bet · H201JuU16 · 2015-03-19 00:00:00 — Genom förslagen i propositionen har bestämmelserna i de tidsbegränsade lagarna om hemliga tvångsmedel gjorts permanenta med vissa justeringar. () utövar tillsyn över brottsbekämpande myndigheters användning av hemliga tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet. Tillsynen ska säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med lagar och författningar och utövas genom inspektioner och andra undersökningar. Nämnden är också skyldig att på begäran av enskilda kontrollera om dessa har utsatts för hemliga tvångsmedel, och om detta har skett författningsenligt. I förra årets budgetbetänkande behandlade utskottet motionsyrkanden om att polisen måste utveckla relevanta indikatorer för måluppfyllelse och kvalitet inom polisen (bet. 2013/14:JuU1 s. 44–54). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till dels att regeringen redan gett i uppdrag att effektivisera verksamheten, dels att den kommande stora omorganisationen inom polisen inte borde föregripas. I betänkandet behandlades även motioner om personalhandledning (s. 45–54). Dessa avstyrktes med hänvisning till att frågor om personalhandledning är något som bör besluta om. I betänkandet behandlades även ett motionsyrkande om polisens värdegrundsarbete (s. 83–88). Utskottet, som inte fann anledning att göra något tillkännagivande om kompetens- och bemötandefrågor, avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottet (rskr. 2013/14:97). Av regleringsbrev framgår att regeringen anser att resultatuppföljningen inom delar av polisen har lett till ett fokus på enkelt mätbara insatser i stället för på verksamhetens kvalitet i förhållande till de uppgifter och mål som beslutats av och regeringen. Som ett led i en förbättrad verksamhetsuppföljning ska utveckla den interna styrningen för att säkerställa en verksamhet som håller hög kvalitet, är resurseffektiv och har ett tydligt medborgarfokus. Detta ska sedan ligga till grund för uppföljningen av verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av , och de 21 polismyndigheterna till en sammanhållen myndighet (Ju2014/2492/PO). Utvärderingen ska göras i förhållande till de mål som regeringen haft med reformen, att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete. Uppdraget ska delredovisas till regeringen respektive och slutredovisas . Den tidigare regeringen gav (dir. 2014:59) en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av polisens uppgifter i syfte att verksamheten ska renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på huvuduppgifterna att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt bekämpa brott. Utredaren skulle undersöka om och i så fall hur polisens uppgifter när det gäller hantering av djur kan överföras till en annan huvudman, undersöka om det finns ytterligare arbetsuppgifter som på ett lämpligare sätt kan utföras av någon annan huvudman i syfte att frigöra resurser för att förstärka den centrala polisverksamheten, med utgångspunkt i de överväganden som görs lämna fullständiga författningsförslag, redovisa vilka kostnader polisen har för de uppgifter som föreslås få en ny huvudman, beräkna vilka kostnader förslagen kommer att medföra hos en ny huvudman, och föreslå hur kostnaderna ska finansieras. Uppdraget skulle i den del som avser polisens uppgifter på djurområdet redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget i övrigt skulle redovisas . Regeringen har därefter i tilläggsdirektiv (dir. 2015:3) beslutat att utredningen bör slutredovisas . I tilläggsdirektiven anförs sammanfattningsvis att genom de förslag om hanteringen av djurärenden som utredaren väntas redovisa, tillsammans med de förslag om transporter och omhändertagande av berusade personer som bereds inom , är de områden som är rimliga och angelägna att flytta bort från polisen omhändertagna. Utrymmet för att ytterligare renodla polisens verksamhet är begränsat, varför det inte är befogat att särskilt utreda frågan vidare. Utredningen lämnade betänkandet Med fokus på kärnuppgifterna – En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet (SOU 2015:3). I årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1) behandlade utskottet motioner om en närvarande och lokalt förankrad polis. Utskottet anförde då följande. För att öka känslan av trygghet är det viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och att den löser vardagsbrotten, inte minst på landsbygden. Att på olika sätt säkerställa att polisreformens intentioner vad rör lokalt polisarbete i hela landet genomförs är viktigt. En mer lättillgänglig polis med större lokal förankring skulle bl.a. öka tryggheten och minska brottsligheten i våra landsbygdskommuner. Genom den pågående reformeringen av den svenska polisen ökar enligt