bet · H201KU20 · 2015-06-05 00:00:00 — Som ett exempel på sådana handlingar och uppgifter anges bl.a. kontakter mellan ägarförvaltningen och bolaget, skriftligen dokumenterade, i den omfattning som krävs för att kunna följa viktigare händelseförlopp. Större projekt som berör förvaltningen av ett bolag, t.ex. försäljning av hela eller delar av aktieinnehavet i ett bolag eller ett kapitaltillskott, bör läggas upp som ett särskilt ärende i diariet. Ägarfrågor som bereds i samråd med bolagen ska dokumenteras i årsakten. När ställning har tagits i en ägarfråga och besked lämnats till bolaget dokumenteras beredningen och de väsentligaste motiven till ställningstagandet i årsakten. Respektive bolagsförvaltande departements löpande kontakter med bolagets revisorer ska dokumenteras i årsakten. Vid överläggningar med bolagets revisorer bör bl.a. bolagets riskprofil, interna kontroll, finansiella ställning och kapitalstruktur behandlas. Styrelsen i bolag med statligt ägande ska genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden. Detta förfarande benämns ägarsamordning. Det åligger styrelseordföranden i bolag med statligt ägande att tillse att ägarsamordning kommer till stånd när så krävs. Ägarsamordningen innebär ett utbyte av information och synpunkter för att i frågor av avgörande betydelse nå ställningstaganden som såväl styrelse som ägare kan ställa sig bakom. Till frågor som bör bli föremål för ägarsamordning hör främst större strategiska förändringar i bolagets verksamhet och större förvärv, fusioner eller avyttringar men även t.ex. beslut som innebär att bolagets riskprofil eller balansräkning förändras på ett avsevärt sätt. Enligt riktlinjerna gäller att ägarens ställningstaganden meddelas bolagets styrelseordförande av det ansvariga statsrådet, som huvudregel skriftligt. Ägarsamordningen och ägarens ställningstagande ska dokumenteras, t.ex. genom att det skriftliga underlaget diarieförs i årsärendet eller i ett särskilt projektärende. Motion om statliga bolags verksamhet I betänkande 2014/15:NU4 avstyrkte näringsutskottet en motion (M, C, FP, KD) om ett tillkännagivande om att regeringen ska hämta in godkännande innan väsentliga förändringar i verksamhetsinriktningen vidtas för statligt helägda bolag. I sitt ställningstagande (s. 12 f.) anförde näringsutskottet bl.a. följande. Utskottet vill inledningsvis framhålla att den svenska staten är en av de största företagsägarna i och äger helt eller delvis 49 bolag. De statliga bolagen har ca 170 000 anställda och omsatte 2013 sammanlagt ca . Bland bolagen med statligt ägande återfinns många starka varumärken. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället, där de i flertalet fall startat som en samhällstjänst i annan form än som bolag. Därefter har verksamheterna bolagiserats i syfte att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande verkar på fullt konkurrensutsatta marknader och inom flertalet sektorer. Som anförts är staten en betydande företagsägare i och har enligt utskottets mening därmed ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Enligt regeringsformen (RF) är det regeringen som förvaltar och förfogar över statens tillgångar. Till de statliga tillgångarna hör de andelar staten äger i aktiebolag. Av detta följer att regeringen förvaltar de statliga bolagen och företräder ägaren, dvs. ytterst landets medborgare. Regeringens frihet att förfoga över statens tillgångar är emellertid begränsad. I RF anges vidare att det är som beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Vid ägarstyrningen av de statliga bolagen ska regeringen således utgå från de riktlinjer för bolagets verksamhet som beslutats av . Vanligen återspeglas beslut i företagens bolagsordningar. Detta innebär bl.a., enligt utskottets mening, att regeringen inte har möjlighet att lägga andra uppgifter på ett statligt bolag än de som inryms i vad som beslutats av . I den händelse regeringen önskar genomföra en förändring av ett statligt företags verksamhetsinriktning som inte kan inrymmas i vad beslutat bör regeringen därmed vända sig till . Denna ordning är också något som lyfts fram i den aktuella motionen. Enligt utskottet råder det därmed ingen motsättning mellan