bet · H201KU20 · 2015-06-05 00:00:00 — tydliga position har då varit att inte stödja investeringar i kol- och oljekraftverk, förutom under exceptionella omständigheter där det saknas genomförbara alternativ för att möta grundläggande energibehov. Mot den angivna bakgrunden avser jag inte att vidta ytterligare åtgärder avseende . – uppdrag och statens styrning (RiR 2004:18) redovisade en granskning av och statens ägarförvaltning av bolaget i rapporten – uppdrag och statens styrning (RiR 2004:18). slutsats var att uppdrag delvis var otydligt. Otydliga formuleringar av eventuella bidrag till genomförandet av svensk miljö- och energipolitik hade skapat utrymme för olika tolkningar. uppdrag hade över tiden kommit att uttolkas på olika sätt av ägarförvaltningen och bolagsledningen. rekommenderade bl.a. att regeringen tog initiativ till att tydliggöra uppdrag vad gäller miljö- och energipolitik och att ägarförvaltningen skulle överväga om det statliga bolaget verksamhet i andra länder enbart borde styras och bedömas utifrån lagenlighet i respektive land och affärsmässighet. rekommenderade att regeringen utvecklade den s.k. formlösa styrningen så att det i efterhand gick att följa hur ägarförvaltningens styrning av statliga bolag varit utformad. kunde i granskningen av konstatera att den formlösa styrning som tillämpats, dvs. utbytet av information mellan bolaget och ägarförvaltningen som enligt uppgift från inte dokumenteras i alla delar, hade begränsat revisionens möjligheter att bedöma hur den interna kontrollen i beredningsprocessen mellan bolaget och ägarförvaltningen varit utformad. förvärv av kolkraftverk och brunkolsbrytning i gjordes med den utgångspunkten att bolaget ska drivas affärsmässigt och att bolaget enbart måste följa tyska lagar och förordningar. , styrelsen och bolagets koncernledning har inte initierat en diskussion om huruvida förvärven var förenliga med den miljö- och energipolitik som beslutat om och den roll ett helägt statligt bolag bör ha i denna politik. I granskningsrapporten angavs att dock genom bifall till en reservation till granskning 2003 hade markerat att investeringar i inte överensstämde med den långsiktiga inriktning som låg till grund för omställningen av energisystemet. Vad och vem styr de statliga bolagen? (RiR 2006:11) redovisade en granskning av formerna för regeringens styrning av de statliga bolagen. Syftet med granskningen var att ge en översiktlig bild av hur den dokumenterade ägarstyrningen av de statliga bolagen var utformad. I detta ingick om styrningen var enhetlig, tydlig och aktiebolagsrättsligt bindande för bolagen. granskningar som hade gjort hade visat att styrningen av vissa enskilda statliga bolag varit otydlig och ibland präglats av motstridiga målsättningar. Granskningarna hade vidare visat att de grundläggande dokument som användes för styrningen av bolagen inte alltid hade behandlats så att de blivit rättsligt bindande enligt aktiebolagslagen. sammanfattande bedömning var att regeringen i styrningen av de statliga bolagen inte utnyttjade de möjligheter till styrning som aktiebolagslagen faktiskt ger, eftersom styrningen inte skedde på ett aktiebolagsrättsligt bindande sätt. Bolagen var därför inte rättsligt bundna att följa de styrsignaler de fick. brast den dokumenterade ägarstyrningen av de statliga bolagen i tydlighet. Bolagens samhällsuppdrag var ofta inte konkreta medan de finansiella målen oftast var det. Det fanns därför en uppenbar risk att tydliga finansiella mål prioriterades på bekostnad av samhällsuppdragen i de fall bolag hade att arbeta efter båda. möjlighet att utkräva ansvar av regeringen som förvaltare av bolagen försvårades när styrningen baserades på dokument med otydligt innehåll oklar rättslig status. Situationen försvårade dessutom regeringens möjlighet att som ägarföreträdare utkräva ansvar av bolagen i de fall styrsignalerna inte hade följts. Bolagen å sin sida riskerade, i de fall man