bet · H201SkU17 · 2015-03-19 00:00:00 — Sjöfartsstödet ges till last- och passagerarfartyg i inter-nationell trafik genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras med ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Skatteutgiften – dvs. samhällets stöd i form av skattelättnader som avviker från en likformig beskattning – för sjöfartsstödet beräknades uppgå till 2011. Syftet med sjöfartsstödet är att ge den svenska sjöfartsnäringen konkurrensvillkor som är likvärdiga med konkurrensvillkoren för andra EU-länders handelsflottor. Många länder har infört tonnageskatt, som innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt från fartygets nettodräktighet. Tonnaget anses ge ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga. Motionsyrkanden om att införa tonnageskatt i avslogs fram av vid återkommande tillfällen. hänvisade till – förutom principerna bakom skattereformen – att befintligt rederistöd i form av statligt stöd redan lämnas till arbetsgivaren för att ge kompensation för kostnader för skatt och sociala avgifter. Mot bakgrund av att allt fler EU-länder har infört tonnageskatt beslutade , i ett tillkännagivande till regeringen , med anledning av motioner från företrädare för sex av sju partier, att det var angeläget att utreda frågan (bet. 2003/04:SkU21). tillsatte den dåvarande regeringen en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett system med tonnageskatt. Utredaren lämnade betänkandet Tonnageskatt (SOU 2006:20) med ett förslag på hur en tonnage-beskattning av fartyg skulle kunna genomföras. Under fortsatta beredning av utredningsförslaget aktualiserades vissa frågor som borde beredas vidare, bl.a. för att få en klarare bild av de offentligfinansiella effekterna av ett tonnageskattesystem. togs frågan på nytt upp i skatteutskottet med anledning av motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet uttalade att det var olyckligt att beredningen hade dragit ut och betonade intresset av att frågan kunde få en snabb lösning (bet. 2006/07:SkU11). beslutade om ett nytt tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad utskottet anfört (rskr. 2006/07:115). Utredningen om sjöfartens konkurrensförutsättningar lämnade sitt betänkande (SOU 2010:73). Vid beredningen av betänkande Tonnageskatt (SOU 2006:20) framkom att både utredningens analys och de förslag som lagts fram på grundval av analysen var bristfälliga. Beslutsunderlaget liksom utredningens förslag bedömdes därför inte kunna ligga till grund för lagstiftning. Regeringens målsättning är att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen (dir. 2013:6). En särskild utredare skulle analysera möjligheten att införa ett system med tonnageskatt i . I detta sammanhang skulle utredaren även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Utredaren skulle lämna förslag till ett heltäckande system för tonnageskatt. Uppdraget ska ses mot bakgrund av den ökade internationella konkurrensen på sjöfartsområdet och att antalet svenskflaggade fartyg har minskat . Syftet var att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Den svenska sjöfartsnäringen är skattemässigt gynnad och erhåller ett omfattande sjöfartsstöd. Utredaren skulle därför analysera frågan om tonnageskatt i ett bredare perspektiv och vid utformandet av förslagen beakta andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen och även i den utsträckning det befinns nödvändigt lämna förslag till ändringar av befintliga stöd för sjöfartsnäringen. En utgångspunkt var att sjöfartsstödet i grunden ska vara oförändrat. Utredaren skulle göra en konsekvensanalys och särskilt uppmärksamma vilken inverkan den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfartsnäringen har på andra branscher. Det är angeläget att en ny stödordning inte snedvrider konkurrensen inom transportsektorn eller andra branscher. Utredningen överlämnade sitt betänkande Ett svenskt tonnageskattesystem (SOU 2015:4) till regeringen. I betänkandet föreslår utredningen bl.a. ett svenskt tonnageskattesystem som innebär att rederiets inkomst beräknas schablonmässigt utifrån fartygets nettotonnage och inte utifrån det faktiska resultatet av näringsverksamheten. Den schablonmässigt beräknade inkomsten läggs sedan till grund för inkomstbeskattningen. Beskattning blir på så sätt förutsebar för företagen. Utredningen föreslår att