bet · H201TU9 · 2015-04-07 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett antal frågor om planering, prioritering, finansiering och utformning av transportinfrastruktur med utgångspunkt i 187 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet lyfter särskilt fram den pågående utredningen om en utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna, den s.k. Sverigeförhandlingen. Utskottet anser att det finns skäl för att särskilt uppmärksamma en av de åtgärder som ingår i utredningsdirektiven, nämligen en östlig förbindelse som knyter samman trafikledsringen runt och som inte inkräktar på . Utskottet föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att pröva förutsättningarna för olika finansieringslösningar för en sådan förbindelse. Utskottet tillstyrker därmed ett motionsförslag om detta. Övriga motionsförslag om infrastrukturprojekt som ingår i Sverigeförhandlingens direktiv avstyrks. Utskottet anser att det är lämpligt att avvakta utfallet av förhandlarens uppdrag. Även övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. Utskottet anser att de frågor om prioritering av infrastrukturåtgärder som tas upp i motionsförslagen är väl uppmärksammade och ser med tillförsikt fram emot att regeringen återkommer med ett väl avvägt och motiverat förslag till prioriteringar inför inriktningsbeslut för nästa planeringsperiod. Utskottet hänvisar vidare till att det bedrivs ett kontinuerligt utvecklingsarbete av de metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser som används i infrastrukturplaneringen. I fråga om finansiering anser utskottet att transportinfrastruktur som huvudregel bör finansieras med anslag, men att lån i kan godkännas under vissa förutsättningar. Vad gäller medfinansiering förutsätter utskottet att lämpliga principer och riktlinjer för detta tas fram inför kommande planeringsomgångar. Utskottet konstaterar också att finansieringsfrågor utgör en central del av Sverigeförhandlingens uppdrag. Även motionsförslag om fysisk planering av transportinfrastruktur och utformning av trafikmiljöer avstyrks med hänvisning till det arbete som bedrivs på området. I betänkandet behandlas ett stort antal motionsförslag om bl.a. upprustning och utbyggnad av olika vägar och järnvägar i landet. Utskottet avstyrker dessa förslag med hänvisning till gällande praxis enligt vilken projekt för att vidmakthålla och utveckla transportinfrastruktur normalt sett inte avgörs av . I betänkandet finns tre reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Principer för prioritering av infrastrukturåtgärder Samhällsekonomiska analyser i planeringen Vissa frågor om fysisk planering 1.Principer för prioritering av infrastrukturåtgärder, punkt 1 (V) 2.Investeringsprojekt inom ramen för Sverigeförhandlingen, punkt 5 (M, C, FP, KD) 3.Särskilt om en östlig förbindelse runt , punkt 6 (S, MP, V) Finansiering av infrastrukturåtgärder, punkt 3 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Principer för prioritering av infrastrukturåtgärder 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:192 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 10, 2014/15:619 av (M), 2014/15:847 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7 och 9, 2014/15:1339 av (C), 2014/15:1350 av (C) yrkandena 1–3, 2014/15:1785 av Per Åsling och (C), 2014/15:1985 av (MP) yrkande 7, 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 1, 2014/15:2377 av (M) och 2014/15:2525 av (MP) yrkande 3. Reservation 1 (V) Samhällsekonomiska analyser i planeringen 2014/15:272 av och (C), 2014/15:568 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2427 av (C) yrkande 2. 