bet · H201TU8 · 2015-03-19 00:00:00 — Utöver kan förarprov även göras på ett antal mottagningsorter som erbjuder körprov (vissa behörigheter) och på en del orter även kunskapsprov. Den som vill göra körkortsprov kan boka provtider för kunskaps- och körprov via . och (båda M) pekar i mo-tion 2014/15:384 på att det för att få ta körkort i krävs att man klarar ett prov som innehåller två delar, kunskapsprov och körprov. Båda delarna av provet bokas vid samma tillfälle. Kunskapsprovet och körprovet görs på eller nära varandra , och man börjar alltid med kunskapsprovet. Oavsett resultatet på kunskapsprovet ska därefter körprovet genomföras. Två månaders giltighet börjar gälla från det första godkända provet, och både kunskapsprov och körprov måste vara godkända inom giltighetstiden . Om giltighetstiden har gått ut måste körkortsaspiranten göra om båda proven. Eftersom det ibland tar än att få nytt uppkörningstillfälle måste körkortsaspiranten skriva om kunskapsprovet, även om han eller hon redan både betalt och klarat kunskapsprovet. Missar körkortsaspiranten återigen en uppkörning ska båda proven göras om och betalas in på nytt och nya tider bokas in. I motionen framförs att frågan om förlängd giltighetstid på kunskapsprovet borde ses över (yrkande 1). I motionen efterfrågas vidare en utvärdering av vilka kostnader som förknippas med att ta körkort (yrkande 2). (M) framför i motion 2014/15:627 att den svenska förarutbildningen inte har förändrats mycket . Det som har tillkommit är en introduktionsutbildning och en riskutbildning. Motionären menar att det är ett större fokus på att klara av en växellåda än att ta del av och lära sig nyttja de säkerhetsförbättringar som utvecklas. Den nya generationens gröna fordon nyttjar helt andra tekniker än de bilar som är på gång att fasas ut ur vårt transportsystem. Enligt motionären är det nu dags att lyfta upp frågan om vad som lärs ut, och om inte även förarprovets läroplan bör ses. I motionen framförs att Transportstyrelsen bör ges i uppdrag att se över den svenska förarutbildningen. I motion 2014/15:633 pekar (M) på att Transportstyrelsen har infört en avgiftsbaserad tillsyn av trafikskolorna. Mo-tionären pekar på att trafikskolorna uppfattar Transportstyrelsens tillsynsavgift som orimligt hög och att de nya årliga tillsynsavgifterna för varje körkortsbehörighet som införts medfört att små trafikskolor i glesbygd tvingats skära ned på sin utbildningsbredd. Därmed försämras servicen i främst glesbygd märkbart och viktiga arbetstillfällen på mindre orter slås ut. Motionären anför vidare att antalet konkurser bland landets trafikskolor har ökat och att de höga tillsynsavgifterna spelar en roll i detta. I motionen efterfrågas en översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter för trafikskolor där tillsynskostnaden fördelas på samtliga körkortsbehörigheter tillsammans med egenkontroller och regelbundna internrevisioner. (S) anför i motion 2014/15:755 att dagens system med att körkortshandledare ska ha handledartillstånd kopplat till varje enskild kör-kortselev är utmärkt. Enligt motionären finns det dock ett antal handledare som ansöker och beviljas ett så stort antal handledartillstånd att det finns starka skäl att anta att det rör sig om en inkomstbringande rörelse trots att det i flera av dessa fall inte finns registrerade företag eller deklarerade inkomster för detta. Motionären konstaterar att det inte finns någon koppling mellan uppgift om beviljade tillstånd mellan Transportstyrelsen och . För att komma till rätta med ovan nämnda problem efterfrågar motio-nären en översyn av hur Transportstyrelsen kan lämna information till om personer med ett stort antal beviljade körkortshandledartillstånd. I motion 2014/15:969 av (M) framförs att det har blivit alltmer komplicerat att ta körkort då nya krav ständigt tillförs och kostnaderna ökar. Motionären pekar på behovet av körkort bl.a. för personer som bor på landsbygden och olika yrkeskategorier samt att många ungdomar inte