systemet ska vara frivilligt, men att de företag som går med i systemet ska vara bundna av det . Det ska inte vara möjligt att när som helst växla mellan tonnagebeskattning och konventionell beskattning för att uppnå skattefördelar. Tonnageskattesystemet är tänkt att rikta sig till rederier som bedriver sjötransporter av gods eller passagerare. Betänkandet bereds i . Motionerna 2014/15:2 av och (båda FP) yrkande 4, 2014/15:1741 av och (båda S), 2014/15:1766 av (M), 2014/15:2568 av samt kommittémotion 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 18, innehåller alla liknande förslag om att regeringen ska se över möjligheterna att införa tonnageskatt i för att värna om den svenska sjöfartsnäringen. Utskottet har tidigare betonat att det finns en samstämmig uppfattning i om att det är angeläget att frågan om tonnageskatt snart får sin lösning. Utskottet ser därför positivt på att regeringen nu har utrett förutsättningarna för att införa tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen. Utredningen har presenterat sitt förslag som bereds inom . Motionsyrkandena får därmed i allt väsentligt anses vara tillgodosedda. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden om ändringar i beskattningen av boendet. Jämför reservation 4 (SD). Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08: 27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift fr.o.m. så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansieras genom att taket för uppskovsbelopp sänktes . Innehav av hyresbostäder utgör näringsverksamhet, vilket utöver fastighetsavgiften medför en löpande konventionell beskattning i form av skatt på näringsverksamheten. Medel som sparas eller sätts av för framtida underhåll beskattas . I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde före skattereformen 1990 fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt skattemässigt jämna ut sina inkomster. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med en generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfonder, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Vid beräkning av näringsverksamhet kan avdrag göras för avsättning till periodiseringsfonder. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté med uppdrag att göra en översyn av beskattning av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32). Kommittén skulle se över beskattningen av bostäder som upplåts med hyresrätt, bostadsrätt i oäkta bostadsföretag eller kooperativ hyresrätt. Kommittén skulle bl.a. att lämna förslag på en förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2013:45) förlängdes utredningstiden till . Kommittén, som antog namnet , lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2014:1). Kommitténs uppdrag har bestått av fem delar. Den första delen avser beskattningen av hyresbostäder, den andra beskattningen av delägare i oäkta bostadsföretag och den tredje beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar. Den fjärde delen avser reglerna om skattereduktion för ROT-arbete och den femte delen skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Kommitténs förslag innebär att den skattemässiga ställningen för hyresbostäder förbättras genom att den kommunala fastighetsavgiften avskaffas för bostäder som upplåts med hyresrätt. Detta gäller för hyresbostäder i hyreshusenheter som inte inrymmer eller är avsedda att inrymma bostad åt en delägare i hyreshuset om det är ett andelshus. Förslaget gäller dessutom för hyresbostäder i småhus och ägarlägenheter om byggnaden ingår i en näringsfastighet. Som villkor för avgiftsfriheten gäller dock för samtliga byggnader att hyresbostaden upplåts eller avses upplåtas med hyresrätt för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad och inte ägs av ett privatbostadsföretag. ska inte betala fastighetsavgift för hyresbostäder. Betänkandet bereds i . I motion 2014/15:468 av (S) anförs att hyresrätten är skattemässigt missgynnad jämfört med boende i bostadsrätt, radhus och villa. Det behöver därför göras en översyn av de olika skattenivåerna på olika boendeformer. I motion 2014/15:567 av (C) föreslås att regeringen ser över skillnaderna i beskattning av fastigheter med bostäder som hyrs ut i form av marklägenheter jämfört med flervåningshus. I motion 2014/15:681 av (M) anförs att fastighetstaxeringen skapar onödigt arbete för