2014/15:689 av (M), 2014/15:1298 av (SD), 2014/15:1316 av Per Åsling och (C), 2014/15:2138 av Per Klarberg m.fl. (SD) och 2014/15:2427 av (C) yrkande 3. Vissa frågor om fysisk planering 2014/15:25 av (FP) yrkande 6, 2014/15:553 av och (C) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2755 av m.fl. (S). Investeringsprojekt inom ramen för Sverigeförhandlingen 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 3, 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 3–7, 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 2 (M, C, FP, KD) Särskilt om en östlig förbindelse runt tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör pröva förutsättningarna för olika finansieringslösningar för en östlig förbindelse som knyter samman trafiklederna runt och som inte inkräktar på . 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8. Reservation 3 (S, MP, V) 2014/15:14 av (FP), 2014/15:19 av (FP), 2014/15:31 av (FP) yrkande 1, 2014/15:73 av (SD), 2014/15:110 av (M), 2014/15:116 av (M), 2014/15:124 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:125 av (MP), 2014/15:126 av (MP), 2014/15:162 av (SD), 2014/15:195 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:199 av (FP), 2014/15:209 av (FP) yrkandena 1–3, 2014/15:234 av (M), 2014/15:244 av (SD), 2014/15:245 av (SD), 2014/15:271 av m.fl. (M), 2014/15:275 av (C), 2014/15:397 av och (M), 2014/15:407 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:457 av Boriana (M), 2014/15:537 av (C), 2014/15:540 av (C), 2014/15:571 av (C), 2014/15:593 av (M), 2014/15:599 av och (FP), 2014/15:612 av och (M), 2014/15:613 av och (M), 2014/15:649 av och (M), 2014/15:651 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:677 av (FP), 2014/15:762 av m.fl. (S), 2014/15:776 av (FP), 2014/15:788 av och (FP), 2014/15:789 av och (FP), 2014/15:790 av och (FP), 2014/15:815 av (C), 2014/15:835 av Boriana (M), 2014/15:862 av (KD), 2014/15:901 av och (M), 2014/15:903 av (M), 2014/15:905 av (M), 2014/15:936 av och (S), 2014/15:947 av (S), 2014/15:956 av och i (S) yrkandena 1–3, 2014/15:961 av och (S), 2014/15:963 av m.fl. (S), 2014/15:972 av (M) yrkandena 2 och 5, 2014/15:983 av och (C), 2014/15:1022 av (SD), 2014/15:1024 av (SD), 2014/15:1027 av och (SD), 2014/15:1049 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1074 av (KD), 2014/15:1079 av (KD), 2014/15:1094 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2014/15:1125 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2014/15:1165 av (S), 2014/15:1176 av m.fl. (S), 2014/15:1194 av m.fl. (S), 2014/15:1201 av m.fl. (S), 2014/15:1211 av (M), 2014/15:1214 av (M), 2014/15:1221 av (M), 2014/15:1239 av m.fl. (SD), 2014/15:1273 av (SD), 2014/15:1296 av (M) yrkande 1, 2014/15:1322 av m.fl. (M, FP, KD, C), 2014/15:1357 av m.fl. (C), 2014/15:1420 av Boriana m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1431 av m.fl. (S), 2014/15:1433 av och (S), 2014/15:1518 av (KD), 2014/15:1523 av (KD), 2014/15:1575 av (KD), 2014/15:1586 av (KD), 2014/15:1587 av (KD), 2014/15:1588 av (KD), 2014/15:1657 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1658 av och (MP), 2014/15:1769 av (M), 2014/15:1776 av (C), 2014/15:1788 av (C), 2014/15:1813 av och (M), 2014/15:1814 av och (M), 2014/15:1855 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1944 av m.fl. (S), 2014/15:1980 av (MP) yrkandena 1–5, 2014/15:2015 av (M), 2014/15:2050 av m.fl. (S), 2014/15:2069 av m.fl. (S), 2014/15:2085 av och (S), 2014/15:2141 av m.fl. (S), 2014/15:2155 av m.fl. (M), 2014/15:2161 av m.fl. (S), 2014/15:2164 av och (S), 2014/15:2167 av och (S), 2014/15:2168 av m.fl. (S), 2014/15:2170 av m.fl. (S), 2014/15:2175 av och (S), 2014/15:2179 av m.fl. (S), 2014/15:2183 av m.fl. (S), 2014/15:2207 av (S), 2014/15:2213 av m.fl. (M), 2014/15:2220 av och (M), 2014/15:2260 av m.fl. (S) yrkande 5, 2014/15:2273 av (M), 2014/15:2315 av i m.fl. (S), 2014/15:2332 av (M), 2014/15:2356 av Per Åsling (C), 2014/15:2463 av m.fl. (S), 2014/15:2472 av (M), 2014/15:2486 av och (SD), 2014/15:2512 av (SD), 2014/15:2519 av och (SD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2545 av och (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2584 