följde styrsignaler som inte var aktiebolagsrättsligt bindande, att själva få bära hela ansvaret för de åtgärder som utgick från dessa signaler. – med vind i ryggen? (RiR 2007:29) presenterade en uppföljning av den granskning som gjorts 2004. Resultatet redovisades i rapporten – med vind i ryggen? (RiR 2007:29). konstaterade att regeringen hade beslutat om ett tillägg i bolagsordningen att inom ramen för kravet på affärsmässighet skulle vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. övergripande bedömning efter uppföljningen var att detta tillägg i bolagsordning hade påverkat den interna styrningen och den interna återrapporteringen. ansåg myndigheten att rapportering till regeringen borde fördjupas så att insatserna och resultatet av den nya inriktningen skulle bli tydligare. Likaså kunde återrapporteringen från regeringen till kunna utvecklas och i större utsträckning fokusera på effekten av gjorda insatser jämfört med regeringens målsättning. ansåg även att det relativt stora tolkningsutrymmet beträffande tillägget försvårade möjligheterna att bedöma om skulle kunna leva upp till det utvidgade uppdraget. Vidare borde relevanta dotterbolags bolagsordningar anpassas till innebörden av tillägget i moderbolagets bolagsordning för att tydliggöra vilka övriga delar av koncernen som omfattas av uppdraget. I granskningsrapporten skrev bl.a. att med utgångspunkt i den s.k. formlösa styrningen hade pekat på betydelsen av att styrningen av statliga bolag sker på ett sätt som skapar möjlighet att följa upp regeringens agerande. Vidare hade utskottet framfört att det skulle vara möjligt att följa upp viktigare händelseförlopp och att granska vilka kontakter som förevarit mellan bolagsledningar och berörda departement i frågor av större betydelse. kunde i granskningen av konstatera att den formlösa styrning som tillämpats, dvs. att utbytet av information mellan bolaget och ägarförvaltningen som enligt uppgift från inte hade dokumenteras i alla delar, hade begränsat revisionens möjligheter att bedöma hur den interna kontrollen i beredningsprocessen mellan bolaget och ägarförvaltningen varit utformad. – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? (RiR 2015:6) har granskat förutsättningar för att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och därigenom bidra till att uppnå EU:s klimat- och energimål, samt om bolaget kan nå sina miljörelaterade hållbarhetsmål inom ramen för hållbart företagande. har även granskat om regeringen styr i riktning mot att bolaget ska uppnå sitt uppdrag och sina miljörelaterade hållbarhetsmål. Resultatet av granskningen presenterades i rapporten – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? (RiR 2015:6). Syftet har varit att granska om utformat och regeringen styrt mot ändamålsenliga miljörelaterade hållbarhetsmål samt om planerar och vidtar åtgärder och om regeringen styr mot att uppdrag och hållbarhetsmål uppnås. har formulerat följande tre revisionsfrågor: – Är hållbarhetsmål, planering och genomförande 2010–2014 inriktade mot att bolaget ska vara ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och bidra till EU:s mål genom att ha fokus på reella utsläppsreducerande åtgärder? – Är regeringens styrning och uppföljning av uppdrag och hållbarhetsmål 2012–2014 utformade så att förutsättningar skapas för långsiktig avkastning för staten? – Har regeringen –2014 informerat om strategier för att uppfylla sitt uppdrag och bidra till EU:s klimat- och energimål i enlighet med önskemål om att fortlöpande få information om bolagets utveckling och verksamhet? I granskningsrapporten anges som bakgrund bl.a. att blev aktiebolag 1992. efter omregleringen av den svenska elmarknaden inledde en internationell expansion genom förvärv i , , , , och . Bolagets profil har förändrats från ett svenskt företag med fokus på vattenkraft och kärnkraft till en av största el- och värmeproducenter. verksamhet baseras på sex olika