultat på följande områden. Vad avser luftförsvar så vill vi att i ett kortare perspektiv ska verka för ett tätare samarbete vad gäller en samordning av den nordiska luftövervakningen, inkluderat luftförsvaret över . I ett längre perspektiv anser vi att nordisk personal bör skickas till Keflavík på permanent basis. De nordiska flygvapnen knyts därmed närmare varandra och utvecklar samarbetet i skarpt läge. Vi anser att de nordiska flygvapnen i princip borde klara luftövervakningen över hela det nordiska luftrummet inklusive utan att vara avhängiga . välkomnar att arbetet med det nordiska försvarssamarbetet har fortskridit, förstärkts och fördjupats som gått. Vi ser positivt på det fördjupade försvarssamarbete som och försvarsministrar presenterat mellan länderna och vi har i motionerat om att försvarssamarbetet med just ska förstärkas. En gemensam samverkan kring luft- och sjöförsvar, personalförsörjning och materiel är några områden där vi menar att ländernas samarbete kan förstärkas. Genom den nordiska solidaritetsförklaringen har de nordiska länderna gemensamt uttalat att i det fall ett nordiskt land skulle drabbas av en kris eller ett angrepp så kommer de övriga länderna att bistå med relevanta medel. Denna solidaritetsförklaring är dock fortfarande väldigt allmänt hållen och säger inte mycket om hur länderna konkret avser att reagera och hjälpa varandra i händelse av att ett enskilt land hamnar i trångmål, exempelvis vid ett yttre angrepp eller otillbörlig press. anser med hänvisning till solidaritetsförklaringen och arbetet inom Nordefco att det nu är dags att ta försvarssamarbetet till nästa nivå. Vi anser att ska påbörja diskussioner med de övriga nordiska länderna i syfte att skapa förutsättningar för ett nordiskt försvarssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier. Sådana försvarsgarantier skulle i ett inledande skede inte nödvändigtvis behöva inkludera samtliga nordiska länder utan kan påbörjas genom att ett par nordiska länder – t.ex. och – går före. Opinionen i förefaller redan nu visa ett visst intresse för detta alternativ. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2014/15:90 Regeringens skrivelse 2014/15:90 Nordiskt samarbete 2014. 2014/15:3060 av och (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet verka för ett fördjupat samarbete och kraftfulla åtgärder för att motverka radikalisering, terrorism och terrorresor. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att marknadsföra som besöks- och turistmål. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet verka för att om möjligt stärka den nordiska närvaron i de baltiska staterna som närvaron i är begränsad. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet stärka och bevara det nordiska kulturarvet. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en bred nordisk kulturkanon som ett led i strategin för nordiskt kultursamarbete. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet aktivt bör verka för att stärka och försvara demokratiska fri- och rättigheter. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att stärka den nordiska språkförståelsen. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att ska vara världsledande inom frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än ska harmonisera djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet verka för ökade insatser för att uppnå ett samordnat luftförsvar och en samordnad luftövervakning. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för ett nordiskt försvarssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier. Redogörelse /15:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:163 av m.fl. (V): 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till en kontinuerlig dialog med våra nordiska grannländer om utökad samverkan för framtida landsbygdsutveckling och regionalpolitisk utveckling. 2014/15:235 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att skapa ökade förutsättningar för och undanröja de hinder som försvårar en fortsatt integration inom . 2014/15:377 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse en särskild förhandlingsperson med uppdraget att ta bort gränshinder i . 2014/15:938 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utveckling av miljöarbetet i och runt . 2014/15:958 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kartlägga behovet av en ny internationell . 2014/15:1738 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att inom ramen för inleda ett riktat nordiskt samarbete för att kartlägga omfattningen av den legala och den illegala handeln med alkoholdrycker i . 2014/15:1740 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränshinder. 2014/15:1966 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2014/15:2201 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat nordiskt samarbete i hbt-frågor. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontakter med de baltiska staterna inom hbt-området. 2014/15:2387 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera insatser mot gränshinder i . 2014/15:2453 av (C): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sätta ett gemensamt nordiskt mål om att ha lägst antibiotikaförskrivning i . 2014/15:2993 av m.fl. (M): 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.4 Det nordiska samarbetet. Motionsyrkanden som avslås av utskottet i förslagspunkt 4 av Partick Reslow m.fl. (M) av m.fl. (FP) av m.fl. (S) av (S) av (S) av m.fl. (S) av (M) av m.fl. (S) av (KD) av (C)