av och (M), 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 3, 2014/15:2601 av och (SD), 2014/15:2650 av och (S) yrkande 3, 2014/15:2738 av och (C), 2014/15:2747 av (SD), 2014/15:2754 av m.fl. (S), 2014/15:2762 av (SD), 2014/15:2778 av (SD), 2014/15:2799 av m.fl. (S), 2014/15:2800 av m.fl. (S), 2014/15:2825 av m.fl. (S), 2014/15:2864 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2014/15:2914 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (V), (KD), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 187 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . En förteckning över de förslag som behandlas finns i bilagan. I samband med beredningen av ärendet anordnade utskottet ett seminarium om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn. Vid seminariet deltog representanter för , , , , () och Näringslivets transportråd. Därutöver informerades utskottet av företrädare för Kommuner och Landsting (SKL) och av Sverigeförhandlingen om infrastrukturrelaterade frågor. I sammanhanget kan också nämnas att utskottet tidigare under innevarande behandlat frågor om Förbifart (bet. 2014/15:TU1) och cykelfrågor (bet. 2014/15:TU5). Utskottet kommer att behandla motionsyrkanden om järnvägs- och kollektivtrafikfrågor. Principer för prioritering av infrastrukturåtgärder Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om principerna för prioritering av infrastrukturåtgärder. Utskottet hänvisar till att de frågor om prioriteringar som tas upp i motionsförslagen är väl uppmärksammade. Utskottet ser också med tillförsikt fram emot att regeringen återkommer med ett väl avvägt och motiverat förslag till prioriteringar inför inriktningsbeslut för nästa planeringsperiod. Jämför reservation 1 (V). I enlighet med beslut är det övergripande målet för transportpolitiken att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål: tillgänglighet, och om ett hänsynsmål: säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 22, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). Beslut om vilka transportinfrastrukturåtgärder som staten ska vidta fattas genom en s.k. ekonomisk planeringsprocess. Från och med planeringsperioden –2025 tillämpas den modell för ekonomisk planering av transportinfrastruktur som presenterades i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). Modellen omfattar inriktningsplanering, långsiktig åtgärdsplanering samt planering av genomförande av åtgärder på kort och medellång sikt. Enligt modellen bör den långsiktiga inriktningen av infrastrukturplaneringen omprövas ungefär en gång per mandatperiod. Inriktningsplaneringen avslutas med att beslutar om en ekonomisk ram och inriktningen inför en kommande planeringsperiod . Som grund för inriktningsbeslut presenterar regeringen en infrastrukturproposition, som i sin tur baseras på underlag från bl.a. . Utifrån de förutsättningar som inriktningsbeslut ger genomförs en långsiktig åtgärdsplanering. Den utmynnar i att regeringen fastställer en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för den aktuella perioden. Som underlag för beslutet utarbetas ett förslag till en nationell plan av och förslag till länsplaner av respektive länsplaneupprättare, dvs. ett regionalt samverkansorgan, ett självstyrelseorgan eller . Vilka åtgärder i den nationella planen som ska få genomföras är föremål för årliga beslut. Baserat på förslag från fattar regeringen ett beslut om vilka åtgärder som får byggstartas de närmast följande tre åren (år 1–3) och ett beslut om vilka åtgärder som bör förberedas för byggstart de därpå följande tre åren (år 4–6). De åtgärder som föreslår 1–3 ska vara färdigutredda med avseende på genomförande, kostnader och finansiering. För att regeringen ska ges bättre möjligheter att ta ställning till förslag bör dessa enligt modellen remitteras till Trafikanalys. Uppgiften för Trafikanalys bör i första