bet · H301KU1 · 2015-09-21 00:00:00 — kommer det emellertid enligt regeringen att krävas mer genomgripande förändringar för att främja möjligheterna för allmänheten att vara demokratiskt delaktig och ta del av journalistik oavsett var i man bor. Enligt regeringen bör därför utvecklingsstödet, på samma sätt som presstödet, tidsbegränsas. Ettinförandeavettnyttutvecklingsstödskaenligtregeringenrymmasinom ramen för presstödsanslaget och fördelas i mån av tillgängliga medel. Kostnaden för stödet beräknas uppgå till högst 2016. Regeringen framhåller att frågan om hur utvecklingsstöd för nyhetstidningarskareglerasfallerinomregeringenskompetens,attregeringen avser att besluta om den närmare utformningen av stödet och att då utvecklingsstödet utgör statligt stöd i EUF-fördragets mening måste det godkännas av Europeiska kommissionen innan det kan börja gälla. Myndigheten för press, radio och tv Anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Myndigheten för radio och tv ansvarar för bl.a. tillstånd, avgifter och registrering samt tillsyn som rör tv-sändningar, beställ-tv, sökbar text-tv och ljudradiosändningar. ansvarar myndigheten även för presstödsfrågor. Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan – presstödsnämnden – med uppgift att pröva ansökningar om presstöd och att besluta i andra frågor enligt presstödsförordningen (1990:524). För att bättre spegla myndighetens nya verksamhet kommer myndigheten att byta namn till Myndigheten för press, radio och tv. Anslagssparandet uppgick till –(uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv ska uppgå till 2016, vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Ökningen beror framför allt på att myndigheten fr.o.m. övertagit uppgifter. Till följd av att Myndigheten för radio och tv byter namn till Myndigheten för press, radio och tv föreslår regeringen att myndighetens namn ändras i de lagar där namnet förekommer. Det lagar som enligt regeringen berörs är lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, tullagen (2000:1281),radio-ochtv-lagen(2010:696)ochlagen(2015:662)omändring i radio- och tv-lagen (2010:696). Därutöver föreslår regeringen några smärre ändringar av språklig karaktär. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Avskaffandet av extra stödet för storstadstidningar och förändrad stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar I 2 kap. 2 § presstödsförordningen anges att för en hög- eller medelfrekvent dagstidning beräknas det årliga allmänna driftsstödet genom att tidningens veckovolym, uttryckt i tusentals exemplar, multipliceras med (bidragssats). Det sammantagna årliga allmänna driftsstödet får dock inte överstiga . Därutöver kan en storstadstidning enligt 2 kap. en viss procentandel av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt presstödsförordningen och avser ett årligt redaktionellt innehåll som omfattar statsstödsgodkännande sker en successiv nedtrappning av bl.a. att det maximala stöd som kan utgå successivt sjunkit och kommer att uppgå till 2016. De två storstadstidningar som har fått extrastöd är Regeringen föreslår att det särskilda extrastödet för storstadstidningar ska avskaffas och anför bl.a. att den i likhet med anser att det är lika relevant att skilja storstadstidningarna från övriga andratidningar i presstödssystemet och att driftsstödet bör beräknas på samma sätt för alla hög- och medelfrekventa dagstidningar. regeringen till ökad proportionalitet i stödsystemet. Därutöver föreslår regeringen en förändrad stödtrappa för hög- och Även i denna del håller regeringen med om höjda stödnivåer för hög- och medelfrekventa Regeringen framhåller bl.a. att de nuvarande stödnivåerna har varit oförändrade och att någon indexuppräkning inte har skett. likhet med anser regeringen att en stödtrappa med fyra Bidragssatserna i respektive steg föreslås uppgå , , och . innebär att första stegets bidragssats om multipliceras med en tidnings veckovolym utryckt i tusental exemplar upp till ett stödbelopp om För en tidnings veckovolym därutöver tillämpas ett stödbelopp om högst Därefter tillämpas det tredje steget upp till ett stödbelopp kronor och slutligen det fjärde stödbeloppomhögst16,6 miljonerkronor.Detmaximalabeloppsomkanutgå föreslås uppgå till . Enligt regeringen innebär förslagen en sänkning av det totala driftsstödsbeloppet för de två storstadstidningar som uppbär stöd.Förövrigahög-ochmedelfrekventadagstidningarinnebärdetenhöjning av det allmänna driftsstödet i förhållande till den nuvarande beräkningsmodellen.Närdetgällerstorstadstidningarnaframhållerregeringen att de förändringar som föreslås även innebär att de särskilda krav som ställs på storstadstidningar tas bort, vilket innebär en