har råd att ta körkort. Motionären menar att många nya krav som tillförts regelverket kring körkortsutbildning säkert är väl motiverade var för sig men att kraven sammantaget blir alltför betungande, inte minst ekonomiskt. I mo-tionen efterfrågas en översyn av hela regelverket, med målet att förenkla körkortsutbildningen och göra den mindre kostsam. (SD) framför i motion 2014/15:1004 att det är en omständlig och kostsam procedur innan man har sitt mc-körkort i sin hand. För den moped- och motorcykelintresserade ungdomen krävs det hela fyra uppkörningar/prov om man ska ta körkort i alla moped- och motorcykelklasser. Först en teori- och körutbildning för EU-moped, vanligen för 15-åringar. Enligt motionären borde det räcka med en uppkörning för tung/mellantung motorcykel i stället för som två uppkörningar. Vidare borde enligt motionären förarprovsbiten gällande krypfart utredas. I motionen efterfrågas även en översyn av om uppkörningens delar kan brytas i två då körprovet består i en praktisk del på bana och en del i trafikmiljö. Motionären menar att i det fall man blir godkänd på manöverprovet men underkänd på trafikprovet borde man inte behöva göra om manöverprovet vid nästa uppkörning då man redan påvisat och godkänts för detta. I motionen efterfrågas en modernisering av regelverket för uppkörning på motorcykel. (M) konstaterar i motion 2014/15:1289 att de nya reglerna för att ta körkort efter EU-direktivet är både komplicerade och kostsamma. Motionären efterfrågar en omedelbar utvärdering av de nya kraven för att ta mc-körkort enligt EU-direktivet (yrkande 1). I motionen efterfrågas vidare förslag på hur systemet för mc-körkort kan förbättras (yrkande 2). I motionen efterfrågas också en undersökning av möjligheten att kan bli försöksland i EU för ett nytt system för att få mc-körkort (yrkande 3) (S) pekar i motion 2014/15:1448 på att köerna för förarprov har varit påtagliga på många orter i landet. servicemål innebär att för förstagångsprov på kontorsorterna ska kunskapsprov B erbjudas och körprov B från tiden för kunskapsprovet. Motionären konstaterar att när detta inte går att leva upp till blir det en ryckighet för både körskolan och körkortsaspiranten eftersom utbildningen inte kan planeras på ett optimalt sätt. Mot denna bakgrund efterlyser motionären en översyn av hur service till de kommuner där körkortsprov genomförs fungerar. (KD) framför i motion 2014/15:1868 att andelen unga som tar körkort är lägre än tidigare samt att detta i hög grad påverkar möjligheten att få arbete. Motionären framhåller vidare att det är en kostsam investering att ta körkort och att det behövs en översyn så att det blir mer effektiv undervisning som även ger större möjligheter för elever med olika särskilda behov. Detta kan avse såväl fysiska funktionsnedsättningar som kräver tekniska och praktiska lösningar som neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) som kan behöva ett särskilt upplägg av både de teoretiska studierna och körlektionerna. Motionären pekar vidare på att det ändå kan uppstå problem vid NPF då körkortet ska omprövas eller oftare, vilket blir kostsamt då det bl.a. krävs läkarintyg till Transportstyrelsen inför omprövningen. Vidare kan det finnas osäkerheter i och med att det kan vara olika läkare som gör bedömningar och utformar intyget till Transportstyrelsen. I motionen efterfrågas en utredning av möjligheten för ungdomar med särskilda behov att få ta och behålla sitt körkort. och (båda S) betonar i motion 2014/15:1937 att körkort är en nödvändighet för dem som arbetar inom olika branscher, bl.a. vård och omsorg. Tillgång till körkort gör det också möjligt att kunna ta arbete inom ett större område eller på obekväm arbetstid när tillgången till allmänna kommunikationer är liten. Att inte ha körkort försvårar avsevärt ungas möjlighet att få ett arbete, eftersom körkort är ett av de viktigaste kraven för många jobb . Motionärerna konstaterar att en undersökning från Arbetsförmedlingen visar att antalet