bet · H201UU4 · 2015-02-13 00:00:00 — Kommissionen kommer också att presentera att förslag till interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning och arbetar med de övriga institutionerna för att förbättra den gemensamma planeringen av lagstiftningsprocessen. stöder kommissionens inriktning för en ekonomisk återhämtning i . har både utbuds- och efterfrågeproblem som på olika sätt måste hanteras för att man ska få fart på den europeiska tillväxten. konstaterar dock att arbetsprogrammet är mycket övergripande, varför det är svårt att redan nu konkret bedöma nyttan och effekterna av kommissionens olika förslag i arbetsprogrammet. Inledningsvis vill dock utskottet poängtera att det är viktigt för den europeiska återhämtningen att redan beslutade reformer för att främja sysselsättning och hållbar tillväxt på EU-nivå genomförs. När det gäller EU:s budget och finansieringen av olika verksamheter har finansutskottet förordat en restriktiv och ansvarsfull linje, och att olika förslag till initiativ ska rymmas inom den beslutade budgetramen. Det är viktigt att EU bedriver en återhållsam och ansvarsfull budgetpolitik. En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar Kommissionens investeringsplan (KOM(2014) 903) presenterades , och finansutskottet kommer att behandla planen i ett granskningsutlåtande. delar regeringens allmänna ståndpunkt att investeringsplanen kan bli ett komplement till nationella åtgärder på området. Enligt finansutskottet är det emellertid viktigt att de offentliga finanserna och EU:s fleråriga budgetram 2014‒2020 värnas när detaljerna i investeringsplanen mejslas ut. Det är vidare viktigt att investeringar är långsiktigt hållbara och bidrar till öka förutsättningar att klara klimatutmaningarna. När det gäller halvårsöversynen av 2020-strategin har utskottet tidigare (bet. 2009/10:FiU29) framhållit att framtidsstrategin bör ha ett mer övergripande fokus än den som kommissionen då lade fram och att den borde vara mer inriktad på den långsiktiga strukturella tillväxten. välkomnar nu översynen av strategin som möjliggör en utvärdering av om kommissionens åtgärder gett effekt på den europeiska ekonomin. Fördjupad och mer rättvis inre marknad med stärkt industribas Kommissionen anger i arbetsprogrammet att man tänker presentera en handlingsplan för den s.k. kapitalmarknadsunionen. konstaterar att uppgifterna om innehållet i unionen är mycket begränsade. allmänna uppfattning är dock att initiativ som ökar transparensen och harmoniseringen som minskar ett ensidigt bankberoende kan stärka den inre marknaden och bidra till gränsöverskridande investeringar. anser att det är viktigt att man framöver noga bevakar utvecklingen av unionen. Förslagen måste vara enkla och transparenta och inte bidra till att försvaga den finansiella stabiliteten eller investerar- och konsumentskyddet. I samband med arbetet med översynen av systemet för finansiell tillsyn kan det vara intressant att lyfta fram kommissionens två översynsrapporter som presenterades . I rapporterna föreslås förändringar för de europeiska tillsynsmyndigheterna () och den europeiska systemrisknämnden (). delar regeringens ståndpunkt att det är angeläget att översynen genomförs, inte minst i ljuset av inrättandet av bankunionen, och att det är viktigt att värna den inre marknaden och det allmänna EU-intresset. I likhet med regeringen är dock utskottet tveksamt till att utöka Esas och ESRB:s mandat, bl.a. på grund av de förändringsprocesser som pågår inom EU, både institutionellt och lagstiftningsmässigt. En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union har tidigare (bet. 2012/13:FiU29) i samband med granskningen av kommissionens meddelande om en plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union pekat på risken för en betydande centralisering av den ekonomiska politiken i EU. anser att utgångspunkten vid en eventuell ytterligare förstärkning av den ekonomiska samordningen och fördjupningen bör vara att medlemsstaternas befogenheter vad gäller budget, skatter, arbetsmarknads- och socialpolitik inte försvagas. Det är viktigt att medlemsstaternas nationella befogenheter värnas. vill även här framhålla vikten av att strukturreformer som redan aviserats och beslutats genomförs för att stärka konkurrenskraften i den europeiska ekonomin. I arbetet med att fördjupa den inre marknaden är det mycket viktigt att den nationella suveräniteten värnas, särskilt på skatteområdet. En union i demokratisk förändring välkomnar kommissionens ambition att vara så öppen som möjligt och dess arbete med att stärka ansvarsutkrävandet och insynen i EU:s verksamhet och EU:s lagstiftningsprocesser. I detta sammanhang vill finansutskottet lyfta fram vikten av offentlig revision och insyn i EU:s