fastighetsägare och skattemyndighet och kostar stora pengar. Systemet med löpande fastighetstaxering bör därför avskaffas. I motion 2014/15:1508 av (SD) anförs att regeringen borde verka för en mer rättvis fördelning av fastighetsavgiften för bostadsrättsföreningar och hyresfastigheter. I motion 2014/15:1885 av (MP) föreslås att regeringen utreder om samma möjlighet till skattefri avsättning till reparationer och underhåll som gäller för bostadsrättsföreningar även ska gälla för den som förvaltar hyresrätter. I motion 2014/15:1977 av samma motionär föreslås att regeringen utreder hur man kan uppnå rättvisa i skattehänseende mellan olika upplåtelseformer. I motion 2014/15:2343 av Finn och (båda M) yrkande 2 anförs att eftersom taket för den kommunala fastighetsavgiften inte uppnås av alla fastighetsägare berörs många än , trots fastighetsskattens avskaffande, av felaktiga taxeringsvärden. Regeringen bör således se över hur det schablonmässiga taxeringssystemet kan avskaffas. I kommittémotion 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8 och 18 anförs att studentbostäder borde vara klassade som elevhem, vilket skulle befria dem från fastighetsavgiften samt skapa stimulans för nybyggnation. Staten bör också beskatta studentkorridorer som helhet snarare än enskilda studentrum i en korridor. Dessutom bör fastighetsskatten på studentbostäder slopas. Konventionellt beskattade bostadsföretag bör vidare kunna avsätta medel för framtida underhåll med obeskattades vinstmedel på samma sätt som bostadsrättsföreningar har möjlighet att göra. Schablonavdraget för andrahandsuthyrning har höjts , 2012 och 2013 och höjningen har syftat bl.a. till att stimulera utbudet av bostäder till studenter. Fastighetsavgiften för hyreshus med studentbostäder beräknas på samma sätt som för andra hyreshus, dvs. utifrån antalet bostadslägenheter. Vad som menas med bostadslägenhet knyter an till definitionen av bostadslägenhet i jordabalken. Att bryta ut vissa bostäder från denna definition skulle enligt utskottet innebära en lång rad nya gränsdragningsproblem och dessutom innebära ett avsteg från principen om en likformig beskattning. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsförslagen om att införa olika former av särregleringar i syfte att skattebefria vissa typer av bostäder. Utskottet har vid tidigare behandling av olika motionsförslag om utbyggda skattefria reserveringsmöjligheter avstyrkt förslag om att reservera obeskattade medel till underhållsfonder i hyreshus med hänvisning till principerna bakom skattereform. Utskottet vidhåller detta ställnings-tagande. Den kommunala fastighetsavgiften för hyresenheter ändrades genom att både taket och procentsatsen sänktes. Den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus har på detta sätt fått ett genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Med anledning av att betänkande bereds inom förutsätter utskottet att det fortsatta arbetet med att förändra boendebeskattningen kommer att fortskrida utan att utskottet behöver besluta om ett tillkännagivande. Motionsyrkandena i denna del får därmed i allt väsentligt anses vara tillgodosedda. Därmed avstyrker utskottet motionerna. Äkta och oäkta bostadsföretag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ett tillkännagivande till regeringen om beskattning av bostadsföretag. Begreppen äkta och oäkta när det gäller bostadsrättsföreningar eller andra bostadsföretag förekommer inte i lagtext. I inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, används uttrycket privatbostadsföretag i stället för äkta bostadsföretag. Som privatbostadsföretag anses en svensk ekonomisk förening eller ett aktiebolag vars verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget (2 kap. 17 § IL). För att företaget ska räknas som ett privatbostadsföretag har det dåvarande i rekommendationer (RSV S 1999:43) uttalat att fastigheten ska inrymma minst tre bostadslägenheter och att av hela taxeringsvärdet ska belöpa på lägenheter som har upplåtits till medlemmar eller delägare. En förening eller ett bolag som inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostadsföretag brukar kallas ett oäkta bostadsföretag. Fram till schablonbeskattades privatbostadsföretag för inkomster och utgifter hän-förliga till fastigheten. Schablonbeskattningen innebar i princip att en bostadsrättsförening