arbetslösa unga i landet som saknar körkort har ökat och att andelen körkortslösa nu uppgår till inom denna grupp. Enligt motionärerna är det samhällets sak att ge unga de rätta förutsättningarna för att komma in på arbetsmarknaden, och det är därför angeläget att undersöka hur körkortsutbildning blir möjlig för alla oavsett familjens ekonomi eller social bakgrund. I motionen efterfrågas initiativ som ger fler ungdomar möjlighet att ta körkort. (M) pekar i motion 2014/15:2585 på att andelen unga som skaffar körkort har minskat kraftigt och att statistik från Arbetsförmedlingen visar att av landets arbetssökande ungdomar mellan saknar körkort. Motionären framför vidare att avsaknaden av körkort minskar möjligheten att komma in på arbetsmarknaden och att alltför många ungdomar därför riskerar att ofrivilligt uteslutas från arbetsmarknaden. Enligt () är kostnaden för att skaffa körkort den viktigaste faktorn för att många unga inte gör det. I motionen framförs att det finns många erfarenheter både i och utanför av hur man kan underlätta och göra det billigare att skaffa körkort. Inom körkortsutbildningen för tyngre fordon används exempelvis i allt större utsträckning simulatorer för att minska kostnaderna och klimatpåverkan. Enligt motionären bör fler gymnasieprogram, såsom vård och omsorg, inkludera körkortstagande för att på så sätt enklare skapa jobb för unga, i detta fall exempelvis i . Därtill bör möjligheten att erbjuda körkort som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, med viss självfinansiering via t.ex. CSN-lån, ses över. I motionen föreslås att fler insatser bör övervägas för att göra det enklare för unga människor att skaffa körkort. m.fl. (S) pekar i motion 2014/15:2794 på att antalet unga som tar körkort har minskat kraftigt . Enligt arbetsförmedlingen är det svårt för unga utan körkort att ta sig in på arbetsmarknaden, och på landsbygden är körkort mer eller mindre nödvändigt för att kunna bo och jobba. Motionärerna konstaterar att det är dyrt att ta körkort i . För många unga är det nödvändigt att ha ett jobb för att kunna bekosta ett körkort som de behöver ha körkort för att få jobb. Enligt motionärerna har körkortet blivit en klassfråga då många unga och deras föräldrar inte har råd att betala vad ett körkort kostar. Vidare anförs att om fler unga skaffar körkort ökar också chanserna att de vill bo och leva i landsbygdslän, vilket stärker hela . I motionen efterfrågas därför initiativ som ger fler ungdomar möjlighet att ta körkort. Väntetider och kostnader för att ta körkort har återkommande behandlat frågor om körkort och körkortsutbildning, (bet. 2013/14:TU9). Utskottet vill nu liksom tidigare påminna om att införandet av ett sammanhållet prov för körkort bl.a. grundas på tidigare erfarenheter av att stora tidsglapp mellan teoriproven och körproven innebar att man i allt högre grad såg försämrade resultat. Ett syfte med införandet av ett sammanhållet prov var därför att man förutom bättre inlärning också skulle minska omproven och bidra till att minska köerna. Utskottet vill nu liksom tidigare även peka på att det har gjorts en uppföljning av de nya reglerna som tydligt visade att eleverna kom betydligt bättre förberedda till proven och att andelen som klarade teoriprovet och körkortsprovet vid första försöket ökade med respektive . Utifrån att det har kunnat konstateras att det är långa väntetider för att avlägga körkortsprov beslutade regeringen att ge i uppdrag att se över förutsättningarna för kortare väntetider för körkortsprov. redovisade en rapport till regeringen avseende det genomförda uppdraget att se över förarprovsverksamheten (TRV 2014/8262). I rapporten redovisade ett antal åtgärder för att komma till rätta med köproblematiken, bl.a. att 40 trafikinspektörer och extrapersonal nyrekryterats samt att semestrar flyttats. Vidare har öppettiderna och kvällar utökats, en nationell provdag hållits och resurser har omfördelats i landet. har även förstärkt informationen och dialogen