lättnad för dessa tidningar. De nya stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar bedöms enligt regeringen sammantaget rymmas inom ramen för anslaget. Regeringen bedömer att de förordningsändringar som behövs med anledning av detta förslag bör träda i kraft , förutsatt att de godkänns av kommissionen. Förändrad stödtrappa för lågfrekventa dagstidningar I2 kap.4 och5 §§presstödsförordningenfinnsbestämmelseromdetallmänna driftsstödet till lågfrekventa dagstidningar. Driftsstödet är uppbyggt som en stödtrappa, en för vardera endags- och tvådagarstidningar, med olika stödbelopp beroende på nivån på den abonnerade upplagan. Enligt regeringen finns det skäl att, i likhet med vad föreslagit,görastödtrappanjämnareänidaggenomattinföraflerochjämnare steg. I denna del påpekar regeringen att eftersom stödtrappan består av stegen 1 500, 2 000, 3 000, 5 000, 7 000, 8 000 respektive 9 000 exemplar måste en tidning som har en upplaga om 3 000 eller 5 000 exemplar öka upplagan med 2 000 exemplar för att komma upp till nästa stödnivå. Ett krav på en sådan relativt stor ökning är enligt regeringen sannolikt för högt för att getillräckligaincitamentförentidningatthittaflerläsareochökasinupplaga. Det innebär en särskild osäkerhet för en tidning som ramlar ner från enhögrestödnivådärstegetärlångttilldenunderliggandestödnivån.Nyasteg bör därför enligt regeringen införas i bidragstrappan för endags- och tvådagarstidningar vid en såld upplaga om minst 4 000 respektive 6 000 exemplar.Stödbeloppenbörliggamittemellandestödbeloppsomgäller för stegen under och över. Den föreslagna förändringen syftar enligt regeringen till att öka tidningsägarnas drivkrafter att få fler abonnenter och andra läsare och därigenom öka tidningens upplaga. Enligt regeringen innebär förslagen att endagstidningarna får en jämnare stödtrappa och att samtliga tvådagarstidningar får en höjning av det allmänna driftsstödet.Denyastödnivåernaförlågfrekventadagstidningarbedömsenligt regeringen sammantaget rymmas inom ramen för anslaget. Regeringen bedömer att de förordningsändringar som behövs med anledning av detta förslag bör träda i kraft , förutsatt att de godkänns av kommissionen. för europapolitiska studier samt EU-information Anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU- information ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Det ska även täcka utgifter för kommunikationsinsatser på EU-området, utgifter för att medfinansiera medel från EU och för insatser för att främja rekrytering av svenska medborgare till EU:s institutioner. för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet vars uppgiftärattta framforskningsrapporter,analyserochannatunderlagsomrör utvecklingen inom EU och göra detta tillgängligt för beslutsfattare på olika nivåer samt aktivt delta i och skapa internationellt forskningsutbyte. Regeringen beslutade att Sieps verksamhet fr.o.m. även ska omfatta att tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör EU som en del av kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Regeringen bedömer att Sieps framgångsrikt har genomfört de uppdrag som anges i myndighetens instruktion. Anslagssparandet uppgick till ( uppgick det och till ). Regeringen föreslår att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ska uppgå till . Förslaget innebär en minskning med jämfört med innevarande år, vilket inkluderar pris- och löneomräkning och en tidigare aviserad anslagsminskning. I kommittémotion 2015/16:2504 yrkande 1 föreslår m.fl. (M) att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska vara högreför2016änregeringensförslagipropositionen.Skillnadeniförhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att bör förstärkas med motsvarande belopp. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 4:1 m.m. ska vara lägre än regeringens förslag. Avvikelsen i förhållande till regeringens förslag beror enligt motionärerna på att medel fördelats till andra prioriteradesatsningar och att aviserade förslag omtillskott inte bör genomföras. Därutöver anser motionärerna att uppdraget till om en fortsatt studie över företagsklimatet i bör genomföras och att studien bör finansieras inom ramen för det anvisade anslaget för . Vidareföreslårmotionärernaattanslaget5:1 Länsstyrelsernam.m.skavara lägre än regeringens förslag. Motionärerna motiverar skillnaden i förhållande till regeringens förslag med att de inte står bakom regeringens förslag om tillskott på miljöområdet. Motionärerna föreslår även att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska vara högre än regeringens förslag. I denna del föreslår motionärerna i likhet med regeringen en ökning av anslaget för att vidta åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Dessutom föreslås att anslaget 6:3 Datainspektionen ska vara högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att myndighetens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga och motverka integritetskränkningar inklusive näthat behöver förstärkas. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska vara högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att fler kommuner bör tillåtas bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. motionärerna resurser frigöras inom befintliga ramar. I denna del hänvisas till att enligt regleringsbrev för anslaget disponerar Kammarkollegiet för åtgärder och att dessa medel får användas efter beslut av Dessutom bör enligt motionärerna finansiering ske genom en proportionerlig minskning av statsbidraget till kommuner, landsting och När det gäller anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer anser motionärerna att en del av den beslutade årliga ökningen av anslaget med bör utnyttjas för att inleda ett arbete med att inrätta ett romskt språkcentrum. sin mening vad som anförs i motionen om en förstärkning av utredningstjänst (yrkande 2) och ytterligare åtgärder i arbetet för att värna demokratin mot radikalisering och våldsbejakande extremism (yrkande 3). När det gäller frågan om en förstärkning av anför till ett rimligt krav på transparens är det angeläget att utredningstjänsten får ökade resurser för att kunna bistå partier vid granskning och analys av regeringens förslag. Motionärerna anför vidare att det krävs ett omfattande förebyggande arbete för att värna demokratin mot radikalisering och Bland annat måste arbetet med unga prioriteras och berörda myndigheter behöver vässa sitt arbete. tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga och motverka integritetskränkningar, inklusive näthat (yrkande 4). I denna del anför motionärerna bl.a. att riskerna för att människors personliga integritet kränks ökar när en rad aktörer hanterar en mängd information. Ett annat problem är enligt motionärerna det s.k. näthatet som drabbar många barn och ungdomar. Enligt motionärerna är det angeläget att Datainspektionen har tillräckliga resurser i sitt arbete mot integritetskränkningar i den digitala miljön. sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter genom att ansluta fler kommuner till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska (yrkande 5) och att inleda arbetet med att inrätta ett romskt språkcentrum (yrkande 6). När det gäller frågan om kommunernas anslutning förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska anför motionärerna bl.a. att det i och för sig är bra att regeringen ser över lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. En sådan översyn får dock enligt motionärerna inte hindra nya kommuner från att ansluta sig till de befintliga I denna del hänvisar motionärerna till uttalanden i media om att regeringen under pågående översyn inte avser att utvidga och (båda SD) föreslår i kommittémotion 2015/16:2227 att anslaget 3:1 ska öka med för 2016 jämfört med regeringens förslag i propositionen. I denna del föreslår motionärerna en ökning av anslaget för arbete med delaktighet Motionärerna föreslår vidare att anslaget 4:1 m.m. ska minska med jämfört med regeringens förslag. denna del anför motionärerna att regeringen med bör i egenskap av styrande föregå med gott exempel och klara sig med färre medel. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska öka med jämfört med regeringens förslag. motionärerna bör länsstyrelserna få ett ökat stöd i sitt arbete med regeringen föreslår ska tillföras anslaget länsstyrelsernas arbete med mottagande och bosättning av nyanlända omlokaliseras och i stället användas för att förbättra länsstyrelsernas interna Som exempel i denna del nämns kortare handläggningstider och Motionärerna föreslår vidare att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska minska med jämfört med regeringens förslag. denna del anförs att de politiska partierna bör i större grad finansiera sin egen minoriteten romer ska minska med jämfört med bär en sådan tydlig etnisk prägel. Den särskilda satsningen på den nationella minoriteten romer bör därför skrotas. Slutligen föreslår motionärerna att anslaget 8:1 Presstöd ska minska med jämfört med regeringens förslag. anför motionärerna att presstödet behöver reformeras. För att underlätta en annat att reklamskatten för dagspressen och periodiska publikationer m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2015/16:3189 att anslagen 4:1 m.m., regeringens förslag i propositionen. I kommittémotion 2015/16:3163 föreslår m.fl. (FP) att respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att en justering av anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 2:4 ombudsmän () ska vara högre än regeringens förslag. förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att myndigheten bör ges ökade resurser för att kunna hantera den stora mängden Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska vara lägre än regeringens förslag. vill i likhet med regeringen tillskjuta medel till länsstyrelsernas arbete med Regeringen föreslår för detta ändamål en ökning av anslaget med motionärerna föreslår en ökning med på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 6:3 Datainspektionen ska vara 2016 än regeringens förslag. förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att myndigheten bör ges ökade resurser för att förbättra sina förutsättningar att bedriva en aktiv tillsyn. förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att det behövs en ökad beredskap för extra val. Motionärerna föreslår även att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska vara högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att fler kommuner bör tillåtas bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. Slutligen föreslår motionärerna att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska vara högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att det behövs ett fortsatt och långsiktigt arbete för romsk inkludering. Skånberg m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2015/16:2712 att anslaget 4:1 m.m. ska minska med jämfört med regeringens förslag i propositionen. I denna del anför motionärerna bl.a. att arbetet i bör effektiviseras. Motionärerna anser även att uppdraget till om en fortsatt studie över företagsklimatet i bör genomföras. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska minska med jämfört med regeringens förslag. denna del anför motionärerna bl.a. att de inte står bakom den satsning på som regeringen föreslår inom miljöområdet. Motionärerna föreslår även att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska vara högre än regeringens förslag. föreslår motionärerna i likhet med regeringen en ökning av anslaget för att vidta åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. anslaget 6:3 Datainspektionen ska högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att myndighetens arbete med att bl.a. förebygga och motverka integritetskränkningar inklusive näthat behöver förstärkas. Slutligen anför motionärerna när det gäller anslaget 7.1 Åtgärder för nationella minoriteter att fler kommuner bör tillåtas att bli en del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska och att detta bör finansieras genom en omfördelning inom anslagets ram. Frågan om kommuners anslutning till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska behandlas även av (C) i motion 2015/16:3040.Motionärenyrkarattriksdagentillkännagerförregeringensom sin mening vad som anförs i motionen om minoritetspolitikens möjligheter att utvecklas i hela genom fler förvaltningsområden. Motionären anför bl.a. att regeringens aviserade översyn av minoritetslagstiftningen inte får innebära att arbetet med att få flera kommuner att ansluta sig till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska upphör. (M)begärimotion2015/16:289attriksdagen tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om behovet att se över att anslagsnivån för länsstyrelsernas djurskyddskontroller är rimlig med hänsyn till de nya uppgifter som tillförts verksamheten. I motion 2015/16:3034 yrkar (C) att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om att överväga en omfördelning av anslaget till länsstyrelserna så att djurskyddskontrollerna kan utföras med tillräcklig kvalitet. Motionärerna anför bl.a. att i samband med flytten av ansvaret för djurskyddet från kommunerna till fick länsstyrelserna ett årligt tillskott för detta arbete. Detta tillskott drar regeringen in. betonar regeringen att antalet djurskyddskontroller behöver öka. har i ett yttrande, som finns i bilaga 6, lämnat synpunkter på bl.a. anslaget 4:1 m.m. i den del som avser utrikesförvaltningen. Utskottet framhåller att representation utomlands är en viktig fråga för landets utrikes-, säkerhets-, bistånds- och näringspolitik. Enligt utskottet är en väl utrikesförvaltning, både på i och på plats ute i världen, en förutsättning för att kunna vidmakthållarelationersomliggertillgrundförsamarbetepåviktigaområden och för att kunna förstå politiska, ekonomiska och kulturella trender i världen. För att uppnå effektivitet och kontinuitet i en modern utrikesförvaltning är det ocksåenligtutskottetviktigtattslåvaktomUtrikesdepartementetsmöjligheter att såväl behålla som rekrytera personal med olika kompetenser. AvyttrandetframgårattutskottetharinformeratsavUtrikesdepartementets