hand vara att granska de samhällsekonomiska kalkyler, kostnadsberäkningar, planeringsunderlag och, i förekommande fall, analyser av alternativa finansieringslösningar som ligger till grund för förslag. Vid sidan av den ekonomiska planeringen finns en process för fysisk planering av vägar och järnvägar där frågor kring lokalisering, utformning och miljöpåverkan hanteras. Givet att nödvändiga avgöranden enligt tillämpliga regelverk finns kan fatta beslut om byggstart för de åtgärder som ingår i regeringens beslut för år 1–3. För planeringsperioden –2025 uppgår den ekonomiska ramen som har fastställt till prisnivå, varav till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet. har vidare beslutat att den s.k. planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden –2025 prisnivå (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Av det fastställelsebeslut för planeringsperioden –2025 som regeringen fattade framgår att av den ekonomiska ramen om ska gå till de länsplaner som de regionala planupprättarna därefter har fastställt. Vidare framgår att till den ekonomiska ramen kommer ytterligare som möjliggörs genom intäkter från trängselskatt, avgifter och bidrag. Vid behandlingen av budgetpropositionen fattade beslut om en ytterligare satsning om –2018 utöver vad som följer av den fastställda nationella planen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:85). I kommittémotion 2014/15:163 av m.fl. (V) poängteras vikten av en väl fungerande infrastruktur i hela landet (yrkande 3). Motionärerna anser att de lågtrafikerade järnvägarna ska värnas, även om de inte alltid används . När det gäller vägar vill motionärerna prioritera underhåll av bärighet och tjälsäkring. m.fl. (V) anser att det finns ett behov av ytterligare styrmedel och investeringar för att stimulera godstransporter på järnvägen och föreslår i partimotion 2014/15:192 att regeringen bör återkomma med en översyn av lämpliga åtgärder för att öka andelen godstransporter på järnvägen (yrkande 2). Den gällande tolvåriga planen är enligt motionärerna såväl när det gäller den ekonomiska ramen som innehållsmässigt otillräcklig för att möjliggöra en nödvändig överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. Vidare anser motionärerna att det är viktigt med god service, hög tillgänglighet, trygghet och en trevlig atmosfär för att öka det kollektiva resandet, varför bör ges ett speciellt uppdrag att bygga bort otrygga miljöer i anslutning till tågstationer, såsom mörka tunnlar eller passager, för att på så sätt öka tryggheten (yrkande 10). (M) framhåller i motion 2014/15:619 behovet av en gemensam nordisk strategi för att utveckla transportinfrastrukturen till havs och på land. En gemensam nordisk infrastrukturplan, som framför allt bör ha fokus på järnvägen, kommer enligt motionären att vara till glädje för arbetsmarknaden och för att ska stå sig i konkurrensen på världsmarknaden. Vidare anser motionären att det finns anledning att överväga att ge relevanta institutioner såsom Nordforsk och Nordisk energiforskning i uppdrag att ta fram en långsiktig gemensam nordisk satsning på forskning och innovation inom transportområdet. I kommittémotion 2014/15:847 av m.fl. (V) framförs att nästkommande infrastrukturplan bör vara inriktad på klimatmål, övriga miljökvalitetsmål och ett transportsnålt samhälle (yrkande 9). Vidare föreslår motionärerna att Trafikanalys ges i uppdrag att presentera statistik för godstransporter i städerna (yrkande 6). Genom att tillgängliggöra bättre statistik för godstransporter skulle kommunernas möjligheter att delfinansiera distributionscentraler och att på andra sätt ge stöd för samordnade godstransporter förbättras. Motionärerna anser även att bör ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka viktiga omlastningsnoder och utöka möjligheterna för omlastning av gods till järnväg (yrkande 7). Möjligheterna för