utskottet möjligheterna att säkerställa en god bemanning i hela landet. Det kan i detta sammanhang finnas anledning att även se över möjligheten att skapa regionala resurser som är lätta att flytta vid olika polisiära arbetsuppgifter. Man bör dessutom verka för att polisen i samarbete med räddningstjänsten och civilsamhället säkerställer trygghet och säkerhet för boende på landsbygden. Frågan om vilka initiativ som förbereds för att säkerställa en ökad polisiär närvaro i hela landet i enlighet med polisreformens intentioner har avhandlats i en interpellationsdebatt , ip. 2014/15:160 och 2014/15:190 (prot. 2014/15:51). I sitt svar anförde inrikesministern bl.a. följande. Organisationsreformen av polisen kommer att skapa bättre förutsättningar för en effektiv, flexibel och enhetlig polisverksamhet. En av de viktigaste utgångspunkterna för arbetet med reformen är också att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten. När den nya organisationen nu byggs upp är målet enligt för nya att mer än hälften av polisregionernas verksamhet ska utföras i lokalpolisområden, med ökad polisiär närvaro i hela landet som följd. Lokalpolisområden med större mandat och mer resurser är därför kärnan i den nya . Genom att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten utifrån en lokal problembild skapas bättre förutsättningar för ökad trygghet och en effektiv brottsbekämpning. Även delar av den grova och organiserade brottsligheten kommer att kunna angripas från ett lokalt perspektiv. Den nya startade sin verksamhet . och den nye rikspolischefen måste nu ges tid och möjlighet att implementera den nya organisationen. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att löpande redovisa det fortsatta genomförandet av ombildningen. Jag kommer att noga följa detta arbete för att förvissa mig om att intentionerna med ombildningen uppfylls. Polisens hantering av anmälningar När det gäller anmälningar om brott har () uttalat att polisen har en principiell skyldighet att ta emot sådana anmälningar (se t.ex. JO 2010/11 s. 128). Huvudregeln är att polisen utan uppskov ska ta emot en brottsanmälan. En anmälan kan göras muntligen eller skriftligen hos vilken polismyndighet som helst. Någon prövning av det inträffade ska inte ske i samband med upprättandet av anmälan. Den prövningen ska i stället göras vid den efterföljande bedömningen av om det ska inledas en förundersökning eller inte. Utskottet behandlade och avstyrkte likalydande motionsyrkanden som de nu aktuella yrkandena 18 och 19 i motion 2014/15:3004 (SD) i betänkande 2012/13:JuU2. Utskottet anförde då att det vore bra om polisen kunde renodla sitt arbete, t.ex. genom en ökad samverkan med andra samhällsinstitutioner. Utskottet var dock inte berett att föreslå något tillkännagivande om att ge polisen utvidgade möjligheter att avvisa anmälningar. följde utskottet (rskr. 2012/13:28). Testverksamhet med anledning av medborgarlöften för den nya har genomfört ett pilotprojekt där tolv kommuner och en stadsdel tillsammans med polisen tagit fram s.k. medborgarlöften. Ett medborgarlöfte är vad polisen och kommunen tillsammans lovar medborgarna att göra för att det ska bli tryggare i just deras områden. har informerat om att utfallet av detta projekt har slutredovisats till rikspolischefen. Polisens användning av filmutrustning Övervakning med kamera kan ske genom användning av fjärrmanövrerade kameror. Sådan övervakning är reglerad i lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning och i 27 kap. . När det gäller polisens användning av s.k. handmanövrerade kameror föreskrivs i 28 kap. 14 § första stycket att den som är anhållen eller häktad får underkastas bl.a. fotografering. Närmare bestämmelser finns i förordningen (1992:824) om fingeravtryck m.m. Även andra personer kan under en förundersökning bli föremål för bl.a. en sådan åtgärd under förutsättning att det behövs för utredning av ett brott som kan följas av fängelse. När man tar till dessa åtgärder ska det alltid ske öppet i förhållande till den enskilde. Polisens användning av handmanövrerade kameror i övrigt är inte lagreglerad. uttalade i sitt betänkande Om buggning och andra hemliga tvångsmedel (SOU 1998:46 s. 74) att det står polisen fritt att använda handmanövrerade kameror, antingen de är dolda eller inte; det framhölls emellertid att det inte finns något positivt lagstöd för en sådan åtgärd. Beredningen för rättsväsendets utveckling har i delbetänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74 s. 305) föreslagit att det ska införas vissa regler i polislagen om polisens användning av handmanövrerade kameror. Denna reglering föreslås omfatta användning av såväl stillbildskameror som videokameror och tillämpas oberoende av om den teknik som används är analog