bet · H201KrU1 · 2015-02-02 00:00:00 — – främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Utskottet avvisar bestämt förslag till nya kulturpolitiska mål, som innebär en insnävning i förhållande till de nu gällande mål som antog (prop. 2009/10:3, 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Målen syftar bl.a. till att en mångfald av kulturuttryck ska prägla samhällets utveckling. En av förutsättningarna för att målen ska kunna uppnås är därmed att kulturpolitiken ska främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. En annan viktig förutsättning är att främja kvalitet och konstnärlig förnyelse. Utskottet anser att kulturen måste vara relevant och angelägen för hela befolkningen. Kulturpolitiken ska bidra till en ökad mångfald och ett mångfacetterat kulturutbud och därmed till större valfrihet för var och en. Att många olika erfarenheter, tankar och historier tas till vara och speglas är en förutsättning för en levande demokrati. Allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och att utveckla sina skapande förmågor ska främjas. Barns och ungas rätt till kultur ska uppmärksammas särskilt. Utskottet vill framhålla dels Skapande skola, dels den satsning som görs på musik- och kulturskolorna som ett viktigt inslag för att nå barn och unga. Vad gäller samtidskonstens förutsättningar är en av de kulturpolitiska prioriteringarna att förbättra villkoren för den nyskapande kulturen. Här kan påpekas att kulturskaparna överlag är högutbildade men har lägre inkomster än den övriga befolkningen och verkar på en förhållandevis osäker arbetsmarknad. Insatser för att vidga och stärka kulturskaparnas arbetsmarknad är därför avgörande. Allianserna på scenkonstområdet, som föreslås byggas ut, liksom centrumbildningarna bedriver ett viktigt arbete för att skapa arbetsmöjligheter och kompetenshöjande insatser. Utskottet vill understryka att ersättningarna inom kulturbudgeten för utfört konstnärligt arbete är en väsentlig del av kulturpolitiken, liksom att ha öppna och rättvisa stödsystem. Internationaliseringen av kulturlivet bidrar till ett ökat kontaktnät och därmed vidgad arbetsmarknad för konstnärer. Utskottet vill vidare framhålla att även kulturarvet har en framskjuten plats inom ramen för de kulturpolitiska målen. Kulturpolitiken ska nämligen också främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Lika tillgång till vårt gemensamma kulturarv bör ses som en demokratisk rättighet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:2895 yrkande 2. Mål för kulturpolitiken, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: antar nya kulturpolitiska mål. 2014/15:2895 av m.fl. (SD) yrkande 2. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi eftersträvar särskilt att göra kulturen tillgänglig för barn, gamla och personer med funktionsnedsättning. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill främja en positiv samhällsutveckling. Mot den bakgrunden anser vi att bör anta nya kulturpolitiska mål fr.o.m. : Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjligheten till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och för att knyta ihop natur och kultur. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken -främja kulturvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande -främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden -knyta ihop kultur, hälsa och natur- och kulturvård -särskilt beakta förutsättningarna för barn, äldre och personer med funktionshinder -säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektor och de däri verkande kulturarbetarna -främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Därmed bifaller motion 2014/15:2895 (SD) yrkande 2. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S) anför: Ett som håller ihop ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sa nej till vid valet . Eftersom har ställt sig bakom , , och förslag vad gäller utgiftsramar och inkomster, vilket innebär att ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för uppgår till 12 , har regeringens förslag till utgiftsram avslagits (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Socialdemokraterna, och ser fördelningen inom utgiftsområde 17 som en del av budgetpropositionens förslag och som en helhet. Att en majoritet i sänkte ramen för utgiftsområde 17 med innebär både att regeringens framåtsyftande kultursatsningar inte kan genomföras och att pågående verksamheter måste bantas. Vi avstår därför från att delta i beslutet angående anslagen på utgiftsområde 17. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av de goda erfarenheterna från den tidigare reformen med fri entré hade regeringen avsatt för att återinföra den fria entrén på vissa statliga museer. Entréreformen som pågick 2005 och 2006, och som avskaffades av den tidigare regeringen, gjorde det möjligt för nya grupper i samhället att ta del av det gemensamma kulturarvet. Det gällde inte minst grupper som sällan eller aldrig besöker ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster. Vi såg det som angeläget att åter skapa möjlighet för fler grupper att ta del av museernas skatter. Detta kan nu inte genomföras. Regeringens satsning på 2015–2018 för att ge barn och unga likvärdig tillgång till musik- och kulturutövande kan nu inte genomföras. Regeringen föreslog att ett bidrag skulle införas för att möjliggöra sänkta taxor inom de kommunala musik- och kulturskolorna. Vi kan konstatera att trots den kommunala musik- och stora betydelse saknas en övergripande strategi för samordning och utvärdering av verksamheten. Vår ambition var att införa en nationell strategi. Inte heller kommer satsningen med på för samverkan med musik- och kulturskolorna att genomföras. Förslaget innebar en vidareutveckling av den verksamhet som den tidigare regeringen startade. Behovet av att rusta upp våra miljonprogramsområden är stort. Regeringen hade föreslagit 2015 och totalt för kulturverksamhet i miljonprogramsområdena och konstnärlig gestaltning av områdenas boendemiljöer som en del i den större satsningen för att modernisera områdena på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Inte heller detta kan nu genomföras. Regeringen föreslog vidare att en nationell biblioteksstrategi skulle tas fram för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela biblioteksväsendet. –2018 avsåg man att anvisa i detta syfte. Av dessa medel hade regeringen beräknat till Kungl. för framtagandet av en nationell biblioteksstrategi och för att tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. skulle få för att främja läsfrämjande i samarbete med biblioteken. Också denna satsning uteblir . Vi anser att det är olyckligt med en neddragning på på anslaget Bidrag till Operan, , , , och . Neddragningen är inte heller närmare preciserad, vilket innebär att det inte går att bedöma vilka konsekvenser den får. En neddragning med görs på anslaget Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter. I huvudsak ska neddragningen göras på stödet till kulturtidskrifter. Detta kan innebära att bidraget till dessa minskas med från till ett annat. Detta kommer givetvis att få stora konsekvenser. Vi anser att stödet till kulturtidskrifter är en betydelsefull kulturpolitisk insats för att främja en kulturellt värdefull mångfald i utbudet av kulturtidskrifter. Regeringen hade avsatt 2015 (totalt ) för en utbildningsinsats om rasism. Forum för levande historia skulle i samverkan med genomföra en utbildningsinsats riktad mot samtliga grund- och gymnasieskolor om olika former av rasism i historien och . Inte heller detta kommer till stånd. Stödet till taltidningarna har kunna minskas till följd av den teknikutveckling som beslutade om (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:KrU1, rskr. 2012/13:106). Regeringen hade räknat med att stödet kunde minskas med 2015. föreslås en ytterligare minskning av anslaget med . Trots att Myndigheten för tillgängliga medier ska använda inom ramen för anslaget 3:2 till taltidningsverksamhet innebär det en minskning på denna verksamhet med , vilket vi anser är olyckligt. Inom ramen för regeringens föreslagna satsning på ett kunskapslyft föreslog regeringen att antalet platser på folkhögskolans allmänna kurser skulle utökas med 1 500 utbildningsplatser . För ändamålet avsattes . Dessa utbildningsplatser kommer inte till stånd. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om en god ekonomisk hushållning. I och med beslutet som togs i kammaren vill vi sverigedemokrater härmed tydliggöra vår ställning och vårt agerande. Vid voteringen i kammaren gav i första hand stöd till partiets eget budgetförslag som skulle ha inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bl.a. sjuka, personer med funktionsnedsättning, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer. De övriga partierna röstade ned vårt budgetförslag och stoppade de stora och fullt finansierade satsningarna på trygghet och välfärd med hänvisning till att man inte ansåg att finansieringen av dessa reformer borde ske genom minskad invandring. Enligt vår mening tydliggjorde man därmed att fortsatt massinvandring är viktigare än alla välfärdsreformer tillsammans. Efter att förslag fallit i voteringen kring statsbudgeten återstod endast de rödgrönas och allianspartiernas förslag. bedömning var att nettoeffekten för samhället av de bägge förslagen var likvärdig. Denna analys delas av bland andra , professor i nationalekonomi och ordförande i , som slagit fast följande ”Det finns egentligen inte några fundamentala skillnader mellan Alliansens och regeringens ekonomiska politik.” Med utgångspunkt i vårt ansvar för det svenska samhällets långsiktiga stabilitet och välstånd och det principbeslut som fattats av den sverigedemokratiska riksdagsgruppen om att hädanefter försöka stoppa varje budgetproposition som innebär att invandringen ökar ytterligare från de nuvarande, historiskt höga, nivåerna, valde vi att stödja allianspartiernas budgetmotion. Detta innebär inte att ställer sig bakom Alliansens budgetmotion i sak, utan detta var ett resultat av regeringens ovilja att inte ytterligare förvärra en politik som i grunden skadar hela det svenska samhället. Hade vi lagt ned våra röster hade vi med säkerhet låst fast landet vid en destruktiv politik . Vårt val och vårt agerande innebär också att om Alliansen skulle hålla fast vid sin politik utan att förändra den kommer vi framöver att hamna i ett liknande läge där vi också är beredda att fälla en eventuell alliansregering som lägger fram en lika samhällsskadlig invandringspolitik. För spelar kulturen en central roll i livet, politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där man särskilt beaktar rätten till kultur för barn, äldre och personer med funktionsnedsättnin. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhället. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla som vill främja en positiv samhällsutveckling. Eftersom har ställt sig bakom , , och förslag vad gäller utgiftsramar och beräkningar av inkomster, vilket innebär att ramen på utgiftsområde 17 uppgår till 12 , har den också avslagit förslag till utgiftsram som låg på 13 (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 17. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 17 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motioner 2014/15:2895 yrkande 1, 2014/15:2900, 2014/15:2944 yrkandena 4 och 5 och 2014/15:2960 yrkande 11. Vårt budgetalternativ innebär följande: Kulturövergripande verksamhet (1:1–1:7) anser att anslagsnivån till kulturövergripande verksamhet bör ligga på totalt 1 . vill inrätta en statlig kulturarvsfond (se nedan under nya anslag), och för att täcka de ökade administrativa kostnaderna i samband med inrättandet av fonden avsätter vi . Vi tillför också för arbetet med att ta fram och marknadsföra en nationell kulturkanon. Vi minskar vidare anslaget till med till följd av en omprioritering inom utgiftsområdet. Utöver Alliansens förslag tillför vi för att stärka verksamheten inom de kommunala musik- och kulturskolorna, och för framtagandet av och arbetet med en nationell biblioteksstrategi. Satsningen Kulturbryggan anser vi bör avslutas, vilket innebär en besparing på . Därutöver sparar vi på interkulturell verksamhet. tillför vi riktade till samisk kultur. tillför för att utöka satsningen Skapande skola till att omfatta även förskolan, och anser att dessutom bör satsas på för samarbete med den kommunala musik- och . Vi tillför vidare för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionsnedsättning. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med kartläggningen av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. Ytterligare vill vi tillföra för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning av icke-statliga kulturlokaler. Till följd av förändrat fokus för kulturpolitiken och avvecklat offentligt stöd till i första hand mångkulturalistiska verksamheter, beräknar vi kunna göra en besparing på inom ramen för Kultursamverkansmodellen. Teater, dans och musik (2:1–2:3) avvisar , , och förslag om minskning under dels anslaget 2:1 för att finansiera en kvalitetsförstärkning av scenkonstallianserna, dels anslaget 2:2 för att finansiera en permanentning av internationella musikprogram. anser vidare att ska tillföras för att i samverkan med kommuner, landsting och berörda aktörer föra ut fler föreställningar och kulturupplevelser över hela landet. vill anvisa till för att i ökad omfattning bevara och sprida kulturarvet samt levandegöra