med trafikskolornas branschorganisationer. –ökade andelen körprov jämfört med , vilket motsvarar nära 9 000 prov. Utskottet välkomnar de åtgärder som har vid-tagit och som inneburit att fler prov kunde genomföras än . Utskottet vill här även uppmärksamma att uttalat målsättningen att ska ingen behöva vänta på att få göra kunskapsprovet för B-körkort och ytterligare maximalt för för själva uppkörningen. Om en körkortselev blir underkänd på det första kunskaps- eller körprovet ska eleven vara garanterad minst två tillfällen till omprov innan giltighetstiden går ut. När det gäller nuvarande servicelöfte för behörighet B innebär detta att för första kunskapsprovet erbjuds och för körprovet från tiden för kunskapsprovet, på någon av huvudorterna och förutom och och nyår. Om ett av förstagångsproven inte är godkänt utlovas för minst ett omprov på någon av huvudorterna. Enligt den information utskottet har fått från kommer ett nytt servicelöfte att införas successivt, och det kommer att gälla , i hela landet och innebär att lovar den som bokar sitt första förarprov för behörighet B för kunskapsprovet och för körprovet senast från kunskapsprovet, på någon av provorterna. Om det första kunskapsprovet eller körprovet inte är godkänt är målet att kunna erbjuda minst två omprov inom giltighetstiden . Utskottet ser med tillfredsställelse på de åtgärder som har vidtagit och de nya målsättningar som har formulerats. Utskottet förutsätter att myndighetens förarprovsverksamhet även fortsättningsvis kommer att ha ett förhållningssätt som präglas av flexibilitet och att utbudet av provtillfällen fortsättningsvis anpassas till efterfrågan så att den problematik som har funnits med s.k. flaskhalsar under vissa tider inte fortgår. Utskottet vill även betona att det är viktigt att det finns ett bra utbud av provtillfällen i olika delar av landet. När det gäller att göra det lättare för unga att ta körkort kan utskottet konstatera att denna fråga har varit föremål för utskottets beredning , (bet. 2013/14:TU9). Utskottet uttalade då förståelse för att det kan vara angeläget för unga att ta körkort och att det för vissa kan uppfattas som en kostsam investering. Utskottet pekade vidare på att det är positivt om ungdomar tar körkort eftersom det leder till större möjligheter att få arbete och gör det möjligt att bo i regioner som saknar alternativa transportmedel. Utskottet framhöll dock att det är viktigt att de krav som ställs på den enskilda trafikanten utgår från högt ställda ambitioner för trafiksäkerhetsarbetet och att denna syn måste prägla alla överväganden som rör körkorts- och utbildningsfrågor. Utskottet påtalade också att aktuella forskningsresultat samt utvecklingen i samhället måste beaktas, vilket innebär att nya moment tillförs utbildningen som moment som har blivit obsoleta ur trafiksäkerhetssynpunkt tas bort från körkortsutbildningen. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. När det gäller frågan om vad staten gör för att fler ungdomar ska kunna ta körkort har utskottet fått uppgift från att det bl.a. har gjorts en förenkling för gymnasieelever inom fordonsprogrammet samt anläggnings- och byggprogrammet att ta yrkesbehörighet genom att det har öppnats upp för fler kompetenser. Från har man även pekat på att det nu även har blivit möjligt för elever att inom ramen för gymnasieutbildningen kunna tillgodogöra sig yrkeskompetens inom buss och taxi. Enligt finns det däremot inte några särskilda ekonomiska medel för att fler ungdomar inom sin gymnasieutbildning ska kunna ta körkort. När det gäller frågan om körkort för gymnasieelever mer generellt har detta enligt departementet ansetts svårt att förena med sunda konkurrensförhållanden för trafikskolorna. Möjligheter för ungdomar med särskilda behov att ta körkort I Transportstyrelsens föreskrifter för körkortsinnehav vid olika sjukdomar och funktionsnedsättningar (TSFS 2013:2) finns regler om körkort för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF). När det gäller