energislag: biomassa, kol, vatten, naturgas, kärnkraft och vind. Till skillnad från den nordiska verksamheten är europeiska verksamhet till övervägande del baserad på fossil kraft. är ett av de bolag som står för de största koldioxidutsläppen i . är också det största statligt ägda bolaget med en omsättning på 2014. konstaterar i rapporten bl.a. att ett av miljörelaterade hållbarhetsmål är ett finansiellt exponeringsmål som inte i någon större utsträckning leder till minskade koldioxidutsläpp. Bolagets plan 2010 var ursprungligen att reducera koldioxidutsläppen med hjälp av samförbränning med biomassa, infångning och lagring av koldioxid (CCS-teknik) och delvis försäljning av kolkraftverk. är förutsättningarna förändrade och huvudstrategin är att sälja bolagets tyska kolkraft för att nå det finansiella exponeringsmålet. Målet syftar således till att bolagets produktionsportfölj ska bli fossilfri nästan uteslutande genom försäljning och inte till att minska koldioxidutsläppen inom EU via koldioxidreducerande åtgärder. bedömer att bolaget inte har ett faktiskt miljörelaterat hållbarhetsmål trots sitt höga koldioxidutsläpp och uppdrag att vara ett ledande företag i energiomställningen. bedömer att det är positivt att regeringen genomfört en hållbarhetsanalys av hållbarhetsarbete och identifierat vissa svagheter. bedömer att dessa svagheter berör frågor av strategisk betydelse och sammanfaller med iakttagelser om planering och målbild. Vidare är det ändamålsenligt att regeringen i samband med hållbarhetsanalysen identifierat behovet av att stärka styrelsens strategiska kompetens inom förnybar energiproduktion. konstaterar dock att regeringen inte gör någon initial granskning och kvalitetssäkring av bolagens val och utformning av strategiska hållbarhetsmål. Regeringen följer däremot regelbundet upp måluppfyllelsen under ägardialogen. bedömer att processen är ineffektiv, eftersom regeringen inte bedömt om målen är ändamålsenligt utformade. koldioxidmål är ett renodlat finansiellt exponeringsmål och inte ett mål som faktiskt leder till minskade utsläpp. Resurser tas därigenom i anspråk i onödan utan att det vare sig får faktiska utsläppsminskande effekter eller ökar långsiktiga konkurrenskraft. Vidare anför att bolagsordningen för är beslutad av bolagsstämman och därmed juridiskt bindande för bolaget. I rapporten anges att enligt regeringen är uppdrag rent affärsmässigt och det följs upp genom den ekonomiska målprocessen. har dock beslutat att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. anser att det är otydligt hur regeringen följer upp den miljörelaterade delen av uppdraget i bolagsordningen. Enligt statens ägarpolicy är ett av de ekonomiska målens syfte att hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå. bedömer att det innebär en finansiell risk för staten att regeringen inte explicit följer upp den miljörelaterade delen i bolagets uppdrag från . Genom att arbeta aktivt med koldioxidreducerande åtgärder kan bolaget bli konkurrenskraftigt och skapa värde på lång sikt för staten. I rapporten anges att har konkretiserat den miljörelaterade delen av uppdraget i bolagsordningen genom de miljörelaterade hållbarhetsmålen. Denna tolkning har dock inte bekräftats av regeringen, vilket enligt leder till en osäkerhet i hur bolaget ska styra sin verksamhet. bedömer att det är viktigt att regeringen är tydlig med hur bolaget ska tolka sitt uppdrag i bolagsordningen och hur regeringen avser att följa upp bolagets tillämpning, så att bolaget ges tydliga incitament att genomföra det uppdrag som har beslutat. menar att näringsutskottet i samband med beslut om förtydligande uppdrag har tydliggjort intention med bolagets inriktning. Vidare anges i rapporten att enligt rättsexpertis har regeringen en långtgående laglig möjlighet att upprätthålla ägarkontrollen över de majoritetsägda statliga bolagens styrelsearbete genom att utforma direktiv, instruktioner och anvisningar. Mot