den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Av dessa medel anser vi att ska avsättas för att rädda och stärka i och till att bättre samordna visarkiven i . Litteratur, läsande och språket (3:1–3:4) avvisar , , och förslag om ökning till anslaget Myndigheten för tillgängliga medier. När det gäller anslaget Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter vill ha en mer omfattande sänkning än , , och . vill minska bl.a. litteraturstödet, undantaget stöd till utgivning av böcker på minoritetsspråk och stöd till skolklassiker, samt stöden till kulturtidskrifter. Vi anser att anslagsnivån ska ligga på . anser vidare att och folkminnen ska tillföras ytterligare . Av dessa vill vi att ska gå till att bl.a. höja ambitionsnivån när det gäller arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och när det gäller bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Av de 10 miljonerna ska medel också gå till att återstarta verksamheten vid Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i . Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) anser att medlen för uppdrag vad gäller konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön ska minskas med . Dessutom vill vi, mot bakgrund av principiella uppfattning, ha en minskning med för att dra ner på den statliga subventioneringen vad gäller samtidskonst och samtidskonstnärer. Med särskilt fokus på barn och unga vill vi intensifiera arbetet med att skapa intresse kring och sprida kunskap om äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. anslår för detta ändamål inom ramen för anslaget . Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Mot bakgrund av principiella hållning om att dra ner på den statliga subventioneringen av gäller samtidskonst och samtidskonstnärer minskar vi anslaget Ersättningar och bidraget till konstnärer. Vi anser att anslagsnivån ska vara . Vi anser vidare att anslagsnivån till bör ligga på . Kulturmiljö (7:1–7:3) föreslår en ökning av anslaget till med . Ökningen rymmer dels en återföring av tidigare minskade medel, dels en förstärkning av den arkeologiska verksamheten och kulturarvsforskningen i övrigt. Ökningen ska också täcka såväl kostnader i samband med införandet av ett svenskt fartygsvärn som ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning kring basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Slutligen avsätts riktade medel för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. Vi vill också ha en ökad satsning på kulturarvsforskning. anser att kulturarvsforskningen måste få ett större anslag. Vi anser att den kyrkoantikvariska ersättningen ska öka med . Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten syftar ökningen särskilt till att möjliggöra insatser för bevarande av det immateriella kyrkliga kulturarvet samt förbättrad vård och tillgängliggörande av äldre inventarier. Museer och utställningar (8:1–8:6) avvisar , , och förslag om en ökning av bidraget till Svensk Form på under anslaget Bidrag till vissa museer. vill att stödet till Statens världskulturmuseer ska minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Vidare vill vi minska stödet till med , i linje med partiets principiella hållning om att den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. Stödet till ökar vi med och stödet till Statens maritima museer ökas med . med , , Livrustkammaren och med Stiftelsen samt tillför vi vardera. Vi vill öka anslagen till Stiftelsen och Stiftelsen med vardera , och vi tillför och Ájtte, Svenskt fjäll- och samemuseum totalt i syfte att utveckla dessa verksamheter. I syfte att utveckla nya metoder för att levandegöra arkiv, utställningar och kulturarvets olika former tillför vi till Riksutställningar. Vi anser att rådgivning, ny teknik och interaktion, kommunikation och pedagogik är några områden där myndigheten kan stödja landets museer. Trossamfund (9:1–9:2) anser inte att anslaget stöd till trossamfund ska tillföras , och inte heller att anslaget till trossamfunden ska öka med . Vi vill i stället att stödet till trossamfunden ska minskas med , där minskningen avser bl.a. för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt, samt för de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet och för minskade administrationskostnader för stöd till trossamfunden. Medier (11:1–11:5) vill inte minska stödet till taltidningar, utan anser att medelsanvisningen bör vara . Ungdomspolitik (12:1–12:2) Stödet till nationell och internationell ungdomsverksamhet minskar vi med .