bet · H301UbU2 · 2015-11-27 00:00:00 — Resterande intäkter bestod av finansiella intäkter och intäkter av bidrag. Inbetalda avgifter bestod främst av påminnelseavgifter, expeditionsavgifter och uppläggningsavgifter. Utgifterna för verksamheten vid () uppgick till ca . ÖKS hanterade drygt 5 300 ärenden, en ökning med ca 100 ärenden jämfört med föregående år. Regeringens resultatanalys för studiestödet presenteras nedan. Analysen utgår från målen för studiestödet och de olika delar av måluppfyllelsen som indikatorerna mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 19–32) gör regeringen en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. De indikatorer som regeringen återger i analysen markeras med kursiv stil nedan. För studiestödsadministrationen redovisas inte någon indikator, men regeringen kommenterar ärendehanteringen vid CSN och ÖKS. Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Antalet studerande med studiehjälp har fortsatt att minska, vilket kan förklaras av minskande ungdomskullar. Antalet vuxna studerande med studiemedel på grundskolenivå har i stort sett varit oförändrat . Antalet vuxna studerande med studiemedel på gymnasial nivå ökade dock. Ökningen kan delvis förklaras av att fler som saknar fullständig gymnasieutbildning söker sig till utbildning. De som fick det högre bidraget för studerande som saknar gymnasiekompetens stod för halva ökningen av antalet studiemedelstagare på denna nivå. En ökad invandring och stora ungdomskullar som lämnat gymnasieskolan är också faktorer som bidragit till ökningen. Den högre bidragsnivån inom studiemedlen syftar till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. Antalet studerande på grundskolenivå med den högre bidragsnivån minskade med 400 studerande jämfört med föregående år. Eftersom antalet studiemedelstagare i princip var oförändrat minskade andelen studiemedelstagare med den högre bidragsnivån från . Antalet studerande på gymnasial nivå med den högre bidragsnivån har dock ökat med 4 500 studerande . Totalt sett har antalet studerande med den högre bidragsnivån ökat . Ökningen kan enligt regeringen sannolikt delvis förklaras av satsningen på den högre bidragsnivån till vissa arbetslösa ungdomar . får den högre bidragsnivån även lämnas inom ramen för satsningen på vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för behörighetsgivande studier på grundskolenivå eller gymnasial nivå. har antalet ungdomar mer än fördubblats och den stora ökningen beror enligt regeringens analys sannolikt till stor del på att satsningen nu fått ett större genomslag och i större utsträckning når den avsedda målgruppen. Antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå har aldrig varit högre, vilket bedöms bero på demografiska faktorer och det rådande arbetsmarknadsläget för ungdomar. till åldersstrukturen har andelen studiemedelstagare minskat. Minskningen beror främst på att de ungdomskullar som lämnar gymnasieskolan har minskat . är dock mer än hälften av studiemedelstagarna () . har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Antalet utlandsstuderande med studiemedel var det högsta antalet . Det var också det som antalet ökade. Ökningen beror enligt regeringen sannolikt även här på de stora ungdomskullar som har lämnat gymnasieskolan . Antalet sökande per plats vid svenska utbildningar kan antagligen också förklara ökningen. Lånebenägenheten har minskat efter studiestödsreformen , men har ökat något . Minskningen kan bl.a. förklaras av att de studerande efter studiestödsreformen gör en mer rationell bedömning av kostnaderna för lånet. Detta beteende kan nu vara på väg att förändras. Tidigare studier som CSN har gjort visar bl.a. att 2009 svarade av låntagarna att de inte påverkades av att studielånet skulle betalas tillbaka. Vid den senaste undersökningen 2013 hade denna andel ökat till . Likaså har de som svarat att de lånar mer än de egentligen behöver för sitt uppehälle ökat något. har lånebenägenheten ökat och 2014 var den . har det skett förändringar i åldersstrukturen på studiemedelstagarna. Andelen studerande som mer sällan tar lån har minskat, som andelen 25–34-åringar, som oftare tar lån, har ökat. Studerande som är eller äldre har oftare än andra ekonomiskt stöd från en partner eller har arbetsinkomster. Män med studiemedel tar oftare lån än kvinnor, vilket har varit en trend . ökade antalet studerande med tilläggslån och andelen studerande med tilläggslån. Ökningen beror dels på att antalet studerande har ökat, dels på att även deltidsstudier ger rätt till tilläggslån fr.o.m. . Regeringen framhåller sammanfattningsvis att studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Antalet studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan enligt regeringen fortsatt anses vara på en hög nivå. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är regeringens samlade bedömning att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studiestödet ska verka selektivt rekryterande, dvs. det ska göra att individer från vissa grupper som annars inte skulle ha gjort det börjar att studera. Studerande inom gymnasieskolan kan få ett extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget, trots att det totala antalet studerande med studiehjälp minskade. Det är betydligt fler män än kvinnor som får det extra tillägget. Detta kan förklaras av att många ensamkommande flyktingbarn är pojkar. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. Denna utveckling fortsatte . Resultatet av en undersökning som CSN genomförde visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Det är nu oftare fråga om studerande barn i nyanlända familjer eller ensamkommande flyktingbarn, jämfört med tidigare då de studerande levde i hushåll med en ensamstående förälder. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. Studiemedlens rekryterande kraft varierar mellan olika studerandegrupper. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha börjat att studera utan studiemedel är studerande med barn. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. Antalet studerande som fick tilläggsbidrag ökade 2014 jämfört med . Detta beror främst på en ökning av andelen äldre studerande. Könsfördelningen bland dem som får tilläggsbidrag har bara förändrats marginellt under de år som tilläggsbidraget har funnits. var av dem som fick tilläggsbidrag kvinnor. Mot bakgrund av resultatet av de indikatorer som redovisats är regeringens bedömning att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. Studiestödets effekt på samhällsekonomin Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är därför viktigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. Antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp ökade 2014 jämfört med föregående år. CSN har i en tidigare studie visat att många som har rätt till nedsättning av årsbeloppet låter bli att ansöka om detta. Det är som betalar av på sina lån i den takt som betalningsplanen föreskriver. Det är dock problematiskt om låntagare drabbas av betalningsproblem som skulle kunna undvikas om låntagaren i stället hade ansökt om nedsättning. Värdet av det skuldbelopp som avskrevs ökade jämfört med . Den största delen av ökningen kan hänföras till återbetalningspliktiga studielån som togs –2001. Även det avskrivna beloppet för annuitetslån ökade medan det fortsatt minskade för den äldsta lånetypen studiemedel. När det gäller annuitetslånen är de främsta orsakerna till avskrivning dödsfall och synnerliga skäl. har de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd ökat något jämfört med föregående år. Ökningen beror främst på att antalet låntagare med annuitetslån har blivit fler. Lånetypen studielån som togs mellan 1989–2001 står fortfarande för majoriteten () av de osäkra fordringarna. De beräknade osäkra fordringarna varierar mycket mellan lånetyperna. Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen studiemedel och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Enligt regeringens samlade bedömning utifrån de redovisade indikatorerna fungerar det nuvarande lånesystemet i stort sett bra och har därmed en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller de som är bosatta utomlands. Låntagare som är bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare som är bosatta i . av den totala fordran för utlandsbosatta låntagare bedöms vidare som osäker av CSN. Tendensen att allt fler låntagare väljer att bosätta sig utomlands fortsätter. När återbetalningen inte sköts riskerar betydande belopp att skrivas av. För att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd till de studerande är det enligt regeringen viktigt att utlandsbosatta i större utsträckning än vad som sker betalar sina studieskulder. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. Regeringen påpekar i analysen att jämförelser med tidigare års måluppfyllelse när det gäller CSN ska göras med försiktighet på grund av förändrad uppföljning. Givet detta ter sig CSN:s resultat enligt regeringen ha förbättrats inom vissa verksamhetsområden jämfört med . Myndigheten uppfyller majoriteten av målen i regleringsbrevet. Myndigheten bedöms av regeringen både fungera väl och ha en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett korrekt och snabbt sätt får det stöd de har rätt till. har nått ett bra resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Myndigheten har enligt regeringen handlagt ärendena effektivt och handläggningstiderna har varit mycket tillfredställande. Anslag inom utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd i enlighet med regeringens förslag, antar regeringens förslag till ändring i studiestödslagen (1999:1395) och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga förslag med anslagspåverkan avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen har föreslagit åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd (punkt 5 i propositionen). Förslaget finns i betänkandets bilaga 2. Regeringen föreslår vidare att antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Regeringen har också lämnat förslag om bemyndiganden i punkterna 3 och 4 i propositionen. Förslagen finns i betänkandets bilaga 1. , har i sina motioner för vissa anslag föreslagit alternativ till regeringens förslag. En sammanställning av oppositionspartiernas alternativa förslag till anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i betänkandets bilaga 2. Som framgår av förslagspunkt 2 i utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet punkterna 1 och 3–5 i propositionen och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till anslag – som alltså överensstämmer med regeringens förslag – för inom utgiftsområde 15 finns i betänkandets bilaga 3. Nedan redogörs det närmare för innehållet i propositionen och motionerna när det gäller anslagen m.m. och för bakgrunden till utskottets ställningstagande. Regeringen har inlett ett kunskapslyft för att ge fler möjlighet att ta del av utbildning som skapar vägar in i arbetslivet. Det svenska studiestödet är centralt för . Studiestödet är en viktig förklaring till att är en kunskapsnation i framkant som konkurrerar genom kompetens på den globala marknaden. Regeringens satsning på syftar både till att stärka arbetskraftens kompetens och möjligheter på arbetsmarknaden och till att förkorta tiden för nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Studiestödet stöder regeringens ambitioner att genomföra och ger ekonomiska förutsättningar för människor att ta steget till studier. Som ytterligare ett steg i föreslår regeringen i budgetpropositionen att medel inom utgiftsområde 16 avsätts för fler utbildningsplatser inom vuxenutbildning (komvux) och yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux), folkhögskola och yrkeshögskola. Till detta tillkommer utgifter för studiestöd, vilket regeringen även föreslår medel för. För att systemet för studiestöd ska fungera behövs en väl fungerande administration. CSN behöver förbättrade långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar för att även fortsättningsvis kunna vara en väl fungerande myndighet. Regeringen föreslår att anslagsnivån för CSN fr.o.m. ökas, vilket innebär att myndigheten till skillnad från i huvudsak kommer att finansieras med anslag på statens budget. För att upprätthålla legitimiteten för studiestödssystemet behöver samhället säkerställa att så många som möjligt betalar tillbaka sina studieskulder. Det är bekymmersamt att återbetalningsgraden hos låntagare som är bosatta utomlands fortsätter att sjunka. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att det ska bli enklare för vissa låntagare att kunna få årsbeloppet för studielån nedsatt, dvs. anpassat till den aktuella inkomsten under betalningsåret. Motivationen att betala årsbeloppet bör då bli högre, vilket bör leda till att fler utlandsbosatta låntagare kommer att betala sina årsbelopp. Anslag inom utgiftsområde 15 Regeringen föreslår att sammanlagt ca ska anvisas till åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för . Anslagsförändringarna inom utgiftsområdet beror bl.a. på att utgifterna bedöms öka till följd av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om, av vilka flera tillfälliga satsningar har avslutats. Utgifterna bedöms minska till följd av prisbasbelopps- och ränteförändringar, förändrade volymer och förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Det största anslaget inom utgiftsområde är 1:2 Studiemedel som utgör av de föreslagna medlen. Regeringen föreslår bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för ett anslag: 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Regeringen föreslår också att ska bemyndiga regeringen att besluta om att ta upp lån i för studielån. föreslår jämfört med regeringens förslag att anslagsnivån minskas för anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor. Totalt innebär det att utgiftsområdet föreslås få ett lägre ramanslag med 1 . föreslår jämfört med regeringens förslag att anslagsnivån minskas för anslaget 1:1 Studiehjälp och ökas för anslaget 1:2 Studiemedel. Totalt innebär det att utgiftsområdet föreslås få ett högre ramanslag med . föreslår jämfört med regeringens förslag att anslagsnivån ökas för anslaget 1:1 Studiehjälp och minskas för anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor. Totalt innebär det att utgiftsområdet föreslås få ett lägre ramanslag med 1 . föreslår jämfört med regeringens förslag att anslagsnivån minskas för anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster, 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor och 1:8 . Därtill föreslår att medel tillförs för att inrätta ett nytt anslag 99:1 Examenspremie. Totalt innebär det att utgiftsområdet föreslås få ett lägre ramanslag med 2 . föreslår jämfört med regeringens förslag att anslagsnivån minskas för anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor. Totalt innebär det att utgiftsområdet föreslås få ett lägre ramanslag med 1 . En sammanställning av regeringens förslag till anslag och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:1 Studiehjälp för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor samt för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från () visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar kommer att minska kraftigt –2016 för att därefter öka och resten av prognosperioden. Mot denna bakgrund bedöms utgifterna för såväl studiebidraget och inackorderingstillägget som det extra tillägget att öka med . Regeringen föreslår att anvisar 14 till anslaget 1:2 Studiemedel för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får vidare användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser på komvux och yrkesvux (se prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på folkhögskolan (se prop. 2015/16:1 utg.omr. 17) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Regeringen föreslår även ökade medel för fler utbildningsplatser inom (se prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen ([1992:1434], se prop. 2015/16:1 utg.omr. 16) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2016 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka. Anslagsförändringar på grund av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften uppgår till ca –, jämfört med ca –. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. 1:3 Avsättning för kreditförluster Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser på komvux och yrkesvux (se prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Regeringen föreslår vidare ökade medel för fler utbildningsplatser på folkhögskolan (se prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Regeringen föreslår även ökade medel för fler utbildningsplatser inom (se prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen ([1992:1434], se prop. 2015/16:1 utg.omr. 16) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna på anslaget är främst prisbasbeloppet men även i viss mån nivån på upplåningsräntan i . Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrade volymer av utlånade medel och av förändringar i förlustavskrivningar på lån tagna . Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2016. 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för statens utgifter för nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studie-stödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser på komvux och yrkesvux (se prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Regeringen föreslår vidare ökade medel för fler utbildningsplatser på folkhögskolan (se prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019.