bakgrund av detta menar att det inte föreligger något formellt hinder för regeringen att på bolagsstämman besluta om hur bolaget ska tolka sitt uppdrag utan att behöva återkomma till . Detta gäller även hur ska förhålla sig till FN:s tvågradersmål inom klimatområdet som har antagits av både och EU. noterar att regeringen i sin ägarförvaltning inte formellt utnyttjat den sakkunskap som finns i genom exempelvis arbetsgrupper eller nätverk för att inhämta ett bredare kunskapsunderlag i frågor som rör centrala hållbarhetsmål. Uppföljningen av hållbarhetsarbete har enbart genomförts av ägarförvaltningen på . Regeringen har genom sin ägarförvaltning inte i kunskapssyfte efterfrågat strategiskt skriftligt underlag från bolaget. gör i begränsad omfattning egna oberoende analyser. Vidare har regeringen inte identifierat strategiska framgångsfaktorer för bolagets långsiktiga konkurrenskraft såsom exempelvis tidig användning av ny forskningsteknologi inom energibranschen. Regeringen har därför inte ställt frågor till om orsaken till att forskningsinvesteringarna har minskat och blivit kortsiktiga. Denna brist på kunskapsunderlag av strategisk karaktär innebär att regeringens förutsättningar att vara tillräckligt proaktiv i sin styrning av försämras, menar . noterar att regeringen iakttagit vissa svagheter i bolagets hållbarhetsarbete, och har efterfrågat en diskussion kring vilka åtgärder som bolaget planerar för att nå målen. menar dock att regeringen inte utifrån resultatet från hållbarhetsanalysen ställer tydliga krav på bolaget att inom agera på styrsignalen. Styrningen bygger i stället på att självmant vidtar åtgärder, vilket kan innebära att kraftfulla åtgärder för att skapa konkurrenskraft och bidra till värdeutveckling startas . I rapporten anges att enligt och regeringen ska svenska staten vara en ansvarsfull ägare till koncernen och bolaget ska bedriva föredömlig verksamhet oavsett på vilken marknad bolaget agerar. Att övervägt att avyttra sin brunkolsverksamhet i har enligt bolaget varit känt för regeringen . bedömer att en proaktiv styrning förutsätter att riskanalyser och handlingsplaner utarbetas för att kunna hantera en eventuell försäljning på ett föredömligt sätt. Regeringen är dock inte förberedd för att hantera den finansiella risken med vare sig ett fortsatt ägande eller en försäljning av tysk kolkraft. Det är viktigt att inom ramen för det gällande regelverket ges de förutsättningar som bolaget behöver för att kunna bedöma konsekvenserna av en eventuell försäljning. Dessa kan exempelvis vara vilket finansiellt utrymme som finns för att täcka kostnaderna för mer forskning i koldioxidreducerande åtgärder i befintliga anläggningar eller en eventuell förlust vid försäljning. Vidare anges i rapporten att näringsutskottet i samband med förtydligande uppdrag 2010 betonade behovet av löpande information om utveckling och verksamhet samt att EU:s 2020-mål var en referenspunkt för att utvärdera uppfyllelse av uppdraget. bedömer att regeringens nuvarande återrapportering inte behandlar bolagets utveckling, strategier och bidrag till EU:s 2020-mål och EU:s antagna tvågradersmål till 2050 i tillräcklig omfattning så att ska kunna bedöma hur väl bolaget uppfyller sitt samlade uppdrag i bolagsordningen och därigenom bidrar till att uppnå EU:s mål. granskade f.d. näringsminister hantering av energimarknaden (bet. 2002/03:KU30 s. 54 f.). På frågor från utskottet anfördes i en svarspromemoria från att styrelsen är regeringens främsta verktyg för att se till att ett statligt bolag agerar inom ramen för de riktlinjer som beslutat. När det gällde hade regeringen tillsatt en styrelse med en bred kompetens, från både näringslivet och den politiska världen, för att svara för förvaltningen av bolagets angelägenheter. Dessutom hade regeringen sett till att hade direkt representation för att aktivt kunna följa och förvalta bolaget. Därmed hade regeringen vidtagit de åtgärder