bet · H201KU11 · 2015-02-23 00:00:00 — I rapporten föreslås däremot att ett från fristående organ ska ges i uppdrag att utöva ordinarie tillsyn över verksamheten vid förvar. Statskontoret föreslår att tillsynen av kostnadseffektivitetsskäl bör samordnas med annan tillsynsverksamhet. Av verksamhetsskäl vore det dessutom enligt Statskontoret lämpligt att samordna tillsynen över förvarsverksamheten med en framtida fristående tillsyn över polisen och, i förekommande fall, Kriminalvården. Statskontoret konstaterar att denna fråga är under utredning. Vidare anser Statskontoret att saknar en systematisk klagomålshantering. Den nuvarande funktionen bemötandeombudsmannen fungerar enligt Statskontoret inte särskilt väl och bör avvecklas eller ges ett tydligare uppdrag med tillräckliga resurser för att kunna fullgöra detta. Statskontoret föreslår att hanteringen av klagomål och synpunkter ska ske decentraliserat i organisationen. En särskild utredare har fått i uppdrag att analysera behovet av en förstärkt tillsyn över socialförsäkringen utöver den tillsyn som utövas . Den närmare innebörden och behovet av en reguljär tillsynsfunktion inom socialförsäkringsområdet ska analyseras. Om utredaren i sin analys kommer fram till att ett reguljärt tillsynsorgan över socialförsäkringen bör inrättas, ska utredaren föreslå hur och i vilken organisatorisk form en sådan tillsyn bör utformas. Om utredaren kommer fram till att ett externt tillsynsorgan inte behövs utan att den befintliga tillsynen och granskningen kan förstärkas genom den hantering som myndigheterna själva står för, ska utredaren vid behov lämna förslag på hur detta kan ske. Utredaren har i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att även överväga hur det allmänna ombudet för socialförsäkringen kan ges bättre förutsättningar för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Utredningsuppdraget ska redovisas (dir. 2013:58, 2014:49 och 2015:8). En särskild utredare har vidare fått i uppdrag att se över den nuvarande hanteringen av klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal och föreslå hur hanteringen kan bli enklare, mer ändamålsenlig och effektivare (dir. 2014:88). Syftet med uppdraget är enligt direktiven att utforma ett system för klagomålshantering som i högre grad kan ge patienter och deras närstående svar på frågor om vad som inträffat och varför, och som gör att patienters synpunkter i högre grad tas till vara för att utveckla hälso- och sjukvården. Utredaren ska bl.a. se över hur ansvarsfördelningen mellan de olika instanser som hanterar klagomål mot hälso- och sjukvården kan förtydligas och vid behov föreslå hur en samverkan mellan dessa instanser kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . En arbetsgrupp inom Riksåklagaren överlämnade rapporten och restriktioner. I rapporten föreslås dels åtgärder som själv kan vidta, såsom utbildningsinsatser, ökad kommunikation med den misstänkte om skälen för restriktioner och framtagande av interna styrdokument, dels åtgärder som kräver kontakt med andra aktörer eller som kräver lagändring. Som exempel kan nämnas en minskad isolering av häktade genom en utökad rätt till mänsklig kontakt per dag, bättre rutiner i kontakterna med för att minska häktestiderna, möjlighet till strafflindring för en tilltalad som erkänner eller på annat sätt medverkar till utredningen, och en ökad dokumentation genom ljud- och bildupptagning av förhör under förundersökningen. Med dessa förslag tror arbetsgruppen att färre personer kommer att vara häktade med restriktioner och att de restriktioner som beslutas i många fall kommer att vara mindre omfattande än . De som ändå måste vara häktade med restriktioner kommer enligt arbetsgruppen att kunna få en förbättrad tillvaro på häktet genom både ökad samvaro med andra häktade och genom att tillåtna kontakter med omvärlden kommer att underlättas. Rapportens förslag bereds inom Riksåklagaren. Enligt uppgifter från riksåklagare i radioprogrammet radio har ett utkast till nya riktlinjer tagits fram som syftar till att om möjligt korta häktningstiderna och begränsa användningen av restriktioner. Varje enskild restriktion ska exempelvis prövas för sig och ställas i relation både till brottets allvar och till hur viktigt det är att brottsutredningen inte påverkas. Avsikten uppges vara att riktlinjerna ska börja tillämpas . Mot bakgrund av att chefsJO under det offentliga överlämnandet av ämbetsberättelsen uppmärksammade problemen med långa häktningstider och behovet av åtgärder inom detta område, gav justitieutskottet tillfälle att yttra sig över vad hon anfört. anför i sitt yttrande i huvudsak följande. Det grundläggande samhällsintresset av att kunna bedriva en effektiv brottsutredningsverksamhet motiverar att en häktad person kan meddelas inskränkningar i rätten till kontakter med omvärlden. Det är emellertid av största vikt att restriktioner, liksom andra straffprocessuella tvångsmedel, tillgrips och behålls med största möjliga restriktivitet. Den häktade ska bl.a. inte underkastas mer omfattande inskränkningar i sin frihet än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med häktningen