bet · H201KU18 · 2015-04-16 00:00:00 — Medel från en resultatutjämningsreserv får användas för att utjämna intäkter över en konjunkturcykel. I lagärendet om kommunala resultatutjämningsreserver framhöll finansutskottet (bet. 2012/13:FiU15 s. 9 f.) att balanskravet är av stor betydelse för att säkerställa en ansvarsfull ekonomisk förvaltning i kommuner och landsting. Utskottet noterade också att de ekonomiska resultaten i kommunsektorn som helhet hade förbättrats avsevärt sedan balanskravet infördes . kunde utskottet konstatera att balanskravet är förenat med vissa problem som motverkar konjunktursparande, då överskott ska konsolideras i det egna kapitalet medan underskott i princip ska återställas . Balanskravet begränsar därför möjligheten till god ekonomisk hushållning genom att inte klart medge ett sparande i goda tider som kan användas för att täcka underskott i en lågkonjunktur. Detta kan enligt utskottet leda till kortsiktiga neddragningar i kommunsektorn i lågkonjunkturer och till överhettning i högkonjunktur, vilket kan påverka samhällsekonomin negativt. Vidare kan nämnas att finansutskottet noterade att den dåvarande utformningen av balanskravet och dess fokus på närmast efterföljande år även skulle kunna leda till bokslutspolitik, bl.a. i form av redovisningsmässigt tveksamma avsättningar för att reservera medel för framtida kostnader. Enligt utskottet äventyrade det redovisningens trovärdighet. Utskottet ansåg därför i likhet med regeringen att kommuner och landsting måste få möjlighet att utjämna intäkter över en konjunkturcykel genom att under vissa angivna förutsättningar reservera medel i resultatutjämningsreserver. Därmed skapas en bättre beredskap för att klara balanskravet även i dåliga tider utan att det uppstår behov av tillfälliga neddragningar av verksamheten. På så sätt förbättras kommunernas och landstingens förutsättningar att bedriva en stabil verksamhet över en konjunkturcykel. Nämnas bör slutligen att förslaget om resultatutjämningsreserver, enligt finansutskottet, skapar bättre förutsättningar för ett ökat konjunktursparande, vilket i sin tur skapar bättre förutsättningar för en mer hållbar ekonomi i kommuner och landsting. Utskottet noterar den möjlighet som införts i kommunallagen att använda resultatutjämningsreserver. Utskottet, som inte finner skäl att ställa sig bakom motionärernas förslag om individuell återbäring av kommunal- och landstingsskatt vid överskott, föreslår att avslår motion 2014/15:2403 (M). Representation i nämnder, utskott och styrelser, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2599 av (SD). Nämnder, utskott och styrelser är ofta betydligt mindre än den församling de tillhör. Detta innebär att om representativiteten ska säkras finns det ofta inte plats i arbetsgruppen för alla partier som har valts in i församlingen. Detta får till följd att mindre partier inte kan delta i det politiska arbetet på samma villkor som större partier, och inte delta alls i vissa beslut, trots att de är invalda i församlingen. I diskussionerna som föregår beslut är det rimligt att alla representerade partier får föra fram de åsikter de fått mandat av medborgarna att lyfta. Vi vill särskilt framhålla att detta är viktigt då vissa beslut tas direkt av nämnder och arbetsutskott, och således aldrig lyfts i den större församlingen. Dessutom är det i de olika nämnderna som de verkliga diskussionerna sker, och det är där alla fakta lyfts och klargörs, i beredningen av olika ärenden som senare ska upp till beslut. Utan att själva ha en representant närvarande vid dessa diskussioner är det svårt för enskilda partigrupper att fatta väl underbyggda beslut och ta ställning i frågor. För att säkerställa att väljarnas förtroende förvaltas på bästa sätt menar vi att det bör säkras i lag att alla partier som är representerade i en folkvald församling ska ha rätt att ha en representant närvarande med yttranderätt, men inte nödvändigtvis rösträtt, i alla församlingens olika nämnder, arbetsutskott och styrelser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunala folkomröstningar m.m., punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1967 av (SD) yrkandena 2, 3 och 5 samt 2014/15:1967 av (SD) yrkande 4. Möjligheterna för medborgarna att själva väcka initiativ är enligt vår mening central i en demokrati. Därför var det positivt att folkinitiativet stärktes 2011 när det blev svårare för kommunerna att säga nej. Dock skärptes kraven