som krävdes för att se till att följde beslut. hade också följt riktlinjer. I proposition 1996/97:84 hade regeringen tydligt angett att på ett effektivt sätt skulle producera och leverera el till sina kunder och att detta skulle ske på ett affärsmässigt sätt. Detta gällde även investeringar i förnybar energi och forskning och utveckling. hade investerat för att förbli ett konkurrenskraftigt, svenskbaserat företag . Bolaget hade också investerat i forskning och utveckling och i produktion från förnybara energikällor, så långt som det var möjligt på affärsmässig grund. investeringar i förnybar energi uppgick till ca . De satsade på forskning och utveckling inom bl.a. vindkraftverk, bioenergi, decentraliserad el- och värmeproduktion och solenergi. Vidare anfördes följande som svar på frågor från utskottet. Enligt den arbetsordning för styrelsens arbete som hade antagit, och som följde den rekommendation som hade utformat, skulle styrelsen genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse. Dit hörde främst strategiska förändringar i företagets verksamhet och större förvärv, fusioner och beslut som innebär att bolagets riskprofil eller balansräkning förändras på ett avsevärt sätt. strategi att vara aktivt internationellt genom bl.a. förvärv hade kommunicerats i bolagets årsredovisningar sedan åtminstone 1996. Vidare hade regeringen i sin årliga skrivelse till redogjort för bolagets affärsidé, strategi, avkastningskrav och utdelningspolicy. Regeringen hade då särskilt redovisat vision att bli en ledande aktör på den europeiska energimarknaden i den årliga skrivelsen till . Denna redovisning hade skett sedan åtminstone 1996. Riksdagsledamöterna hade också sedan bolagiseringen inbjudits till och hade rätt att där ställa frågor direkt till företagsledningen. När det gällde investeringarna i följde ordföranden och vd:n gällande arbetsordning för styrelsen och informerade ägaren. Ägaren konstaterade då att verksamhet och investeringarna låg i linje med verksamhetsinriktningen som hade beslutat. Investeringarna följde också den strategi som hade redovisats öppet till och allmänheten . framhöll i sitt ställningstagande att de olika mål som skulle uppfylla i sin verksamhet uppenbarligen inte hade kunnat nås utan omsorgsfulla avvägningar. Något som väckt ett särskilt intresse vid utskottets granskning var de stora investeringar som gjort i . Det kunde enligt utskottet givetvis finnas utrymme för olika bedömningar i frågan om huruvida dessa investeringar bidragit till att uppnå målen för verksamhet. Vad som kommit fram under granskningen gav emellertid inte grund för någon annan bedömning än att agerande kunde anses förenligt med vad hade beslutat. Utskottet hade följaktligen inte skäl att rikta kritik mot regeringen eller något enskilt statsråd för att ha brustit i styrningen av eller för att ha åsidosatt vad beslutat. I en reservation (M, FP, KD, C, MP) framhölls att något som var särskilt iögonfallande vid granskningen var att hade gjort stora investeringar i . Det torde enligt reservanterna vara rätt uppenbart att dessa investeringar inte stod i överensstämmelse med den långsiktiga inriktning som låg till grund för den politiskt beslutade omställningen av energisystemet i . Besluten om investeringar i hade genom underhandskontakter varit förankrade i regeringen och fattats med ett uttalat stöd från regeringens företrädare. Det kunde därför ifrågasättas om regeringen hade varit tillräckligt aktiv när det gällde att ge nödvändiga direktiv för att verksamheten inom detta område skulle präglas av de målsättningar som låg till grund för svensk energipolitik. De olika mål som skulle uppfylla i sin verksamhet hade uppenbarligen inte kunnat nås utan omsorgsfulla avvägningar. Regeringens styrning hade i väsentliga hänseenden utövats formlöst, något som minskade möjligheterna att i efterhand granska vad som hade förekommit. Det gick efter granskningen likväl inte att komma