kabinettssekreterare om utrikesförvaltningens utveckling och att regeringen beslutat att öppna ett generalkonsulat i . Vidare har information lämnats om ekonomi. Enligt uppgift kan den ekonomiska situationen betraktas som stabil. Därutöver noterar utskottet i sitt yttrande att motionsförslagen om en minskning av anslaget 4:1 m.m. inte har specificerats med avseende på utrikesförvaltningens del av anslaget. I denna del konstaterar utskottetattUtrikesdepartementetsandelavanslagetför2015uppgårtilldrygt , att var av antalet medarbetare inom anställda inom utrikesförvaltningen och att merparten av kostnader hänförs till verksamhet utomlands. Sammantaget har utrikesutskottet inga invändningar mot regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 4.1 m.m. och anserdärmedattkonstitutionsutskottetböravstyrkamotionerna2015/16:2227 (SD), 2015/16:2504 (M) yrkande 1, 2015/16:2712 (KD) yrkande 1, 2015/16:3163 (FP) och 2015/16:3189 (C) i de delar de berör anslaget 4:1 m.m. I denna del finns en avvikande mening (SD) och tre särskilda yttranden (M, C, KD). Regeringen beslutade att ge och i uppdrag att förbereda en överföring av administrativa och handläggande uppgifter till (Ku2015/02646/D och Fi2015/05064/S3 [delvis]). I uppdragen ingår att förbereda överföringen av förvaltningen, driften och utvecklingen av itsystemet för valadministrationen till . Uppdragen ges med förbehåll för godkännande i nödvändiga delar. Kostnaderna för stödet ska enligt regeringen rymmas inom ramen för anslaget 6:5 och de medel myndigheten disponerar inom anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati. Uppdragen ska redovisas slutligt och redovisningen ska bl.a. innehålla en beskrivning av konsekvenser för personalen och kostnaderna för genomförandet. behandlade motionsyrkanden om resurser till djurskyddskontroller (bet. 2011/12:KU1 s. 48). Utskottet konstaterade då att regeringen i budgetpropositionen hade angett att de övergångs- och omställningsproblem som uppstod när länsstyrelserna tog över djurskyddskontrollen från kommunerna 2009 hade hanterats väl och att de omfattande ärendebalanserna i stort sett hade åtgärdats, även om fortsatta problem med de tekniska och administrativa stödsystemen för djurskyddskontrollen hade rapporterats. Utskottet förutsatte att regeringen noggrant skulle följa utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på djurskyddskontrollen upprätthålls. Utskottet var dock inte då berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om en ändrad fördelning av anslag till djurskyddskontroller och om förstärkta resurser till djurskyddskontroller. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Även behandlade utskottet ett motionsyrkande om resurser till djurskyddskontroller (bet. 2012/13:KU1 s. 44). Utskottet konstaterade att regeringen bl.a. hade uppgett att antalet djurskyddskontroller hade ökat och att andelen planerade kontroller hade ökat. Utskottet förutsatte alltjämt att regeringen noggrant skulle följa utvecklingen på området för att säkerställaattkvalitetenpådjurskyddskontrollenupprätthölls.Dettainteminst mot bakgrund av att många länsstyrelser hade prioriterat ned tillsynen över djurhälsopersonalen. Utskottet var dock inte berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om ett återinförande av kontrollavgifter vid djurskyddskontroller och avstyrkte motionsyrkandet. Hösten2013behandladeutskottetettantal motioneromytterligareresurser till djurskyddet, bl.a. genom att återinföra kontrollavgifter vid djurskyddskontroller (bet. 2013/14:KU1 s. 49 f.). Utskottet konstaterade att regeringenhadeuppgettattantaletdjurskyddskontrollerunder2012hadevarit ungefär lika många som och att andelen planerade kontroller hade ökat. Utskottet förutsatte alltjämt att regeringen noggrant följde utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på djurskyddskontrollerna upprätthölls. var utskottet dock inte berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om att återinföra kontrollavgifter vid djurskyddskontroller och avstyrker därmed motionerna. I denna del finns i betänkandet en reservation (S, V). behandlade utskottet regeringens proposition Statens stöd till dagspressen (bet. 2014/15:KU12). I propositionen lämnade regeringen förslag till ändringar av några bestämmelser i presstödsförordningen som reglerar driftsstödet till dagstidningar i syfte att anpassa regelverket till de förändrade tekniska och ekonomiska förutsättningar som dagspressen står inför. Därutöver angavs att regeringen avsåg att återkomma med förslag om stödet till storstadstidningar och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar. föreslog att skulle godkänna regeringens förslag.