förvaltning. Öppenhet, insyn och möjliggörande till ansvarsutkrävande är grunden för en stabil och effektiv förvaltning, och inom EU-samarbetet är dessa frågor av största vikt. välkomnar kommissionens restriktivare hållning till ny lagstiftning på EU-nivå och att ett ökat fokus läggs på att genomföra, tillämpa och utvärdera den lagstiftning som redan finns. Detta ligger i linje med vad utskottet tidigare framfört, bl.a. vid granskningen av kommissionens meddelande om EU:s agenda för rättsliga frågor (utl. 2013/14:JuU41). Utskottet betonade då bl.a. att i synnerhet straffrättslig lagstiftning på EU-nivå endast ska tas fram om det står klart att den bidrar med ett betydande mervärde, och att det är viktigt att den lagstiftning som man har kommit överens om på EU-nivå genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt. Endast när det finns reella behov och ett tydligt mervärde, och när det inte finns andra mindre ingripande alternativ att tillgå, ska kompletterande åtgärder i form av nya lagstiftningsinitiativ övervägas. Likaså betonade justitieutskottet betydelsen av att respekten för medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner bevaras och att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras. noterar därför med tillfredsställelse att kommissionen i sitt arbetsprogram framhåller att EU inte ska lägga sig lika mycket i sådant som bättre hanteras på medlemsstatsnivå. När det gäller det aviserade meddelandet med förslag om en europeisk säkerhetsagenda för perioden –2020 välkomnar justitieutskottet framtagandet av en sådan strategi då det är viktigt att möta de hot mot EU:s inre säkerhet som kommissionen nämner i programmet. anser att fokus för strategin, liksom för andra åtgärder inom området, i första hand bör ligga på att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna och berörda myndigheter. Arbetet med att bekämpa den organiserade brottsligheten är viktigt. ser ett tydligt mervärde i det europeiska samarbetet i dessa frågor. Därför är det bra att rambeslutet om kampen mot organiserad brottslighet utvärderas för att säkerställa att lagstiftningen är ändamålsenlig och effektiv och möter dagens utmaningar och behov. ser positivt på det arbete som pågår på EU-nivå med att förebygga terrorism, motverka dess grunder och hjälpa dem som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. är det viktigt att värna det öppna och fria samhället och de värden som vi vill försvara. Därför är det angeläget att det råder balans mellan behovet av att bekämpa terrorism och respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna, inte minst skyddet av den personliga integriteten. Vad gäller förslaget om en europeisk åklagarmyndighet är justitieutskottet alltjämt kritiskt till förslaget om att inrätta en sådan myndighet och anser fortfarande att det i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen (se bl.a. utl. 2013/14:JuU41). Utskottet har inga invändningar mot kommissionens förslag om initiativ som ska dras tillbaka eller ändras. Vad gäller lagstiftning som ska utvärderas inom ramen för Refit-programmet välkomnar utskottet en utvärdering av Frontex och, som nämns ovan, en utvärdering av rambeslutet om kampen mot den organiserade brottsligheten. Avslutningsvis noterar justitieutskottet att kommissionären med ansvar för migration och inrikes frågor i ett tal till utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor () meddelade att kommissionen avser att presentera ett nytt förslag om smart gränsförvaltning och dra tillbaka det lagstiftningspaket som presenterades 2013 (KOM(2013) 95, KOM(2013) 96 och KOM(2013) 97). Detta framgår inte av kommissionens arbetsprogram. framhåller inledningsvis att utskottet stöder den inriktning som kommissionen anger i arbetsprogrammet. Utskottet instämmer med kommissionen i att arbetet bör inriktas på särskilt prioriterade områden. ser positivt på att kommissionen ser över de befintliga reglerna för att minska krångel och administrativa bördor utan att för den skull inskränka konsumenternas valfrihet så att reglerna är till verklig nytta för medborgarna. har inte något att invända mot att kommissionen ser över förslaget till en förordning om en gemensam europeisk köplag. Utskottet avvaktar dock med ett närmare ställningstagande tills kommissionen har presenterat ett ändrat förslag. har inte heller något att invända mot att förslaget till förordning om stadga för europeiska stiftelser dras tillbaka. När det gäller nya förslag vill civilutskottet understryka betydelsen av att medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner beaktas och att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras. Utskottet vill även betona vikten av att nya initiativ baseras på reella behov. uppfattning stämmer också överens med