utskottets uppfattning i denna fråga och den som förs fram i motionen. Utskottet vill understryka att denna ordning är en viktig del i hur förvaltningen av de statliga företagen bör fungera och att den även fortsättningsvis bör gälla. Ett uttalande från i enlighet med vad som begärs i motionen kan således besparas. En reservation (M, C, FP, KD) om frågan finns i betänkandet. Kammaren biföll utskottets förslag (rskr. 2014/15:97). svarade närings- och innovationsminister i kammaren på interpellation 2014/15:217 om ansökan till om att bygga nya kärnreaktorer. anförde bl.a. följande. har frågat mig vilka initiativ jag och regeringen kommer att ta för att ska dra tillbaka sin ansökan hos om att bygga ny kärnkraft vid . Som anförs i interpellationen lämnade in en ansökan till om att få ersätta en eller två av bolagets befintliga kärnkraftsreaktorer med nya som ett led i att analysera förutsättningarna för att ersätta befintlig kärnkraft när utfasningen av denna inleds. inleddes ett samråd med olika intressenter om ersättningsreaktorer vid . lämnade vd besked om att fryser arbetet med att utreda ersättningsreaktorer. Bolaget anser att det skulle krävas en politisk signal om att kärnkraft långsiktigt har en roll i det svenska energisystemet för att arbetet ska återupptas. Såväl beslutet att lämna in ansökan till som beslutet att frysa arbetet med att utreda ersättningsreaktorer har fattats av bolaget. I regeringsförklaringen aviserades att regeringen kommer att bjuda in till blocköverskridande samtal i en särskild i syfte att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. Regeringens ingång i dessa samtal är att ska ha förnybar energi. Kommissionen ingår även som en del av den så kallade decemberöverenskommelsen. Regeringen välkomnar initiativet från att nu avvakta utfallet av arbete. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta ytterligare åtgärder. har utskottet genomfört granskningar av regeringens styrning av . granskade utskottet regeringens styrning av (bet. 2009/10:KU20 s. 228 f.). Till grund för granskningen låg två anmälningar. Enligt den ena anmälningen fanns i bolagsordningen för en motsättning mellan det affärsmässiga och miljötänkandet. I den andra anmälningen hänvisades till att nyhetsrapporteringen om hade väckt frågor om hur regeringens klimat- och energipolitik egentligen såg ut och vem som drev den men också om styrningen av bolaget. Utskottet skickade i granskningsärendet ett antal frågor till . Som svar översändes till utskottet promemorior upprättade inom . I promemoriorna anfördes att de instruktioner som finns för bolaget har sin grund i beslut och återfinns bl.a. i bolagsordningen. Vid årsstämman i bolaget överlämnas dessutom den s.k. ägarmappen. Denna innehåller bakgrund och motiv för bolagets bildande (där bl.a. beslut beträffande bolaget återges), bolagsordningen, statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande (dvs. Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande och Riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande) samt bolagets ekonomiska mål. Härutöver hade regeringen genom den löpande dialogen med bolaget erhållit information om bolagets situation och framfört sin syn på frågor som varit föremål för diskussion eller som regeringen funnit anledning att uppmärksamma. Vidare hade näringsministern tagit initiativ till ett arbete kring en ny strategi för bolaget. Mot bakgrund av detta arbete uttalade ägaren vid bolagets årsstämma 2009 vilka frågor som bolaget enligt ägaren särskilt behövde uppmärksamma. Regeringen tog initiativ till en tätare, tydligare och mer kvalitativ dialog med bolaget. Möten hölls vid behov, vilket betydde kvartalsvis, , eller med de personer som ansvarade för en viss fråga. Detta medförde i sin tur att styrningen blev mer aktiv. gjordes t.ex. en regelbunden uppföljning av och diskussion kring mål och prioriterade aktiviteter. När det gällde ansvarsfördelningen mellan styrelse och ägare anfördes i svarspromemoriorna att enligt arbetsordningen för skulle styrelsen genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse. I arbetsordningen exemplifieras sådana frågor som främst större strategiska förändringar i eller koncernens