möjligheten för ungdomar med särskilda behov att ta körkort har Transportstyrelsen redovisat följande till utskottet. Sådana diagnoser som adhd och Aspergers syndrom samt andra störningar inom autismspektrum efterfrågas i den hälsodeklaration som en sökande ska avge för att få körkortstillstånd. De som svarar ja på frågan avkrävs ett läkarintyg som ska belysa allvarlighetsgraden av tillståndet. Av alla som har t.ex. adhd är det som bedöms ha så allvarliga konsekvenser i det dagliga livet att frågan om körkortsinnehav ifrågasätts. Enligt Transportstyrelsen handlar det då ofta om samsjuklighet eller om missbruk av droger/alkohol samt kriminalitet som uttryck för allvarlig impulskontrollstörning. En inte oansenlig del av unga pojkars ökade risk för olycksinblandning av kör-kortsinnehav kan förstås i ljuset av dessa tillstånd. De som nekas körkortstillstånd får enligt Transportstyrelsen ofta beskedet att återkomma efter genomförd behandling eller sedan ökande mognad gett minskade konsekvenser av tillståndet. För en mindre andel av dem som har sådana tillstånd som kräver tablettbehandling med centralstimulantia (oftast olika former av amfetamin) krävs att man, sedan man fått sitt körkort, styrker den fortsatta lämpligheten och följsamheten till läkarens ordinationer av läkemedel med nya läkarintyg. Enligt Transportstyrelsen innebär dessa läkarintyg i allmänhet inte någon större extra kostnad eftersom den fortsatta behandlingen med läkemedel ändå kräver årliga läkarbesök. Dessa läkarintyg om fortsatt god effekt av behandling kan också vara helt kortfattade. För en del individer med allvarligare former av sådana tillstånd är läkemedelsbehandlingen en förutsättning för den trafikmedicinska lämpligheten. Enligt Transportstyrelsen har myndigheten för gruppen i övrigt vidgat kretsen av läkare som kan bedömas ha tillräcklig kompetens att skriva de intyg som krävs, särskilt när det är en diagnos som ställts under skolåren och är aktuell. Enligt Transportstyrelsen har myndigheten haft ett aktivt och gott samarbete med patientföreningen och nått samförstånd i alla dessa frågor. Utskottet välkomnar detta. När det gäller körkortsutbildningen framför Transportstyrelsen att myndigheten inte rår över de former som den bedrivs i. är körning med föräldrar volymmässigt övervägande även i dessa grupper, och för vissa av dessa personer krävs det för att klara utbildningens krav samt teoriprov och uppkörning. Transportstyrelsen pekar på att det finns trafikskolor som profilerat sig mot denna grupp av elever men att det är fri etablering och därmed ställs inte andra krav när det gäller hur man övningskör i denna grupp jämfört med andra. Krav på att övningskörning endast skulle kunna ske på trafikskola har förts fram från läkarhåll, men detta är enligt Transportstyrelsen inte möjligt. I den mån personer med sådana diagnoser har de skäl som finns för att medges t.ex. muntligt teoriprov medges dessa personer sådana hos . Transportstyrelsen hänvisar även till svensk vetenskaplig kunskap om att svårigheterna att ta körkort sedan man fått sitt körkortstillstånd i dessa grupper avspeglar reella svårigheter i trafiken samt trafiksäkerhetsrisker som det inte kan ges undantag i från. När det gäller kravet på att kontinuerligt belysa den fortsatta läkemedelsbehandlingens effekter genom läkarintyg konstaterar utskottet att Transportstyrelsen anser att kraven inför en förestående föreskriftsrevision 2015 kan ändras på så sätt att de upphör efter några kontroller om förhållandena är stabila enligt den medicinska bedömningen. Vad gäller körkortsutbildningen för motorcyklister vill utskottet inledningsvis peka på att detta regleras genom gemensamma regler i ett EU-direktiv för körkort som beslutades , förhandlingar mellan medlemsstaterna (2006/126/EG). Reglerna i direktivet är minimikrav, som alla medlemsstater måste skriva in i sina lagar. Detta innebär att varje medlemsland får införa hårdare krav, men inte lindrigare. Utskottet noterar att har valt att enbart