skulle deklarera för en schablonintäkt i näringsverk-samhet på av fastighetens taxeringsvärde och mottagna statliga räntebidrag. Räntor på lånat kapital som lagts ned i fastigheten skulle dras av. Efter en lagändring (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, SFS 2006:1344) ska inkomster eller utgifter som är hänförliga till fastigheten inte längre tas upp. Dessa regler trädde i kraft och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter ikraftträdandet. En förening som inte uppfyller kraven för att vara ett privatbostadsföretag, dvs. är ett oäkta bostadsföretag, beskattas på samma sätt som andra ekonomiska föreningar och aktiebolag, dvs. samtliga intäkter och kostnader ska i princip tas med vid inkomstberäkningen. Avdrag görs för driftskostnader, värdeminskning m.m. Klassificeringen av en bostadsrättsförening avgör även hur medlemmarnas andel ska beskattas. beskattas medlemmen i ett oäkta bostadsföretag i inkomstslaget kapital för skillnaden mellan hyresvärdet för disponerad lägenhet och erlagd avgift. Någon sådan beskattning av hyres-värdet sker inte om bostaden finns i en schablonbeskattad förening, dvs. i ett privatbostadsföretag. Särskilda regler gäller också vid beskattningen av kapitalvinst som uppkommer om en lägenhet i ett privatbostadsföretag säljs eller hyrs ut. Frågan om hur beskattningen av oäkta bostadsföretag ska vara ordnad togs upp i samband med att beslutade om ändrade regler för fåmansföretag (prop. 2005/06:40, bet. 2005/06:SkU10). Bakgrunden var att medlemmar i oäkta bostadsföretag kom att bli berörda av den del av ändringarna i företagens regler som innebar att den tidigare partiella skattefriheten på onoterade andelar slopades och ersattes med en generellt sänkt skattenivå till på dessa andelar. Det visade sig att medlemmar i oäkta föreningar hade kunnat dra fördel av de onoterade företagens lättnads-regler genom att utnyttja skattefria utdelningar från föreningen till att sänka skatten på förmånsvärdet av den egna bostaden. Beredningen i skatteutskottet utmynnade i att medlemmarna skulle få använda de gamla lättnadsreglerna till utgången av 2008 (bet. 2005/06:SkU10). Enligt vad utskottet då fick kännedom om planerade regeringen att se över skattesituationen för de oäkta bostadsföretagen. Utskottet föreslog därför att beskattningen av andelar i sådana oäkta bostadsföretag skulle undantas från den aktuella reformen i avvaktan på regeringens översyn. Det blev också beslut. Tillämpningen av lättnadsreglerna för oäkta bostadsföretag har senare förlängts t.o.m. utgången av 2011 (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3) och senast genom beslut över förslaget till statsbudget t.o.m. utgången av 2015 (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, 2011/12:SkU1y). Detta innebär att lättnadsreglerna fortfarande tillämpas som den lägre beskattningen på avyttringar av onoterade andelar inte gäller avyttringar av andelar i oäkta bostadsföretag. En översyn av beskattningen av oäkta bostadsföretag har skett inom ramen för (Fi 2012:04). Kommittén överlämnade sitt betänkande Vissa bostadsbeskattningsfrågor (SOU 2014:1). Kommittén föreslog bl.a. att lättnadsreglerna för oäkta bostadsföretag inte ska förlängas när de löper ut utan ersättas med en generell sänkning av skattesatsen för utdelningar och kapitalvinster. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat stöd för denna bedömning. Efter att lättnadsreglerna löpt ut kommer huvudregeln för onoterade andelar att gälla även för andelar i oäkta bostadsföretag. Denna innebär ett skatteuttag på utdelning och kapitalvinst . Kommitténs förslag i övrigt bereds vidare. I motion 2014/15:1898 av (M) anförs att regeringen bör se över gränsdragningsreglerna mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar alternativt införa ett nytt system så att det beskattningsmässigt går att skilja tydligt mellan å ena sidan hyresintäkter i föreningen och å andra sidan den enskilde medlemmens situation och hans eller hennes innehav av en bostadsrätt. En översyn av dessa regler skulle vara ytterligare ett steg mot en bättre fungerande bostadsmarknad. Beskattningen av äkta respektive oäkta bostadsrättsföreningar har utretts genom . Utskottet finner därför inte något skäl att nu föreslå en ytterligare översyn av dessa regler och avstyrker motionen. Avskrivning av flyttbara