omlastning behöver enligt motionärerna byggas ut i takt med att mer godstransporter förs över på järnväg. (C) anser att det är viktigt att ha ett jämställdhetsperspektiv vid planeringen av infrastruktur och föreslår i motion 2014/15:1339 att kvinnor, män och grupper med olika funktionsnedsättningar ges samma tillträde till planerings- och beslutsfattande forum. I motion 2014/15:1350 framhåller (C) vikten av att säkerställa att planerad och prognostiserad infrastrukturutveckling i omgivande länder ges tillräcklig tyngd när kapacitetsbehovet i det svenska transportsystemet beräknas. Detta bör enligt motionären säkerställas i kommande utredningsrutiner och utredningsdirektiv (yrkande 1). Vidare anser motionären att det måste säkerställas att den kommande beredningen av den nationella planen –2029, inklusive den ansvariga myndighetens utredningar, tar hänsyn till kommande kapacitetsbehov med anledning av bl.a. Fehmarn Bält-förbindelsen (yrkande 2) samt att planansvariga regionala myndigheter bör få i uppdrag att beräkna kommande kapacitetsbehov med anledning av bl.a. Fehmarn Bält-förbindelsen (yrkande 3). Per Åsling och (båda C) föreslår i motion 2014/15:1785 att ges i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna. Motionärerna vänder sig mot att de statliga anslagen för regional transportinfrastruktur i alltför hög utsträckning fördelas utifrån befolkningsstorlek och medelbelastning över året, utan hänsyn till att befintlig infrastruktur och kollektiva transportmedel sällan är tillräckligt flexibla för att klara stora variationer i antalet besökare över året. (MP) anser i motion 2014/15:1985 att staten bör ta det fulla ansvaret för cykelinfrastrukturen längs det nationella vägnätet samt för de nationella cykellederna (yrkande 7). Praxisen att i stora delar av landet kräver medfinansiering för cykelvägar längs det statliga vägnätet bör upphöra. I kommittémotion 2014/15:2318 av m.fl. (M) framhålls att utveckling och vidmakthållande av statens infrastruktur bör utgå från den fastställda ekonomiska ramen för planeringsperioden –2025 om samt den tidigare regeringens fastställda prioritering för hur transportsystemet ska utvecklas (yrkande 1). I dessa beslut ingår bl.a. att byggandet av Förbifart ska sättas igång och att arbetet med att anlägga de första delsträckorna för nya stambanor för höghastighetståg mellan –och –ska påbörjas innan planeringsperioden löpt ut. Frågan om att infrastrukturmedel fördelas baserat på länens befolkningsstorlek uppmärksammas även av (M) i motion 2014/15:2377 där det framförs att beräkningsgrunderna för fördelningen av medel till underhåll och investeringar i infrastruktur behöver ta större hänsyn till olika näringars behov. Motionären pekar på att sådana näringar som skogs- och jordbruk och även turism är starkt beroende av framkomliga vägar och att av bristande underhåll i grundförstärkning och beläggning skapar problem som är särskilt påtagliga i skogslänen. (MP) lyfter i motion 2014/15:2525 fram behovet av ett etappmål för större hänsynstagande till grön infrastruktur (yrkande 3). Motionären framhåller att trafikplaneringen i städerna i allt större utsträckning bör utgå från yteffektiva transportstrategier, i syfte att frigöra arealer där dagvatten kan omhändertas och förhindras att överbelasta kloakvattenledningar eller att infiltrera dricksvattentäkter/-ledningar. De motionsförslag som behandlas under denna beslutspunkt rör alla i olika grad principerna för prioritering av åtgärder i transportinfrastrukturen. Några av yrkandena handlar om prioriteringsfrågor av övergripande natur. I motion 2014/15:847 (V) yrkande 9 föreslås att nästkommande infrastrukturplan bör vara inriktad på klimatmål, övriga miljökvalitetsmål och ett transportsnålt samhälle. Vikten av väl fungerande infrastruktur i hela landet poängteras i motion 2014/15:163 (V) yrkande 3. I motion 2014/15:1339 (C) betonas vikten