för folkinitiativet som kommunerna fortfarande har möjlighet att stoppa ett folkinitiativ om två tredjedelar av kommunfullmäktige motsätter sig en folkomröstning. Vi anser att gränsen för att begära folkinitiativ bör sänkas så att det återigen krävs att av de röstberättigade begärt en folkomröstning. Vidare bör möjligheterna för partierna att stoppa folkinitiativ avskaffas. I omkring två tredjedelar av landets kommuner finns möjligheten för medborgare att väcka medborgarförslag. Vi anser att det bör bli obligatoriskt för alla kommuner att erbjuda möjligheten för medborgare att lägga fram medborgarförslag. Det ovan sagda bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi tycker att det är bra att demokratiutredning har i uppdrag att föreslå hur internet kan användas för att underlätta namninsamlingar till folkinitiativ. I detta läge anser vi inte att det behövs ett tillkännagivande i frågan. Kommuners deltagande i fristadssystemet, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2014/15:1752 av m.fl. (S, MP). Enligt vår mening ger gällande rätt enligt utlänningslagens (2005:716) bestämmelser om flyktingar och andra skyddsbehövande samt om uppehållstillstånd för flyktingar och andra skyddsbehövande tillräckliga möjligheter för det svenska samhället att erbjuda en person som i sitt hemland har hamnat i onåd av politiska eller religiösa skäl att komma till . Vi ställer oss därför tveksamma till att kommuner bör delta i fristadssystemet, och föreslår följaktligen att avslår motion 2014/15:1752 (MP). Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:151 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över statens möjlighet att underlätta frivilliga kommunsammanslagningar. 2014/15:229 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allmänna val bör föregå bildandet av eventuella regionkommuner och storlandsting. 2014/15:308 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en kommunreform med målet om starkare kommuner som kan ge sina medborgare bättre service. 2014/15:369 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda funktionen avseende det kommunala självstyret. 2014/15:660 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en standard i välfärdssystemet. 2014/15:797 av och (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet att vara föräldraledig från alla former av politiska uppdrag. 2014/15:833 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över kommunallagen för att möjliggöra tillfällig tjänstledighet från förtroendeuppdrag. 2014/15:970 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av förstärkt revision i landets kommuner och landsting. 2014/15:1158 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheterna till ett tillägg till den pågående översynen av kommunallagen. 2014/15:1315 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett utvecklingsarbete för att uppnå en förstärkt regional demokrati i hela , som ger grund för ett förstärkt regionalt utvecklingsansvar, regional utveckling av sjukhusvården och ansvar för kollektivtrafiken. 2014/15:1372 av och (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen att se över hur fritidspolitiker ska kunna vara föräldralediga från förtroendeuppdrag. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur villkoren för fritidspolitiker kan förbättras. 2014/15:1686 av och (MP): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för att öka antalet förtroendevalda och stärka fritidspolitikerns roll. 2014/15:1718 av Boriana (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa länsstyrelserna och överföra deras uppgifter till lokala och regionala organ respektive andra statliga myndigheter. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till försöksregion för avskaffandet av länsstyrelserna. 2014/15:1752 av m.fl. (S, MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners rätt att delta i fristadssystemet. 2014/15:1840 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av möjligheterna att ersätta titeln kommunstyrelsens ordförande med titeln borgmästare – allt annat lika. 2014/15:1967 av (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kraven för att begära folkinitiativ. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att partiernas möjlighet att stoppa folkinitiativ bör avskaffas. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör utredas hur man kan införa elektroniska namninsamlingar vid folkinitiativ. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten att lägga fram medborgarförslag på nivå bör bli obligatorisk. 2014/15:1993 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för kommuner att ha en direktvald kommunstyrelse i stället för kommunfullmäktige. 2014/15:2212 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt ansvar för trygghetsskapande och brottsförebyggande arbete. 2014/15:2403 av Finn och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till individuell återbäring av kommunal- och landstingsskatt vid överskott. 2014/15:2449 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i kommunallagen för att öka rättssäkerheten inom den kommunala förvaltningen. 2014/15:2470 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över de regler som finns för kommunala bolagsstyrelsers tillträde. 2014/15:2599 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla partier med representation i en folkvald församling också bör ges representation i dess nämnder, utskott och styrelser. 2014/15:2790 av (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna har en avgörande roll i det lokala trygghetsarbetet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta fram ett nytt nationellt brottsförebyggande program. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga lagstiftningen i syfte att stärka kommunernas ansvar för det brottsförebyggande arbetet. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga ett kommunalt ansvar för en samlad funktion för stöd till brottsdrabbade. Vi har att debattera KU:s betänkande 18, Kommunala och regionala frågor, vilket i huvudsak har sin grund i 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Som halvgammal kommunpolitiker vid sidan av riksdagsuppdraget ligger förstås dessa frågor mig lite extra varmt om hjärtat. har som bekant en lång och stolt tradition av självstyrelse, men ingenting är någonsin så bra att det inte kan utvecklas till att bli ytterligare något lite bättre. Det gläder mig därför mycket att finna flera riktigt bra förslag bland motionsyrkandena, som det både roar och oroar mig att hitta mindre väl genomtänkta såväl förslag som motiveringar till varför utskottsmajoriteten vill försöka avslå några av de bra förslagen. Ett alldeles utmärkt motionsyrkande, herr ålderspresident, handlar om att alla partier med representation i en folkvald församling också bör ges insyn i alla dess nämnder, utskott och styrelser, inte nödvändigtvis med rösträtt men väl med närvaro- och yttranderätt. Nämnder, utskott och styrelser är som bekant ofta betydligt mindre än den församling de tillhör. Detta får allt som oftast till följd att mindre partier inte kan delta i det politiska arbetet på samma villkor som de större partierna och kanske inte ens över huvud taget i de beslut som fattas direkt av en nämnd eller ett utskott. Detta sker trots att partiet alltså har valts in för att föra fram just sina väljares åsikter i alla diskussioner kring olika frågor. Jag har själv suttit på just en sådan här insynsplats och vet därför att vissa kommuner, dock inte alla, redan har insett hur mycket detta underlättar arbetet och debatten i fullmäktige till gagn för alla, inte minst våra väljare, genom en mer levande och vital lokal demokrati. Det kan också tilläggas att det under beredningen av ärendet inte heller har anförts några direkt tillämpliga skäl mot införandet av just en sådan här ordning. Andra bra förslag bland motionsyrkandena som också syftar till att öka och vitalisera den lokala demokratin rör möjligheterna för medborgarna att själva väcka initiativ i fullmäktige. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Även här kan förutsättningarna för väljarna skilja sig åt, beroende på vilken sida av en kommun- eller regiongräns de råkar bo. Som exempel kan nämnas att det finns möjlighet för medborgare att väcka medborgarförslag i två tredjedelar av landets kommuner. Men det innebär också att i ungefär en tredjedel av kommunerna finns inte motsvarande möjlighet. Jag har även på lokalt håll sett olika kreativa försök att villkora om och hur denna typ av förslag ska få väckas, beroende på vad lokala småpåvar och potentater råkar gilla eller inte. Vi sverigedemokrater anser att alla kommuner bör erbjuda medborgarna samma möjlighet att på lika villkor och förutsättningar lägga fram medborgarförslag. i all ära, herr ålderspresident: grundläggande demokratiska spelreglerna borde i alla fall vara desamma oavsett var i landet man bor, inte sant? Som