tillämpa minimireglerna för motorcykel. Döds- och skaderiskerna för motorcyklister sågs som ett stort problem i hela , inte bara för dem som körde motorcykel utan också för konsekvenserna för sjukvården, anhöriga och samhället i stort. Man åberopade samstämmig statistik från medlemsstaterna som stöd för förslaget. Detta delförslag i direktivet, som handlar om alla behörigheter, var inget som ifrågasattes av medlemsstaterna, utan det bedömdes som väl motiverat. Utskottet noterar att antalet nya körkortstagare på motorcykel i ökade 2014 jämfört med , då direktivets nya regler tillämpades . godkändes 7 715 körprov för mc-körkort jämfört med 8 463 . Utskottet kan konstatera att det är möjligt att få alla moped- och mc-behörigheter med ett enda förarprov eftersom den som tar en tyngre behörighet så att säga får de lättare på köpet. Detta förutsätter att personen har åldern inne för den högre behörigheten. Om en person vill ha samtliga behörigheter så fort som möjligt måste dock personen förutom utbildningen göra flera förarprov: kunskapsprov för AM (), kunskapsprov och körprov för A1 (), körprov A2 () och körprov för behörighet A (). Syftet med proven är att de ska säkerställa att man har de kunskaper och färdigheter som krävs för att framföra det fordon som behörigheten ger rätt att köra, och det räcker därför inte med körning eller prov på ett mindre fordon om man ska få behörighet att köra de största motorcyklarna. Utskottet kan konstatera att det stegvisa tillträdet för mc-körkort har en motsvarighet i tillträdet för nya körkort för den personbilist som vill börja köra bilar. När det gäller frågan om manöverprov är detta också ett minimikrav som anges för körkortsprovet i nämnda EU-direktiv. Manöverprovet ska ingå som en del i hela provet, och om man har blivit underkänd på något annat vid ett körprov ska man kunna visa att körkortstagaren kan manövrera även vid nästa prov. Det är på samma sätt som om man t.ex. kör rätt i cirkulationsplatser i ett första prov ändå måste klara det vid ett eventuellt omprov. Enligt den infor-mation utskottet har fått från Transportstyrelsen är fördelen med att manöverprovet ingår i hela provet att körkortstagaren trots svagheter i manöverprovet kan få en chans att visa att det fungerar i trafiken och därmed bli godkänd vid en helhetsbedömning. Om provet i stället delas upp i två delar är det enligt Transportstyrelsen rimligt att anta att många fler skulle bli underkända på manöverprovet, som två prov sannolikt skulle bli dyrare än ett. Utskottet finner ingen anledning att ifrågasätta den bedömning som Transportstyrelsen gör av att förslaget på fler delprov troligen inte skulle gynna körkorts-tagaren. Det tredje körkortsdirektivet började tillämpas av medlemsstaterna . Arbetet med att utforma nästa körkortsdirektiv planeras att starta . På EU-nivå pågår inför detta ett arbete (Riderscan) där man bl.a. följer upp effekterna av det tredje körkortsdirektivet. Nationellt pågår ett arbete (på uppdrag av ) där Transportstyrelsen tillsammans med tittar på manöverprovet för motorcykel. Avsikten är att man försöker förbättra utbildning och prov så att ett ökat fokus läggs på de områden inom motorcykelkörning där det är störst olycksrisk. Det ska bl.a. åstadkommas genom att försöka minska dagens stora fokus på lågfartsprov (krypkörningen). Från Transportstyrelsen tror man att detta i sin tur kan bidra till att minska problematiken med kvinnors sämre förutsättningar att klara körprovet för motorcykel. Det kan här noteras att VTI fick i uppdrag av regeringen att i samarbete med de berörda parterna analysera körkortsproven ur ett genusperspektiv. I den rapport som presenterades framkom bl.a. att det finns skillnader i provresultat för kvinnor och män, särskilt när det gäller körprov för tung motorcykel. Enligt Transportstyrelsen finns det ännu inte något färdigt förslag på regeländringar. Enligt den information utskottet har fått avser däremot Transportstyrelsen att lägga fram ett förslag på remiss .