bostadshus Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att införa en särskild lagregel som tar sikte på flyttbara bostadshus. I motion 2014/15:1958 av (M) anförs att byggnadsbranschen är en av få branscher där produktiviteten inte har ökat under . sker en utveckling mot allt mer prefabricerade bostadshus. Ett mer modernt industriellt produktionssätt leder enligt motionären till ökad produktivitet och lägre byggnadskostnader. börjar det byggas allt fler flerbostadshus som är flyttbara – huset kan demonteras och fraktas vidare för att uppföras på en annan plats. Detta nya sätt att producera bostäder skapar möjligheter bl.a. för kommuner som har en vikande befolkningsutveckling. vågar man inte starta nyproduktion på många orter eftersom man inte kan överblicka bostadsbehovet vid en normal avskrivningstid . Regeringen bör därför se till att en förändring av avskrivningsreglerna för flyttbara bostadshus genomförs. Utskottet har vid tidigare behandlingar av motsvarande förslag framhållit att skattemässiga avskrivningar på byggnaders anskaffningsvärde enligt gällande regler ska ske med hänsyn till den ekonomiska livslängden. Byggnader som endast är avsedda att användas ett fåtal år kan dras av . Om en byggnad utrangeras ska avdrag göras för den del av anskaffningsvärdet som inte har dragits av tidigare. Vilka procentsatser som ska användas är inte fastlagt i lag utan styrs av hur den ekonomiska livslängden för olika slags byggnader bedöms i den praktiska tillämpningen. Utskottet har inte ändrat sin inställning och anser inte att det med anledning av vad som anförs i motionen finns något skäl att föreslå regeringen att ändra i lagstiftningen. Motionen avstyrks därmed. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (M, C, FP, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (FP), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3 och 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 8, 2014/15:216 av (M), 2014/15:575 av Per Lodenius och (C), 2014/15:908 av (M), 2014/15:997 av Per Åsling och (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1471 av och (M), 2014/15:1775 av och (C), 2014/15:1809 av (M), 2014/15:1854 av och (M), 2014/15:1914 av (M) och 2014/15:2363 av (M). Det är genom öppenhet och handel vi bygger vårt välstånd. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att jobben ska bli fler. Under alliansregeringen har bolagsskatten och socialavgifterna sänkts och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag har förbättrats. Regelbördan har minskat med , bl.a. genom avskaffad revisionsplikt och förenklade redovisningsregler. Det har blivit möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Det finns 200 000 fler företag än när alliansregeringen tillträdde. Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. I syfte att stärka näringslivsklimatet, främja entreprenörskap och innovationer, underlätta kompetensförsörjningen och förbättra möjligheterna för företagande tog alliansregeringen initiativ till en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i . Vi vill fortsätta sänka kostnader och lätta på regelbördan. Alliansregeringen tillsatte därtill ett antal specifika utredningar i syfte att förbättra företagsklimatet. Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till långsiktighet. erbjuder de ett engagemang i staden eller bygden och ger därför stora värden utöver de jobb de skapar. Vi har ambitionen att förbättra förutsättningarna för generationsskiften så att den som säljer sitt företag till sina barn inte missgynnas. är de minsta företagen undantagna från revisionsplikt. I samband med den utvärdering som ska äga rum vill vi pröva förutsättningarna för att fler företag ska undantas från kravet på revisionsplikt. Vi vill stärka företagsklimatet och har ambitionen att förbättra regelverket för personaloptioner och generationsskiften samt pröva förutsättningarna för att fler företag ska slippa revisionsplikt. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5 samt 2014/15:652 av och (FP), 2014/15:998 av Per Åsling och (C), 2014/15:1670 av (KD) och 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi vill att det ska vara lätt att få jobb i . En förutsättning för detta är att det ska vara enkelt att starta och driva de företag som skapar jobb. En annan viktig förutsättning är att utbildning ska löna sig.