eller till vad som krävs ur ordnings- och säkerhetssynpunkt. ser allvarligt på frågan om långa häktningstider och restriktioner, och det är besvärande att återkommande får kritik från FN och på detta område. Det är därför positivt att det pågår ett omfattande arbete i syfte att korta häktningstiderna och minska användandet av restriktioner och de negativa följderna av dessa. Som framkommit följer man från sida denna fråga och det arbete som pågår hos . anser att detta arbete inte bör föregripas. Det finns därför inte anledning för att ta några initiativ på detta område. I yttrandet finns en avvikande mening (V) i vilken det anförs att isoleringen av barn är särskilt allvarlig och att regeringen därför bör vidta åtgärder. Vidare bör regeringen enligt reservanten ta fram en lagstiftning om rätt till minst två timmars mänsklig kontakt i enlighet med förslag. Utskottet noterar inledningsvis att ombudsmännen i skrivelsen till bland många andra viktiga synpunkter lyfter frågan om att domstolar och andra myndigheter måste motivera sina beslut på ett sådant sätt att den som läser avgörandet förstår vilka omständigheter som har beaktats och varför domstolen eller myndigheten har beslutat som den har gjort i just det aktuella ärendet. Vidare lyfts bl.a. vikten av att människor får ett korrekt och tillmötesgående bemötande i sina kontakter med myndigheter, samt vikten av att myndigheterna har tillräckliga kunskaper om regelverket kring användandet av tvångsåtgärder, exempelvis på vårdinrättningar. tycker vidare att det är mycket värdefullt att ombudsmännen utöver redovisningen av sina beslut delger utskottet och sina allmänna iakttagelser och synpunkter, och att de uppmärksammar på de behov av åtgärder eller lagstiftning som de har funnit i sitt arbete med granskningar och inspektioner. Att dessa synpunkter förs fram både i ämbetsberättelsen och i den muntliga redovisningen i samband med överlämnandet är enligt utskottet en utmärkt ordning. I likhet med ombudsmännen konstaterar utskottet att flera av de uppmärksammade frågorna som rör behovet av en utökad ordinarie tillsyn redan är föremål för överväganden. Resultatet av dessa utredningar bör inte föregripas varför inte nu bör ta några initiativ till åtgärder. Utöver detta vill utskottet anföra följande. När det gäller långa häktningstider, ofta i kombination med restriktioner, ser även allvarligt på denna fråga. Särskilt allvarligt är isolering av barn och unga. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med dessa problem. Inom Riksåklagaren pågår ett arbete med att finna åtgärder för att förkorta häktningstiderna och minska behovet av restriktioner, och utskottet ser positivt på att följer utvecklingen av detta arbete. I likhet med justitieutskottet anser att det inte finns någon anledning för att ta något initiativ på detta område. Utskottet har uppmärksammats på att en allt oftare återkommande fråga är hur myndigheter ska hantera alltmer frekventa framställningar från en och samma person om att få ta del av omfattande allmänna handlingar. Genom ett beslut, som visserligen inte formellt omfattas av ämbetsberättelsen eftersom det fattades efter verksamhetsårets utgång men som ändå nämnts både i skrivelsen till och under den muntliga presentationen, framgår att det för en myndighet kan innebära en mycket svårhanterlig arbetsbelastning när mycket frekventa och omfattande framställningar görs om att få ta del av allmänna handlingar. Det kan röra sig om framställningar som är av okynneskaraktär eller rent av görs i syfte att trakassera myndighetens personal. Frågan om missbruk av offentlighetsprincipen är väckt i en motion, som kommer att behandlas av senare i vår. Offentlighetsprincipen och rätten att ta del av allmänna handlingar är av central betydelse för opinionsbildning, debatt och granskning och utgör en grundbult i det svenska statsskicket. Myndigheternas skyldighet att på begäran lämna ut allmänna handlingar är, och bör även fortsättningsvis vara, långtgående och strängt reglerad. går det inte att bortse från, vilket det nämnda beslutet från Justitieombudsmännen är ett exempel på, att mycket frekventa och omfattande framställningar om att få ta del av allmänna handlingar kan påverka arbetssituationen vid en myndighet i en sådan grad att den ordinarie verksamheten i praktiken riskerar att inte kunna genomföras. JO har i årets ämbetsberättelse och i samband med överlämnandet redovisat sin uppfattning att frågan bör bli föremål för utredning. Utskottet instämmer i denna uppfattning. Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att gör ett tillkännagivande till regeringen om att låta utreda frågan om behovet av och möjligheten att, med bibehållen respekt för offentlighetsprincipen, vidta lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder för att möta de utmaningar som myndigheter kan ställas inför vid en enskilds mycket frekventa och omfattande framställningar att få ta del av allmänna handlingar. Med detta föreslår utskottet att lägger ämbetsberättelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /15:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. yttrande 2014/15:JuU3y