bet · H201MJU2 · 2015-02-23 00:00:00 — Enligt förslaget ska anslaget få användas för Statens veterinärmedicinska anstalts förvaltningsutgifter. Avgiftsintäkterna från avgiftsbelagd verksamhet ska enligt förslaget få disponeras av . 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget ska även få användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning när det gäller livsmedelsproducerande djur. ska enligt förslaget få disponera avgiftsintäkterna från avgiftsbelagd verksamhet. Enligt den gemensamma partimotionen 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem. Syftet med detta är att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget ska även få användas till djurskyddsfrämjande åtgärder. 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar när ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. eller författningar meddelade med stöd av dessa lagar. Anslaget ska även få användas för statsbidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget ska även få användas för utgifter för nationell medfinansiering av sådana kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldigt att göra. 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för att åtgärder ska kunna vidtas för att förebygga konflikter kring rovdjur. Anslaget ska få användas för utgifter för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. När det gäller förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av säl, ska enligt propositionen anslaget användas som nationell offentlig medfinansiering av åtgärder inom ramen för Havs- och fiskeriprogrammet –2020. Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden –. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Enligt förslaget bör regeringen därför bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 i denna del anförs att anslaget bör minska med . Enligt yrkande 19 i motionen bör dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur ses över. I motion 2014/15:1793 av och (båda C) anförs att det bör lämnas ett ekonomiskt stöd till hundägare för kostnaden för skyddsväst till jakthundar i områden med varg. Som nämnts ovan ska anslaget enligt propositionen användas som nationell offentlig medfinansiering av åtgärder inom ramen för Havs- och fiskeriprogrammet –2020 när det gäller förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av säl. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet är programmet ännu inte är godkänt av . Ett godkännande väntas tidigast . Enligt departementet hindrar utformningen av ändamålet för anslaget i propositionen stöd för förebyggande av sälskador till dess att programmet är godkänt. I budgetpropositionen föreslås att anvisar till anslaget 1:8 . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 och därefter för arbete med miljöfrågor. Enligt förslaget ska anslaget få användas för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. Anslaget ska även få användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt, Utsäde, Vatten och Tjänsteexport. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) i denna del föreslås att anslaget minskar med . I motion 2014/15:2890 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökar med . För att höja djurens status i samhället, utvärdera regelverk och all verksamhet som inbegriper djur vill inrätta en djurskyddsombudsman inom . Arbetet med att begränsa antalet djurförsök är viktigt. För att stärka arbetet vill avsätta medel för att inrätta ett 3R-center (Replace, Reduce, Refine). Även i motion 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkade 12 anförs att en nationell djurskyddsombudsman bör inrättas, bl.a. för att främja husdjurs välbefinnande. Enligt budgetpropositionen är ett gott djurskydd en angelägen fråga. Att behandla djuren väl är ett etiskt ansvar. Regeringen avser att arbeta kontinuerligt för ett gott skydd för djuren, såväl här hemma i som för djur utanför gränser, med tydliga krav på att djurhållningen ska ge djuren möjlighet att få utlopp för sitt naturliga beteende och att beteendestörningar ska förebyggas. För att kunna säkerställa att samhället kan ingripa när en person brister i sitt ansvar för djur är det väsentligt med en väl fungerande djurskyddskontroll. En stark djurskyddskontroll bidrar också till att upprätthålla allmänhetens förtroende för hur den svenska djurhållningen bedrivs generellt. Det är enligt budgetpropositionen angeläget att samla kompetens om alternativa metoder till djurförsök, s.k. 3R-frågor. I syfte att säkerställa att försöksdjur används i enlighet med de tre R:ens princip (dvs. att ersätta, att begränsa och att förfina djurförsöken) kommer det 3R-center som enligt tidigare beslut ska bildas på 2015 att få en viktig roll. Centret kommer att ha till uppgift att bidra till samordning av området, insamling och spridning av information till berörda parter, bl.a. genom att stödja de djurförsöksetiska nämnderna i sitt arbete. Genom ett beslut uppdrog regeringen åt att inleda bildandet av ett för 3R-frågor. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bekämpande av växtskadegörare. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare och för att ersätta enskilda för skada till följd av sådana åtgärder enligt växtskyddslagen (1972:318). Utgifter för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som överlämnas av för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare ska anslaget få användas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare. Slutligen ska anslaget få användas för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Anslaget ska även få användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknads-föringsbidrag, fiberberedning och exportbidrag. Ett av de områden som anslaget ska få användas till är stöd till producent-organisationer inom frukt- och grönsakssektorn. Stöden ges inom fleråriga verksamhetsprogram. Efter ett beslut om stöd görs betalningarna till stödmottagarna under påföljande år. Denna stödform innebär att beslut om stödutbetalningar behöver kunna fattas. Regeringen bör därför enligt förslaget bemyndigas att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av och . Vidare ska anslaget få användas för eventuella ränteutgifter, rättegångsutgifter och revisions- och kontrollutgifter förknippade med inbetalningar till den europeiska gemen-skapen. Anslaget får enligt regeringens förslag även användas till utgifter för skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med tekniska utgifter för offentlig lagring i den mån som ersättning inte erhålls från EU-budgeten. Medelsbehovet på anslaget kan variera mycket mellan olika år. Det beror huvudsakligen på de eventuella finansiella korrigeringar som beslutas av Europeiska kommissionen. 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för strukturåtgärder inom fiskerinäringen och Europeiska havs- och fiskerifonden. Anslaget ska även få användas för finansiering av andra projekt som ligger i linje med programmen. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver det finnas en möjlighet att ingå ekonomiska åtaganden som medför utgifter . Regeringen bör därför enligt förslaget bemyndigas att för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2023. 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. En ny programperiod för Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) inleds 2014. Det svenska havs- och fiskeriprogrammet för perioden –2020 kommer att börja genomföras . har tilldelats för Europeiska havs- och fiskerifonden –2020. Detta innebär ett ökat anslagsbehov med , , och . Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fisket och Europeiska havs- och fiskerifonden som redovisas under anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Nationell medfinansiering sker under anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver det finnas en möjlighet att ingå ekonomiska åtaganden som medför utgifter . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2023. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 . Enligt förslaget ska anslaget få användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Avgiftsintäkter från avgiftsbelagd verksamhet får disponeras av . I motion 2014/15:2890 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökar med . Det förekommer larmrapporter och fall av omfattande livsmedelsbedrägerier, både i fråga om innehåll, djurslag eller olämpliga tillsatser. Konsumenterna måste kunna lita på innehållet i livsmedlen. Arbetet med kontroller bör förstärkas och intensifieras. Även enligt motion 2014/15:2780 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör arbetet med kontroller av livsmedel intensifieras och myndigheterna bör få ytterligare medel för ändamålet. Enligt motion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 14 bör småskaliga slakterier stödjas också fortsättningsvis, och de nedsättningar av tillsynsavgifter som den tidigare regeringen införde bör behållas. Den tidigare regeringen sänkte avgiften för småskaliga slakterier, vilket ökade konkurrenskraften och medförde att antalet småskaliga slakterier fördubblades. När det gäller livsmedelsbedrägerier och fusk redovisas i propositionen att flera fall av bedrägerier med livsmedel har avslöjats , exempelvis att polskt hästkött har sålts som svensk oxfilé. Detta har lett till aktiviteter både på EU-nivå och nationell nivå. Bland annat tog Europeiska kommissionen initiativ till en samordnad provtagningsplan avseende förekomst av hästkött. har intensifierat arbetet mot olika typer av oegentligheter. har även satsat på vidareutbildning för livsmedelsinspektörer om redlighet och undersökningsmetoder. Kontrollprojekt inriktade på fusk och redlighet på restaurang har genomförts, och har undersökt användningen av skyddade beteckningar och använt sig av riktade provtagningar vid bl.a. gränskontrollen. delredovisade ett uppdrag att utveckla en strategi mot livsmedelsbrott. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet handlar uppdraget om hur arbetar vidare med dessa frågor. Uppdraget tillkom på grund av att regeringen ansåg att detta var en prioriterad fråga och ville veta hur resurserna används. Regeringen avser inte att göra något ytterligare med detta uppdrag. Ett återrapporteringskrav kommer även att finnas med i regleringsbrevet . Det pågår ett effektiviseringsarbete när det gäller hur den offentliga livsmedelskontrollen utförs, och det finns även fortsatt potential för förbättringar. Bristerna är vanligast på lokal och regional nivå där sättet att utföra kontroller kan variera stort. Arbetet för att stärka samordningen av livsmedelskontrollen samt att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollen behöver därför fortsätta. Det påbörjade arbetet med att öka kontrollen av redligheten är därför angelägen. Den tidigare regeringen har anvisat förstärkta resurser för att motverka fusk , och det pågår också arbete på EU-nivå. Konsumenterna ska enligt propositionen kunna känna sig säkra på vilka val av livsmedel man gör i butik eller på restaurang. Därför måste den offentliga livsmedelskontrollen utföras på ett bra sätt och vara effektiv över hela landet. har pekat på ett antal brister i den offentliga livsmedelskontrollen och regeringen stöder bedömning att livsmedelskontrollen behöver utvecklas på en rad områden. Regeringen överlämnade skrivelse 2014/15:16 om granskning av livsmedelskontrollen till . I propositionen redovisas att det avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll, främst vid mindre slakterier. Medlen har även kunnat användas för att finansiera kostnader för godkännandeprövning av nya slakterier. godkändes dubbelt så många nya slakterier som 2008. Det framgår av regleringsbrev att av anslaget ska användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen, inklusive godkännanden av anläggningar, vid mindre slakteri- och vilthanteringsanläggningar. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet är medlen permanenta i den meningen att något slutår inte har angetts. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn, för att främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget får användas för utgifter till stöd för marknadsföring, för att delta i mässor och stöd till projektverksamhet med syftet att öka kompetens och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling enligt förordningen (2011:93) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Anslaget bör öka med enligt gemensam partimotion 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 i denna del. I yrkande 5 framhålls att satsningen Matlandet bör fortsätta. Motionärerna vill fortsätta värna det svenska djurskyddet och skapa bättre förutsättningar och starkare konkurrenskraft för svenska livsmedelsföretag. Även i partimotionerna 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 7 i denna del yrkas fortsatta satsningar på Matlandet . Motionärerna vill se en fortsatt satsning på Matlandet för att hela landet ska leva och få ta del av sund, säker och hållbar mat. Enligt motion 2014/15:2453 av (C) yrkande 7 bör ett måltidslyft för äldreboenden och förskolor införas. Enligt gemensam partimotion 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 31 bör ett nationellt måltidslyft genomföras som riktar sig till äldreomsorgen och förskolan där huvuddelen avsätts för äldreomsorgen. Satsningen möjliggör för kommuner och fristående aktörer som driver äldreomsorg eller förskolor att söka stimulansbidrag för att utveckla och förbättra kvaliteten på måltiderna och för ökad delaktighet. Motionärerna vill enligt yrkande 32 se ett fortsatt stöd till ett för måltider i vård, skola och omsorg. Även i partimotion 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 4 framhålls att ett nationellt måltidslyft bör genomföras. För att maten på förskolor, skolor, äldreboenden och sjukhus ska förbättras föreslår motionärerna en satsning på ett nationellt måltidslyft . I motion 2014/15:2890 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökar med . Satsningen på projektet hade flera positiva aspekter. ser positivt på en fortsatt satsning och tillför medel för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn och för att främja exporten av svenska livsmedel. Enligt motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 20 bör förutsättningarna för den svenska landsbygden fortsätta att utvecklas och satsningen på Matlandet bör fortsätta. I motion 2014/15:2334 av (M) anförs att länsstyrelserna och regionerna bör ges ett tydligare uppdrag att stötta svenskt mathantverk. Enligt motion 2014/15:1247 av (M) yrkande 2 bör resurser avsättas för att man ska lyckas med en ökad export av svensk mat. Det är viktigt att ökar exporten av svensk mat. Enligt motion 2014/15:1250 av (M) yrkande 2 bör man se över hur och kan få i uppdrag att avsätta resurser för att stötta svensk matexport. Enligt motion 2014/15:2544 av (C) yrkande 7 bör fler exportmarknader öppnas och företag bör få stöd för att kunna satsa på nya marknader. I motion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 1 yrkas att riktade satsningar för exportstöd inom anslaget 1:16 krävs för att öppna nya marknader och skapa förutsättningar för handel. Enligt propositionen har arbetet med visionen om Matlandet stöttat utvecklingen av den småskaliga livsmedelsproduktionen. Antalet företag inom den småskaliga livsmedelsproduktionen har ökat . Syftet med visionen var att skapa bättre förutsättningar för arbete och tillväxt i hela landet. En översyn gjordes 2012 och med utgångspunkt i den vidareutvecklades visionen om Matlandet . Insatser har i huvudsak genomförts inom ramen för anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och i landsbygdsprogrammet; i mindre omfattning har även medel inom fiskeriprogrammet använts. Vidare redovisas i propositionen att den förra regeringen har beslutat om bidrag för ett nationellt för mathantverk. Med stöd från anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor har även rådgivning särskilt riktad till små företag kring livsmedelslagstiftningen och dess tillämpning samt om geografisk ursprungsmärkning. inrättade 2011 på uppdrag av regeringen ett nationellt för måltider i den offentliga sektorn med uppdrag att bidra till att samordna och utveckla den kraft och kunskap som finns i måltidsverksamheten. Målet är att alla matgäster i vård, skola och omsorg ska känna måltidsglädje och må bra av maten. Det nationella kompetenscentret ska bidra till att måltidsfrågorna inom vård, skola och omsorg prioriteras, att samla och tillhandahålla tillgänglig kunskap om måltider i vård, skola och omsorg och bidra till att skapa samsyn och samverkan kring måltidsfrågan på olika nivåer och inom olika områden. I propositionen redovisas att resor på politisk nivå genomfördes till och till och som ett led i att bl.a. stödja arbetet med att öppna andra marknader för svensk export för såväl livsmedel som för skogsprodukter. Resorna resulterade bl.a. i framsteg i processen för att få till stånd ett exportgodkännande för griskött och i ett initiativ för att erhålla ett exportgodkännande för havre till samt till åtaganden från kinesiska myndigheter att göra nödvändiga inspektioner för griskött. och har erhållit i finansiella medel för att hjälpa svenska företag som vill exportera genom att arbeta för exportgodkännanden och för att lösa exportrelaterade problem i tredjeland. har 19 ärenden avslutats och dessa har möjliggjort export av fisk till , ägg- och mjölkprodukter till , nötkött till , köttbuljong till , griskött till och fisk till . Arbetet bedrivs i samarbete med och . Arbetet med att minska hindren för svensk export genom att verka för exportgodkännanden och lösa exportrelaterade problem i tredjeland är centralt för att svenska företag ska kunna komma in med nya produkter på dessa marknader. Vikten av att tillvarata livsmedelsexportens potential bekräftas av att den fortsätter att öka och uppgick den till . Det är många faktorer som spelar in för att uppnå denna positiva trend, men bedömningen är att myndigheternas konkreta arbete med att hjälpa företag in på nya marknader i världen, kombinerat med insatser inom ramen för Sverigefrämjandet, i högsta grad bidrar till utvecklingen. I budgetpropositionen konstateras vidare att jordbruksnäringens och fiskenäringens framtid är nära sammanbunden med livsmedelsindustrins förutsättningar att växa och utvecklas. Fler företag ska kunna exportera. Genom att finnas på större marknader skapas möjlighet för företag att växa och anställa fler. Rådgivning, information och finansiellt stöd kan göra att fler svenska företag kan ta steget ut på världsmarknaden och exportera sina produkter. Den pågående konkurrenskraftsutredningen (L 2013:01) har bl.a. i uppdrag att ta fram förslag till en strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i . I strategin ska ingå hur företagen kan stärka sin konkurrenskraft så att produktionen av livsmedel bibehålls eller ökar jämfört med genom att de på mer marknadsmässiga grunder möter efterfrågan på såväl globala som regionala och lokala marknader. Utredaren ska också ta fram förslag till hur konkurrenskraften i livsmedelsindustrin kan säkras, bl.a. genom innovation och export. Uppdraget ska redovisas . 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för medlemskapsavgifter i internationella organisationer som berörs av utgiftsområdet. Anslaget får användas för internationella skogsfrågor. Anslaget får även användas för andra bidrag relaterade till utgiftsområdets internationella arbete. 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Landsbygdsprogrammets budget för perioden –2020 förstärks med 2 . Den nationella medfinansieringen uppgår därefter för programperioden –2020 till ca 20 och redovisas för detta anslag. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007–2013 och 2014–2020.