av ett jämställdhetsperspektiv i planeringen av transportinfrastruktur. Utskottet vill i sammanhanget inledningsvis peka på de komplexa frågor som måste hanteras inom ramen för den statliga infrastrukturplaneringen. Statens satsningar på transportinfrastruktur är ett av flera medel för att utveckla transportsystemet och uppnå transportpolitikens mål. I det ligger att tillgänglighet för medborgarna och näringslivet i hela landet ska främjas, som hänsyn ska tas till säkerhet, miljö och hälsa. Dessa målsättningar och restriktioner ska vara en utgångspunkt för planeringen av transportinfrastruktur och utskottet kan konstatera att detta är en uttalad ambition för den nu gällande nationella planen för planeringsperioden –2025. Utskottet noterar vidare att regeringen i sitt fastställelsebeslut från anger att inriktningen för den nu gällande nationella planen för planeringsperioden –2025 är att skapa förutsättningar för ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och hållbart transportsystem som tillgodoser näringslivets och medborgarnas behov av arbetspendling och av godstransporter i alla delar av landet. Regeringen pekar i beslutet på att planens satsningar på forskning bör medverka till att förtydliga bilden av hur transportsystemet ska utformas för att bidra till jämställdhet när det gäller förutsättningarna för att använda systemet. Därtill har jämställdhet ingått som en del i de samlade effektbedömningarna för de investeringar som regeringen har pekat ut. I samma beslut pekar regeringen även på att de regionala planupprättarnas dåvarande förslag till länsplaner visar på ambitioner att stärka näringslivets konkurrenskraft genom åtgärder för att öka arbetsmarknadsregionernas storlek och tillgängligheten i godstransportsystemet samt att stärka kollektivtrafiken för att förbättra tillgängligheten och minska klimatpåverkan. Enligt vad utskottet har erfarit avser regeringen att presentera en proposition med förslag till ny ekonomisk ram och vägledning för prioriteringar inför åtgärdsplaneringen för planeringsperioden –2029. Utskottet ser med tillförsikt fram emot att regeringen återkommer med ett väl avvägt och motiverat förslag till prioriteringar inför inriktningsbeslut för . I motionerna 2014/15:192 (V) yrkandena 2 och 10 och 2014/15:847 (V) yrkande 7 förespråkas ytterligare åtgärder för att främja såväl gods- som persontransporter med järnväg. Inledningsvis kan utskottet konstatera att den ekonomiska ramen för underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar i enlighet med inriktningsbeslut för perioden –2025 uppgår till . Denna verksamhet finansieras därutöver med intäkter från de banavgifter som tar ut. I den fastställda nationella planen uppskattas dessa intäkter uppgå till . Utskottet vill också påminna om att det pågår ett omfattande utredningsarbete som syftar till att utveckla järnvägstransporterna. Exempelvis beslutade regeringen att en särskild utredare ska göra en översyn av järnvägens organisation (dir. 2013:46). Syftet med översynen är att föreslå förbättringar av järnvägssystemets organisation som på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om järnvägens organisation (N 2013:02), presenterade en nulägesbeskrivning av järnvägens organisation i delbetänkandet En enkel till framtiden? (SOU 2013:83). Enligt tilläggsdirektiv från ska utredaren, i syfte att påskynda utvecklingen inom järnvägsunderhållet, delredovisa vissa frågor om byggande och underhåll av infrastrukturen . Uppdraget ska slutredovisas . Vad gäller underhåll av järnvägsinfrastruktur kan det vidare noteras att fick två regeringsuppdrag om underhållsfrågor. Det första är att genomföra en analys av alternativa sätt att organisera verksamhet inom järnvägsunderhåll. Det andra är att redogöra för utvecklingen och genomförandet av styrramverket för drift och underhåll av väg och järnväg. Båda dessa uppdrag ska redovisas .