eller digital. I slutbetänkande Särskilda spaningsmetoder (SOU 2010:103 s. 258 f.) anges följande. Det är mycket vanligt att de brottsbekämpande myndigheterna använder sig av filmning med handmanövrerad kamera i en spaningsoperation, oavsett om det sker i förundersökning eller i underrättelseverksamhet och oberoende av brottslighetens svårhetsgrad. Metoden kan i stort sett inte planeras utan måste situationsanpassas. filmas enskilda misstänkta och personer som dessa träffar. Även filmning in i eller strax utanför bostäder eller andra privata utrymmen förekommer. Vanligast är dock att filmningen äger rum i offentliga miljöer. Även stillbildskameror används. Beslut om att använda handmanövrerad kamera fattas av den enskilde polis- eller tulltjänstemannen och någon särskild dokumentation över användningen görs inte. Privatpersoner upplåter ibland utrymmen för att spaningsinsatsen ska kunna genomföras. För det fall bilderna har betydelse för utredningen redovisas de i förundersökningsprotokollet och används som bevis i rättegång. Säkerhetspolisens användning av handmanövrerade kameror skiljer sig inte från den som förekommer inom polisen i övrigt. Säkerhetspolisen har också framhållit att metoden är viktig för att på ett tillförlitligt och säkert sätt dokumentera de iakttagelser som exempelvis spaningspersonal gör i sitt arbete. har bl.a. haft i uppdrag att överväga en författningsreglering av de brottsbekämpande myndigheternas användning av sådana tekniska spaningsmetoder som utgör ett intrång i enskildas integritet eller av andra skäl bör lagregleras. Enligt utredningen (s. 265 f.) är ljudupptagning, bildupptagning och lokalisering av en person med hjälp av teknisk utrustning åtgärder som används av de brottsbekämpande myndigheterna och som det kommer att finnas ett stort behov av att använda även i fortsättningen. har regeringsformens skydd för den personliga integriteten skärpts på så sätt att det har införts ett nytt andra stycke i 2 kap. 6 § regeringsformen. I det nya stycket anges att var och en, utöver vad som i övrigt gäller enligt paragrafen, är skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten som sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Med hänsyn till detta och utvecklingen av praxis finns det enligt skäl att lagreglera användningen av ljudupptagning, bildupptagning och lokalisering av en person med hjälp av teknisk utrustning. I slutbetänkandet föreslås därför att vissa spaningsmetoder, bl.a. ljud- och bildupptagning, ska regleras i en ny lag om särskilda inhämtningsåtgärder i de brottsbekämpande myndigheternas verksamhet. slutbetänkande bereds inom . Detsamma gäller betänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74). Utskottet hanterade i samband med att allmänna motioner om polisfrågor behandlades under /12 ett motionsyrkande om att polisen borde få använda filmutrustning i tjänsten i större utsträckning för att öka rättssäkerheten för gripna och omhändertagna personer och förbättra skyddet för poliser mot felaktiga påståenden om polisens agerande (bet. 2011/12:JuU15 s. 17–19). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet mot bakgrund av att frågan om polisens användning av kameror var föremål för beredning och att denna inte borde föregripas. följde utskottet (prot. 2011/12:83). har upplyst om att det pågår ett samarbete mellan polisen och Försvarsmakten om hur man ska kunna använda varandras kompetens på bästa sätt när det gäller förmågan att hantera situationer med hemmagjorda bomber (IED, improvised explosive devices). Det är inte aktuellt att polisen ska överlämna denna kompetens till Försvarsmakten. Bestämmelser om Försvarsmaktens stöd till och Säkerhetspolisen vid terrorismbekämpning i form av insatser som kan innebära användning av våld eller tvång mot enskilda finns i lagen (2006:343) respektive förordningen (2006:344) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Myndigheters tillgång till varandras register har upplyst om att det numera finns lagliga förutsättningar för myndigheterna att ge varandra direktåtkomst till olika register. Den förra regeringen gav i uppdrag att ta fram ett system för sjöbaserad informationssamordning. Systemet som kallas Sjöbasis möjliggör ett informationsutbyte inom befintliga myndighetsstrukturer och ansvarsområden. I Sjöbasis samlas, bearbetas och utvecklas relevant sjöinformation i ett enda system och görs tillgänglig för de myndigheter som behöver den. På detta sätt undviks kostnadskrävande dubbelarbete när information måste hämtas från flera olika system. Den samlade och sammanställda informationen ger ett förbättrat beslutsunderlag i sjöverksamheten. Genom Sjöbasis samordnas dessutom informations- och underrättelsearbetet inom sjöövervakning effektivare. Sjöbasis