verksamhet och större förvärv, fusioner eller avyttringar men även beslut som innebär att eller koncernens riskprofil eller balansräkning förändras på ett avsevärt sätt. Det är styrelsen som har att bedöma i vilka fall samordningen ska ske inför ett visst styrelsebeslut. Från regeringens sida tolkades begreppet ”samordna” som ett utbyte av information eller synpunkter för att i frågor av avgörande betydelse nå ett ställningstagande som såväl styrelsen som ägaren kunde ställa sig bakom. Samordningen kan resultera i att ägaren instruerar bolaget att agera alternativt inte agera på ett visst sätt. Det berörda statsrådet ansvarar för samordningen, och från bolagets sida ansvarar styrelseordföranden. Dessa kontakter dokumenteras i årsakten för bolaget eller i en särskild akt. Inför bolagets beslut att ingå ett s.k. kontrollavtal med dess helägda tyska dotterföretag genomfördes inte någon samordning med ägaren. Styrelseledamoten från deltog i det styrelsesammanträde då styrelsen fattade beslut om att ingå det s.k. kontrollavtalet. Vid exempelvis förvärv av Nuon samordnade styrelsen genom styrelseordföranden sin syn med ägaren. Dessa kontakter dokumenterades i årsakten för bolaget. Investeringsplaner är enligt svaren från typiskt sett en fråga för styrelsen att besluta om men kan diskuteras i den fortlöpande dialogen med ägaren. I den dialogen hade regeringen framför allt tydliggjort ägarens inställning i fråga om det uppdrag som styrelsen hade att iaktta vid sin förvaltning av bolagets angelägenheter. I den mån investeringsplaner utgör eller innefattar sådana frågor som styrelsen enligt arbetsordningen ska samordna med ägaren ansvarar styrelsen genom styrelseordföranden för att samordningen sker. Några riktlinjer för investeringar i kraftproduktion som är baserad på fossila bränslen, t.ex. kolkraft, finns inte. finns enligt promemoriorna agendor dokumenterade i årsakten för de kvartals- och månadsvisa möten för informationsutbyten som äger rum mellan företrädare för regeringen och bolaget. I den mån dessa möten resulterar i ställningstaganden och/eller instruktioner från ägarens sida dokumenteras dessa i årsakten eller i en särskild akt. De veckovisa eller dagliga kontakter som äger rum med bolaget är av mer löpande karaktär och tas vid behov. Ställningstaganden och instruktioner som görs inom ramen för dessa kontakter dokumenteras också i årsakten eller i en särskild akt. Vidare anges i svaren att statens ägarrepresentant på lämnade instruktionen att skulle fokusera på 1) värdeskapande, lönsamhet och kostnadskontroll, 2) den europeiska omställningen till hållbara energisystem, samt 3) att stärka varumärket så att det speglar de höga ambitioner som finns hos ägare och företagsledning. Detta framfördes i ett tal av statssekreteraren på stämman. Instruktionen fastställdes inte av bolagsstämman genom beslut. Som svar på en fråga från utskottet om vad syftet var med att en av styrelseledamöterna i var kansliråd vid enhet Statligt ägande anfördes att ägarens krav på insyn i verksamheten tillgodosågs genom en sådan styrelsemedverkan och att den gav en möjlighet till aktiv förvaltning. Styrelsemedverkan medför även att styrelsen får en samlad kompetens som är relevant för bolaget. Denna medverkan fråntar dock inte styrelsen dess ansvar enligt arbetsordningen att genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse. Det är styrelsen som helhet som ska besluta om en fråga är av avgörande betydelse och som följaktligen beslutar om någon samordning ska ske. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande. Utskottet vill inledningsvis erinra om sina tidigare uttalanden om att det ligger i sakens natur att det vid sidan av den formella styrningen förekommer underhandskontakter mellan staten som ägare och den direkta bolagsledningen, särskilt när staten är enda aktieägaren. påpekade 2004 brister i dokumentation och möjlighet till uppföljning beträffande styrningen. Utskottets granskning visar att enligt de riktlinjer som införts, förs till akten handlingar och uppgifter som avser den löpande förvaltningen, i den omfattning som krävs för att följa viktigare händelseförlopp, och övriga frågor som lett till ägarförvaltningens