dess ställningstagande i yttrandet till justitieutskottet över kommissionens meddelande EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 (yttr. 2013/14:CU5y). I arbetsprogrammet anför kommissionen att den inom ramen för det prioriterade området En sammankopplad digital inre marknad avser att bl.a. ta nya initiativ för att förenkla reglerna för konsumenter som handlar på nätet eller digitalt och för att underlätta e-handeln. anser att det är av stor vikt att de initiativ som tas på detta område säkerställer ett konsumentskydd som är lika högt eller högre än det konsumentskydd som gäller enligt svensk rätt. Miljö- och jordbruksutskottets synpunkter i protokollsutdrag Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar den tidigare kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiven /98/EG om avfall m.fl. (KOM(2014) 397) och luftvårdsdirektivet. Enligt bilaga 2 punkt 38 i kommissionens arbetsprogram ska avfallsförslaget dras tillbaka och ersättas med ett nytt och mer heltäckande förslag senast för att främja ett kretsloppssamhälle. Kommissionens förslag till luftkvalitetsdirektiv ska enligt bilaga 3 punkt 46 i kommissionens arbetsprogram revideras . Miljö- och jordbruksutskottet stöder den tidigare kommissionens förslag. Det finns ett stort behov av den föreslagna lagstiftningen, och det är angeläget att förslagen kan genomföras med en hög ambitionsnivå. Utskottet anser därför att förslagen inte ska dras tillbaka och ersättas med ett nytt eller revideras. framhåller inledningsvis att det välkomnar kommissionens strävan efter större öppenhet och lyhördhet gentemot medborgarna i sitt kommande arbete. Det är av stor vikt att subsidiaritetsprincipen respekteras. delar också kommissionens bedömning att medborgarna vill att EU inte ska lägga sig i lika mycket i frågor som medlemsstaterna kan sköta bättre och hantera på lokal och regional nivå. Utskottet hade också välkomnat en större grad av konkretisering i arbetsprogrammet. anser också att kommissionens övergripande ambitioner att minska regelbördan för företag genom fortsatt arbete med programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet) är välkomna. Enligt näringsutskottets uppfattning är detta ett nödvändigt och angeläget arbete. understryker näringsutskottet att regelförenklingsarbetet inte får leda till att grupper av företag ska kunna undantas från exempelvis arbetsmiljölagstiftning. När det gäller kommissionens prioriteringsområden En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar, En sammankopplad digital inre marknad samt En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas och de nya initiativ som kommissionen aviserat på dessa prioriteringsområden påminner näringsutskottet om vad det i andra sammanhang anfört om en väl fungerande inre marknad. Enligt utskottets mening är en väl fungerande inre marknad av avgörande betydelse när det gäller att stärka EU:s konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning till nytta för företag, arbetstagare och konsumenter. vill också framhålla vikten av att redan överenskomna åtgärder genomförs på ett korrekt sätt och i rätt tid i alla medlemsländer innan nya åtgärder beslutas. I fråga om prioriteringsområdet En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik konstaterar näringsutskottet att ambitionsnivån i den överenskommelse som slöts mellan EU:s stats- och regeringschefer om ett klimat- och energiramverk till 2030 är lägre än vad som hade varit önskvärt. I samband med att kommissionen har aviserat att man kommer att presentera konkreta planer för en energiunion vill utskottet också anföra att en långsiktigt hållbar och trygg energiförsörjning bäst uppnås genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större till-gång på förnybar energi. Detta är viktiga delar i kampen mot klimatutmaningarna, där EU bör inta en ledarroll globalt. När det gäller kommissionens prioritering med rubriken och balanserat frihandelsavtal med välkomnar näringsutskottet kommissionens arbete för ett sådant avtal. Likaså välkomnar näringsutskottet att kommissionen ställt sig bakom det initiativ till större öppenhet i förhandlingarna som initierats av kommissionär . Enligt näringsutskottets uppfattning är det angeläget att öka transparensen i denna typ av förhandlingar. instämmer i det som kommissionen skriver om att ett handels- och investeringsavtal mellan och inte får göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd, miljöskydd, socialt skydd, skydd av personuppgifter och kulturell mångfald. vill också påminna om att mandatet för förhandlingarna om frihandelsavtalet med stipulerar att parterna ska arbeta för ekonomisk utveckling, full och produktiv sysselsättning samt främja efterlevnad och effektivt genomförande av internationella arbetsrättsliga standarder. Ett frihandelsavtal med ska alltså inte urholka de gällande sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU. Utskottet vill i detta sammanhang därutöver påminna om vad det i andra sammanhang anfört på ett övergripande plan om vikten av öppenhet mot tredjeländer och att olika protektionistiska tendenser såväl inom som utanför EU motverkas. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan ske på öppna och likvärdiga villkor. konstaterar inledningsvis att efter den finansiella krisens utbrott är läget i ekonomin och på arbetsmarknaderna i EU fortsatt mycket allvarligt. Arbetslösheten har slutat öka, men läget på arbetsmarknaden förbättras inte i önskvärd takt. Arbetslöshetsnivån för EU-länderna var (säsongsjusterat) , vilket är en minskning med jämfört med samma månad föregående år. Skillnaderna mellan länderna är fortfarande stora. Särskilt oroväckande är det att långtidsarbetslösheten fortfarande ökar och att situationen för ungdomar på arbetsmarknaden är fortsatt svår. Klyftor mellan länder och mellan grupper riskerar att permanentas. Mot den bakgrunden anser arbetsmarknadsutskottet att tillväxt och jobb måste sättas högst på den politiska dagordningen. Utskottet välkomnar därför den inriktning på den ekonomiska politiken som kommissionen lanserar där ökade investeringar lyfts fram. Medlemsstaterna har och ska fortsatt ha det främsta ansvaret och verktygen för arbetsmarknadspolitiken. Men alla tillgängliga EU-medel och instrument måste mobiliseras för att hantera de utmaningar som står inför. anser att EU har en viktig roll i att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar. vill vidare framhålla att som de omedelbara utmaningarna måste mötas, måste också öka ansträngningarna för att klara de långsiktiga utmaningar som vi står inför. De utmaningar som identifierades inom ramen för 2020-strategin är fortsatt relevanta. En modern arbetsmarknadspolitik måste investera i kunskap för rörlighet och konkurrenskraft. Det är viktigt att arbetskraften rustas med rätt kompetens för att klara den globala konkurrensen. Utskottet vill också framhålla att ökad jämställdhet på arbetsmarknaden är en fortsatt förbisedd tillväxtfaktor – om kvinnor yrkesarbetade i samma utsträckning som män skulle bruttonationalprodukten kunna öka betydligt. Det är genom ökat deltagande och delaktighet, under goda villkor, som vi bygger framtidens arbetsmarknad. En politik för tillväxt och jobb får inte bygga på en press nedåt av arbetsvillkoren eller en försämring av arbetsförhållandena. Lika lön för lika arbete är övertygat om att arbetstagarnas och företagens rörlighet över gränserna är något mycket positivt som skapar möjligheter för många, såväl människor som företag, att utvecklas. Det är viktigt att riva hinder mellan EU-länder och i förhållande till länder utanför EU för att möjliggöra en ökad rörlighet över gränserna. Det finns länder och branscher där jobb inte tillsätts trots att arbetslösheten är hög. noterar också att det finns tecken på att matchningen på de europeiska arbetsmarknaderna har försämrats sedan krisens utbrott. som helhet har också ett långsiktigt behov av att säkra tillgången på arbetskraft, och insatser för att möta problemen på de europeiska arbetsmarknaderna är viktiga. Arbete i ett annat EU-land kan också ge enskilda individer möjlighet att förverkliga drömmar och att få berikande upplevelser. En ökad rörlighet på de europeiska arbetsmarknaderna är därför värdefullt för både individen och samhället. vill dock tydligt slå fast att denna rörlighet inte får ske till priset av social dumpning. Enligt arbetsmarknadsutskottet borde det vara en självklar utgångspunkt att de som arbetar i ska ha lika löner och lika villkor oavsett varifrån de kommer. Svenska villkor ska gälla alla som arbetar på den svenska arbetsmarknaden. Genom att valt att tolka bestämmelserna i utstationeringsdirektivet (och rådets direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster) som ett tak, där domstolen har angett en högsta nivå för de villkor som kan avkrävas ett gästande företag, har fackliga organisationers möjligheter att ställa krav på lika villkor inskränkts. anser att den svenska arbetsmarknadsmodellen måste värnas och att kollektivavtalens ställning måste stärkas. Det behövs politiska initiativ på EU-nivå för att uppnå detta. Med den nuvarande ordningen undermineras den svenska modellen. anser att det därför är mycket välkommet att kommissionens ordförande tydligt sagt att social dumpning inte har någon plats i unionen och att samma arbete på samma plats ska avlönas på samma sätt. ser fram emot att den riktade översyn av utstationeringsdirektivet som kommissionen ska göra resulterar i konkreta förslag på hur social dumping och lönepress nedåt kan