samlar in sjölägesinformation från system i Försvarsmakten, och Havs- och vattenmyndigheten. Dessutom samlar man in sjöinformation från system i , , Transportstyrelsen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och geologiska undersökning. Polisens användning av hemliga tvångsmedel Beredningen för rättsväsendets utveckling föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 2005:38) att ett nytt tvångsmedel, hemlig dataavläsning, ska införas. Metoden innebär att det trots krypteringar och liknande åtgärder går att få reda på hur en dator har använts vid brott. För att skydda den personliga integriteten ska det krävas misstankar om särskilt grov brottslighet för att metoden ska få användas. Dessutom ska domstolarna fatta besluten, och integritetsskyddet ska bevakas av ett s.k. offentligt ombud. Betänkandet har remitterats och bereds inom . behandlar i sitt slutbetänkande Särskilda spaningsmetoder (SOU 2010:103) möjligheten att använda hemlig elektronisk övervakning av bl.a. fordon. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Brottsbekämpande myndigheters avgifter till teleoperatörer Före detta statsrådet anförde i ett frågesvar om brottsbekämpande myndigheters telekostnader (fr. 2013/14:175) bl.a. följande. I 6 kap. lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation finns det bestämmelser om att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät (operatörer) ska lagra uppgifter om teletrafik för brottsbekämpande ändamål. Av 6 kap. 16 e § lagen om elektronisk kommunikation följer att operatörer som är skyldiga att lagra trafikuppgifter har rätt till ersättning för kostnader som uppstår när brottsbekämpande myndigheter begär ut uppgifter. Ersättningen ska betalas av den myndighet som har begärt uppgifterna. Av förarbetena till lagstiftningen om lagring av trafikuppgifter (prop. 2010/11:46 s. 65 ff.) framgår att operatörerna ska stå för kostnader för lagring, säkerhet och anpassning av systemen. Det allmänna ska ersätta operatörer endast för de kostnader som uppstår vid varje enskilt utlämnande. I förarbetena anförs att de brottsbekämpande myndigheterna därmed får drivkrafter att inhämta trafikuppgifter bara då man anser det vara en effektiv metod som kan förväntas föra utredningsarbetet framåt. Polisen ska alltså inte betala mer till en operatör för utlämnande av lagrade trafikuppgifter än vad som kan motiveras av de kostnader som faktiskt orsakas operatören av utlämnandet. Ytterst kan frågan om ersättning för utlämnande i ett konkret fall komma under domstols prövning. Av 6 kap. 16 e § andra stycket lagen om elektronisk kommunikation följer att () får meddela föreskrifter om ersättning för utlämnande av lagrade trafikuppgifter. PTS har med stöd i den bestämmelsen beslutat om sådana föreskrifter, vilka innehåller specificerade priser för olika fall av utlämnanden och är bindande för alla operatörer. Mot bakgrund av detta finns det inte skäl för mig att vidta några ytterligare åtgärder. När det gäller motionsyrkandena om att utrusta polisen med hjälpmedel som kan ersätta skjutvapen, t.ex. elpistoler, noterar utskottet att har tillsatt en utredning som ska undersöka varför antalet skjutningar med dödlig utgång har ökat . I samband med detta ska det även göras en forskningsöversikt när det gäller mindre dödliga vapen och vilka erfarenheter andra länder har av dessa vapen. Mot denna bakgrund, och då utskottet inte finner anledning att ifrågasätta bedömning när det gäller polisens hjälpmedel vid våldsanvändning, avstyrker utskottet motionerna 2014/15:1220 (M) och 2014/15:1820 (M). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning när det gäller motionsyrkandet om lag och ordning i problemområden och anser således att det måste vara själv som ska avgöra när, var och hur dess resurser ska användas för att på bästa sätt uppfylla de mål för verksamheten som och regeringen har bestämt. Motion 2014/15:3004 (SD) yrkande 13 avstyrks därmed. Även när det gäller användningen av kräkmedel vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning, dvs. att tvångsmedicinering är ett allvarligt ingrepp i den kroppsliga integriteten som i vissa fall kan innebära en kränkning av förbud mot tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Motion 2014/15:3004 (SD) yrkande 14 avstyrks därför. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget i motion 2014/15:1783 (C) om en särreglering när det gäller vilken misstankegrad som ska fordras för kroppsbesiktning vid narkotikapåverkan. Motionen bör avslås. Utskottet anser alltjämt att frågan om hur gärningsmannabeskrivningar ska formuleras innefattar sådana överväganden som bör göras av själv, givetvis inom ramen för de lagar och andra regler som styr verksamheten. Utskottet avstyrker därför motion 2014/15:3004 (SD) yrkande 17. Motion 2014/15:2507 (SD) yrkandena 1 och 2 rör polisdatalagen och behandlingen av känsliga personuppgifter och användningen av sådana uppgifter som sökbegrepp. Utskottet står fortfarande bakom de överväganden som gjordes i samband med lagens tillkomst och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottet noterar med tillfredsställelse att () i regleringsbrevet fått i uppdrag att se över vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att riktlinjer och rutiner finns för behandlingen av personuppgifter i polisens kriminalunderrättelseverksamhet. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen . Dessutom avser man att inom ta fram en handlingsplan för hur det kan säkerställas att polisdatalagen tillämpas på korrekt sätt. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns anledning att göra något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motion 2014/15:1376 (MP) yrkande 12. Motionsyrkandet bör avslås. Som framgår ovan bereder man inom förslag om en reglering av polisens möjligheter att använda sig av brottsprovokation. bör inte föregripa denna beredning med ett tillkännagivande, och motionerna 2014/15:3004 (SD) yrkande 8 och 2014/15:262 (M) bör därför avslås. Utskottet vidhåller sin uppfattning att hur polisens uniformer ska se ut är en fråga för . Något tillkännagivande till regeringen bör därför inte göras med anledning av motionerna 2014/15:1014 (SD) och 2014/15:1108 (SD). Motionerna bör avslås. Utskottet har inte heller ändrat uppfattning när det gäller behovet av ett samordningsregister över stulna fordon. Motion 2014/15:699 (M) avstyrks därför. Utskottet har förståelse för önskemålet i motionerna 2014/15:1856 (M) och 2014/15:2150 (M) om att polisen bör ha rätt att genomsöka båtar på samma sätt som fordon för att söka efter vapen och andra farliga föremål. Detta skulle dock som utskottet tidigare konstaterat förutsätta att tillämpningsområdet för 20 a § polislagen utvidgades. Utskottet är inte berett att nu föreslå ett sådant tillkännagivande, varför motionerna avstyrks. När det gäller mängdbrott konstaterar utskottet att ett omfattande arbete pågår för att motverka sådan brottslighet. gjorde vidare ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (bet. 2014/15JuU1, rskr. 2014/15:77). Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl att för att göra ett tillkännagivande till förmån för vad som föreslås i motion 2014/15:1218 (M). Motionen bör avslås. Som beskrivits ovan framgår det av 1 kap. 17 § miljötillsynsförordningen att ska verka för samarbete mellan , och de myndigheter som svarar för tillsyn enligt . Något tillkännagivande om polisens skyldighet att samverka med andra myndigheter när det gäller miljöbrott är därför inte nödvändigt. Motion 2014/15:2455 (C) yrkande 2 bör avslås. Vidare har utskottet fått information om att det finns kontaktpunkter för miljöbrott och artskyddsbrott inom såväl Europol som . Utskottet finner därför inte heller skäl att ställa sig bakom förslaget i motionens yrkande 7 om att ska ge regeringen till känna att den ska verka för att sådana kontaktpunkter inrättas. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottet har tidigare, senast i samband med budgetbetänkande, behandlat motioner som rör djurrättsrelaterad brottslighet (bet. 2014/15:JuU1 s. 44–45). I betänkandet föreslogs ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet mot brott som begås av s.k. djurrättsaktivister ska prioriteras. följde utskottets förslag (prot. 2014/15:41). Mot denna bakgrund och eftersom det förekommer internationell underrättelseverksamhet inriktad på djurrättsrelaterad brottslighet anser utskottet inte att det är nödvändigt med något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motion 2014/15:1352 (C) yrkande 4. I motion 2014/15:2616 (M) begärs att en larmknapp på nätet ska införas i och inom EU för att motverka gromning, dvs. brottet kontakt med barn i sexuellt syfte. Utskottet ser givetvis allvarligt på denna brottslighet men anser mot bakgrund av det arbete som bedrivits inom , och som utskottet utgår från kommer att fortsätta inom den nya , inte att något tillkännagivande till förmån för förslaget i motionen är nödvändigt. Motionen bör avslås. Utskottet konstaterar att polisen och har ett väl utbyggt samarbete mot införsel av illegala vapen. Det finns därför inte anledning för utskottet att föreslå något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion 2014/15:2184 (S). Utskottet delar den uppfattning som motionärerna ger uttryck för i motion 2014/15:1486 (M) att det är viktigt att den narkotikasmuggling som sker inom ramen för näthandeln upptäcks i så stor omfattning som möjligt. Utskottet ser därför positivt på att och prioriterar arbetet mot narkotikasmuggling.