ifrån intrycket att den styrning som regeringen utövat inte hade varit tillräcklig. Det sätt på vilket hade uppträtt kunde inte anses ha varit väl förenligt med vad beslutat. Reservanternas slutsats blev att regeringen inte kunde undgå kritik för att ha brustit i styrningen av . ställde sig bakom reservationen (prot. 2002/03:117 ). granskade utskottet regeringens styrning av de statliga bolagen (bet. 2003/04:KU10 s. 66). Utskott påminde i sitt ställningstagande inledningsvis om att förhållandet mellan regeringen och statliga aktiebolag regleras av aktiebolagslagen samt pekade på de möjligheter till styrning som bl.a. framgår av aktiebolagslagen. Utskottet pekade också på att särskilt hade , på grund av avregleringar och marknadsutvecklingen, flertalet av de bolag regeringen förvaltar förändrats från monopolföretag med särskilda uppgifter till företag med större marknads-inriktning. Det torde alltså vara ofrånkomligt att det emellanåt i förvaltningen av ett bolags angelägenheter uppkommer beslutssituationer som fordrar avvägningar mellan finansiella mål och samhällsmål, då det inte framstår som självklart vilket mål som ska prioriteras. I egenskap av företrädare för det statliga ägandet ska regeringen verka i enlighet med de beslut som fattats av om enskilda bolags verksamhet. Regeringen har ett politiskt ansvar i fråga om den statliga företagsverksamheten. Från de utgångspunkter som utskottet hade att beakta var det av betydelse att styrningen skedde på ett sätt som skapade möjlighet att i efterhand granska regeringens agerande. Utskottet hänvisade till ett tidigare uttalande om att rutiner bör utvecklas som gör det möjligt att följa upp viktigare händelseförlopp och att granska vilka kontakter som ägt rum mellan bolagsledningar och berörda departement i frågor av större betydelse. Utskottet förutsatte att det fortsatta utvecklingsarbetet med ägarstyrningen skulle göras i medvetande om detta. granskade regeringens styrning av (bet. 2004/05:KU20 s. 216 f.). I utskottets ställningstagande anfördes att underlaget för utskottets granskning bl.a. hade utgjorts av – uppdrag och statens styrning (RiR 2004:18). Samma rapport hade legat till grund för näringsutskottets behandling (bet. 2004/05:NU12) av styrelses framställning med anledning av rapporten. hade avstyrkt framställningen och gjort ingående bedömningar i sådana frågor som utskottet nu granskade. hade beslutat i enlighet med näringsutskottets förslag. granskning med bl.a. utfrågningar av statsministern och ansvariga statsråd m.fl. hade inte gett anledning att göra andra bedömningar än de näringsutskottet redovisat i sitt ställningstagande. Något uttalande i övrigt från sida med anledning av granskningen var inte påkallat. granskning gav inte utskottet anledning att göra andra bedömningar än de som näringsutskottet redovisat i sitt ställningstagande. I en reservation (M, FP, KD, C) framhölls bl.a. att granskningen visat att regeringen brustit i genomförandet av beslut när det gällde Vatten-fall. hade varken regeringen, genom ägarförvaltningen, eller styrelsen tagit något initiativ till att förtydliga roll inom ramen för mer allmänt hållna direktiv . Detta hade fört med sig att uppdrag kunde ges motstridiga tolkningar. Regeringen hade visserligen tagit till sig den kritik som framförts och lagt fram ett förslag till ändring i bolagsordningen som hade antagits av bolagsstämman. Ändringen i bolagsordningen var dock inte tillräcklig för att förändra den dittillsvarande situationen som innebar att flera tolkningar kunde göras när det gällde avvägningen mellan affärsmässighet och andra mål. Reservanterna fann också dokumentationen otillfredsställande. Mot den angivna bakgrunden kunde de ansvariga statsråden inte undgå kritik för sättet att styra och för bristen på dokumentation. ställde sig bakom reservationen (prot. 2004/05:133 ). granskades regeringens styrning av de statliga bolagen (bet. 2006/07:KU20 s. 225 f.).