förhindras. Det behövs ändringar som säkerställer direktivets karaktär av minimidirektiv så att likabehandling av löntagare kan säkras. menar utskottet att ett juridiskt bindande socialt protokoll också bör införas (se vidare bet. 2012/13:AU5, rskr. 2012/13:53). noterar att kommissionen i arbetsprogrammet anför att den vill fokusera på de frågor där EU har ett mervärde. Ett av de områden som påverkar EU-medborgarnas bedömning av EU är den befintliga lagstiftningen. Kommissionen vill därför minska regelbördan genom programmet för lagstiftningens ändamålsenlighet. instämmer i att det är viktigt att förhindra onödigt betungande administrativa bördor. Det är dock viktigt att framhålla att regelförenkling inte får ske på bekostnad av att arbetstagarnas skydd eller rättigheter påverkas negativt. Som en del i programmet för lagstiftningens ändamålsenlighet ingår en resultattavla där bl.a. medlemsstaternas genomförande av EU-lagstiftning ska följas upp. På arbetsrätts- och arbetsmiljöområdet kan EU endast anta minimi-direktiv, vilket innebär att medlemsstaterna har möjlighet att anta eller behålla regler som går längre och ger ett bättre skydd för arbetstagare än vad som anges i direktiven. I EU-direktiven på området sägs också att ett genomförande inte bör leda till att de skyddsnivåer vi redan har sänks. Syftet med minimidirektiven är att sätta en gemensam lägsta grundnivå, ett golv. En resultattavla som implicit kritiserar medlemsstater som väljer att använda sig av möjligheten att anta eller behålla regler som går längre innebär i förlängningen att den lägsta tillåtna skyddsnivån också blir den högsta. anser att en sådan ordning är oacceptabel. Det har tidigare inom ramen för kommissionens regelförenklingsarbete förekommit förslag om att undanta små och medelstora företag från lagstiftning, bl.a. på arbetsmiljöområdet. Det är mot den bakgrunden positivt att kommissionen anför att en minskning av regelbördan ska ske utan att sänka de höga nivåerna på det sociala skyddet. vill framföra att detta ska gälla alla arbetstagare i . Individens rätt till en god arbetsmiljö ska inte bero på storleken på företaget där han eller hon arbetar. har dubbla uppgifter när det gäller Europeiska unionen. För det första ansvarar utskottet för beredning av övergripande frågor som rör Europeiska unionen, såsom kommissionens arbetsprogram. För det andra ansvarar utskottet enligt riksdagsordningen för att följa EU-frågorna inom sitt beredningsområde som fackutskott. Utskottet vill understryka det positiva i att kommissionen presenterar ett arbetsprogram. Arbetsprogrammet ökar medlemsstaternas möjlighet att planera EU-arbetet, bidrar till öppenhet kring EU:s lagstiftningsprocess och ger medlemsstaternas nationella parlament en möjlighet att framföra synpunkter på kommissionens EU-prioriteringar och de frågor som är aktuella under det närmsta året. Beredningen av arbetsprogrammet i ger ledamöterna en möjlighet att debattera aktuella EU-frågor i kammaren. Utlåtanden är att betrakta som preliminära synpunkter som ger uttryck för rådande åsiktsförhållanden i för utlåtandebehandlingen. Utskottet välkomnar kommissionens arbetsprogram och anser, i likhet med regeringen, att flera av de prioriterade områdena är centrala. Som exempel kan nämnas åtgärder för ökad tillväxt och sysselsättning, åtgärder för att stärka den inre marknaden, energifrågor, en framåtsyftande klimatpolitik och EU:s roll som en stark global aktör. Utskottet noterar att jämställdhet, utvidgningsprocessen samt forskning och innovation har getts ett begränsat utrymme i arbetsprogrammet och framhåller att det är viktigt att även dessa frågor lyfts fram tydligt i kommissionens arbete. Vidare önskar utskottet, liksom i tidigare utlåtanden över kommissionens arbetsprogram, understryka vikten av att värna om ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden, däribland migration, frihandel och utvecklingssamarbete. Unionen måste hålla sina dörrar öppna i kontakterna med andra länder inom såväl utvidgningsprocessen som det östliga partnerskapet och Medelhavssamarbetet. Principen om att värna ett öppet bör därmed vara grundläggande i alla kommissionens initiativ och program. vill betona, vilket även framhålls i yttranden från justitieutskottet och näringsutskottet, vikten av att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras. delar kommissionens bedömning att medborgarna inte vill att EU ska ägna sig åt frågor som medlemsstaterna kan sköta bättre och hantera på nationell och regional nivå. Arbetsprogrammet är ett viktigt dokument för att tidigt kunna identifiera frågor som kommer upp på EU:s dagordning. Det är därmed också ett dokument som ger en översiktlig bild av vilka EU-frågor som kan ha anledning att återkomma till och följande år.