jag tidigare snuddade vid och som kontrast till det redan anförda kan dock konstateras att inte alla förslag till förändring av nödvändighet kan antas leda till en bättre eller mer positiv utveckling. dyker det även upp mindre genomtänkta förslag på dagordningen. Ett sådant handlar om den tilltagande trenden för svenska kommuner och städer att ansluta sig till det så kallade fristadssystemet. Missförstå mig rätt, herr ålderspresident - alla är vi väl för att värna om åsikts- och yttrandefriheten, inte minst vi sverigedemokrater. Rent principiellt skulle vi även kunna ställa oss bakom Icorns verksamhet och systemet med fristäder för konstnärer som av politiska, religiösa eller andra skäl har råkat illa ut för att de utövar just sin yttrande- och åsiktsfrihet. Det är tänkbart att detta system mycket väl kan fylla en funktion i och för många av de länder som inte har en lika extremt frikostig, för att inte säga lössläppt, tolkning och tillämpning av de folkrättsliga reglerna för internationellt skydd som har. Men annars, och i synnerhet för svenskt vidkommande, handlar våra invändningar faktiskt mycket om att värna asylrätten och rättssäkerheten. Jag trodde, och tror fortfarande, herr ålderspresident, att hade en jag ska inte säga bra eller välfungerande men likväl utbyggd och reglerad statsapparat för att bedöma vilka personer som kan vara i behov av internationellt skydd och att det inte tillhör den svenska rättsordningen att lägga ut denna typ av ärenden på delegation till enskilda kommuner och NGO:er. Då jag har förstått att fristadsåtagandet normalt sträcker sig infinner sig också frågan vilka möjligheter konstnären därefter har att återvända till sitt hemland, om han eller hon nu verkligen har tagit tillfället i akt och begagnat sig av sin rätt att kritisera och ifrågasätta. Sammantaget framstår alltså detta mer som en PR-aktivitet för berörda städer och/eller en plattform för berörda konstnärer att bygga sur place-skäl inför en kommande asylansökan. Det är väl kanske inte den typen av verksamhet våra kommuner i första hand bör ägna sig åt. Avslutningsvis står vi förstås bakom samtliga våra reservationer i utskottet, men för tids vinnande yrkar jag här endast bifall till reservation 1 och 3. Tack för ordet, herr ålderspresident, och lycka till med alla kommande förehavanden ! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor När det gäller kommunala och regionala frågor har det inkommit 31 motionsyrkanden under den allmänna motionstiden. föreslår att delvis bifalla en motion och att avslå övriga. Ungefär 40 städer i , tillsammans med och , har samlats i ett internationellt nätverk som tar emot författare i behov av skydd. I motionen som vi inom utskottet delvis vill bifalla berörs just frågan om kommuner får fortsätta att delta i fristadssystemet. I den del av motionen som berör vikten av yttrandefrihet och att det är viktigt att kan bistå med fristäder för förföljda författare är utskottet av uppfattningen att den ska tillkännages regeringen. För att inte föregripa ett pågående mål i den frågan lämnar jag härmed motionen rörande fristäder. Det kanske hörs vars jag kommer ifrån - . Därför är Norrbottensfrågor ganska viktiga för mig. skickade in en ansökan om att få bilda en region, framför allt för att få ta över det regionala utvecklingsansvaret. Regeringen svarade nej på ansökan, precis som för den ansökan som lämnades in från . När samarbetsregeringen tillträdde aviserade man dock att de landsting som ville skulle få möjlighet att bilda region. Det regionala utvecklingsansvaret kan till exempel innebära att utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling och samordna insatser för genomförande av strategin, fatta beslut om användning av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete, följa upp, låta utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av det regionala tillväxtarbetet samt utföra uppgifter inom ramen för EU:s strukturfondsprogram. Som det ser ut i till exempel är det som har det regionala utvecklingsansvaret. Att flytta över det till en framtida Region skulle betyda att det är de av folket utsedda representanterna som bestämmer över hur statliga medel ska användas till tillväxtarbetet i regionen. Det är en bättre arbetsform än den nuvarande, framför allt med hänsyn till demokratin. Om vi vet vilka som beslutar i utvecklingsfrågor i det län vi bor i har vi möjlighet att ställa dem till svars för i vårt tycke kanske olämpliga beslut. I förlängningen kan vi ställa de folkvalda till svars när vi ger dem mandat att fortsätta alternativt ger dem kicken. Det har tagits fram en statlig offentlig utredning med namnet demokrati. Det är i mångt och mycket frågorna som har behandlats i den utredningen som vi har att ta ställning till i det här betänkandet. Något som lyfts fram i utredningen är bristen på förtroendevalda, framför allt inom kommunpolitiken i de mindre kommunerna. Detta leder till att ett fåtal ledamöter blir överhopade med arbetsuppgifter eftersom de är färre som ska dela på samma börda. Därför har utredningen föreslagit att små kommuner ska ges möjlighet att minska sina fullmäktigeförsamlingar till minst 21 personer i stället för 31, som kommunallagen tidigare angav. är det ändrat till 21 personer, precis som föreslogs i utredningen. Detta är en lösning för att få bukt med problemet. Jag tror dock att det krävs andra åtgärder utöver lagändringen. Våra politiska partier lider av samma problem men i olika omfattning. Efter ett val kan det vara svårt att tillsätta alla politiska poster partierna har fått till sitt förfogande, för att inte tala om hur det ser ut in i mandatperioden. Partierna behöver alltså bli bättre på att rekrytera medlemmar så att det finns ett större utbud av personer att välja till förtroendeuppdrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Bland unga är avhopp vanligare än i andra åldersgrupper. Detta beror främst på, enligt en rapport som SCB har tagit fram, att unga flyttar i högre utsträckning än äldre. I rapporten framgår det dock att avhoppen inte enbart kan härledas till mobiliteten hos unga. Även förhållanden i arbetslivet spelar stor roll. finns en ökande andel otrygga anställningar, och framför allt yngre är anställda i olika former av visstidsanställningar. Att då begära ledigt för politiska förtroendeuppdrag kan innebära att du inte får förlängt kontrakt. Det är ingenting som är rimligt eller ens tillåtet enligt kommunallagen, men tyvärr förekommer det och det är svårt att komma åt. Otrygga anställningar medför ofta en stress som inte underlättas av att du som förtroendevald dessutom är föremål för ständig granskning. Har du dessutom familj, eller är på väg att bilda familj, är möjligheterna till att vara fritidspolitiker näst intill obefintliga. Detta är, i mina ögon, ett stort demokratiproblem. Risken finns att det bara är människor som har kommit en bit i sin karriär, som är klara med familjebildandet och som har en stabil ekonomisk plattform som väljer att engagera sig politiskt. Det är ofta ett tufft uppdrag att vara ledamot i fullmäktige, och du har ett stort ansvar som inte alltid uppskattas att du tar i alla sammanhang. Du är aldrig ledig från uppdraget att vara politiker. bör det tilläggas att politikeruppdraget är ett hedersuppdrag som gör att du utvecklas otroligt mycket på ett sätt som du troligen inte hade gjort i andra sammanhang. Med detta anförande vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande. Jag vill tacka herr ålderspresidenten han gett i rikets tjänst och önska honom stort lycka till framöver! Precis som de två föregående talarna har sagt kan jag konstatera att det finns 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden i detta betänkande. De är på temat kommunala och regionala frågor. Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Därefter tänker jag kort beröra tre av de områden som tas upp i betänkandet. Det första området avser frågor rörande demokrati. Det är intressanta och viktiga frågor som tas upp i motionerna. Det är också frågor som engagerar medborgarna eftersom det är frågor som ligger nära och som man snabbt kan se effekterna av. De flesta av motionerna handlar om aspekter som gäller en mer oberoende revision, en direktvald kommunstyrelse, regler för kommunala bolagsstyrelser, folkinitiativ och folkomröstningar, representation i nämnder och styrelser. Nästan alla dessa områden har varit eller är föremål för utredning och har berörts på ett eller annat sätt. En del har blivit avhandlade och har blivit utredningsförslag, och andra är föremål för kommande förslag i utredningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Ett exempel på detta är utredningsbetänkandet En kommunallag för framtiden, som presenterades för ungefär en månad sedan. I det betänkandet konstateras det att sedan kommunallagen trädde i kraft har det skett en rad reformer, inte minst på revisionens område.