ställningstagande. Utskottet vill understryka vikten av god dokumentation, för att man så långt som möjligt ska kunna följa upp och i efterhand granska hur den löpande förvaltningen närmare har gått till. Från regeringens sida har framhållits att man inte detaljstyr bolagen utan fastställer principer och riktlinjer och att man velat komma ifrån att styrningen sker informellt och utan fullgod information. Granskningen ger vid handen att det också har skett en utveckling av styrningen – från mer av informell styrning till mer av formellt grundad styrning. Även de löpande kontakter som bolaget haft med departementet har ändrat karaktär. Möten av mer löpande art sker numera främst med ansvarig statssekreterare snarare , som varit fallet, direkt med näringsministern. Näringsministern håller sig underrättad och involveras framför allt när det gäller frågor av mer strategisk och övergripande inriktning. Dokumentation kring dessa möten har tillställts utskottet. Utskottet kan konstatera att det råder samstämmighet om att ledning och ledning haft tolv möten under den förre ordförandens tid, varav ministern och/eller statssekreteraren sammanträtt med styrelseordföranden vid tio av dessa tillfällen. Den s.k. samordningen är en särskild form av kontakt som enligt bo-lagsstyrelsens arbetsordning ska ske när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden, som t.ex. när riskprofilen förändras på ett avsevärt sätt. Granskningen visar att någon sådan samordning med näringsminister , som alltid sker på begäran av styrelseordföranden, inte ägde rum under den tidigare styrelseordförandens tid. Enligt vad som framkommit under utfrågningarna skedde dock samordning om processen som ledde fram till det s.k. kontrollavtalet med tidigare näringsminister. Någon ytterligare samordning i ärendet med den nuvarande näringsministern bedömde därför den dåvarande ordföranden inte vara nödvändig. Utskottet konstaterar dock att dokumentation kring denna tidigare samordning saknas. Utskottet kommer att följa den fortsatta utvecklingen av regeringens arbete med dokumentationen. Det finns dock anledning att nu peka på att dokumentationen över ett möte inte behöver utgöras av mötesanteckningar, utan kan det, beroende på vad som är lämpligt i det aktuella fallet, vara tillräckligt med annan dokumentation, t.ex. i form av OH-bilder som visats vid mötet. Utskottet anser att vad som framkommit i ärendet inte ger utskottet skäl till någon annan bedömning än att ministerns agerande i fråga om styrningen av står i överensstämmelse med gällande regelverk. granskade utskottet ägarförvaltningen av statliga bolag avseende rutiner för samordning och ägarrepresentation (bet. 2010/11:KU10 s. 46 f.). Utskottet anförde bl.a. att uppgifter om kontakter mellan ägarförvaltningen och bolaget bör föras till och bli kvar i akten i den omfattning som krävs för att i efterhand kunna följa viktigare händelseförlopp, även om kontakterna är sådana att de inte direkt kräver ett ställningstagande från ägarens sida. Utskottet skickade frågor i en skrivelse till . Som svar fick utskottet en svarspromemoria från (bilaga A5.2.2). I svarspromemorian anförs att budgetpropositionen bereddes på sedvanligt sätt i . Regeringen har inte vidtagit några åtgärder eller fattat några beslut med anledning av vad som anges i budgetpropositionen om att planer på att förbereda för byggandet av ny kärnkraft avbryts. Vidare anges i promemorian att regeringen inte har lämnat några nya direktiv till om bolagets kärnkraftsverksamhet. I promemorian anges också att det inte har förekommit några kontakter mellan regeringen eller och angående det som anges i budgetpropositionen om att planer på att förbereda byggandet av ny kärnkraft avbryts. Däremot har inom ramen för löpande kontakter med de statligt ägda bolagen, däribland , informerat om sitt beslut att tillfälligt stoppa arbetet med att utreda ersättningsreaktorer i . Denna information finns dokumenterad i en handling inkommen från till , med svar på frågor som ställt till angående deras beslut (se nedan). har i ett e-postmeddelande besvarat frågor från om bolagets beslut att tillfälligt avbryta projekteringen av ersättningskärnkraft i (bilaga A5.2.3). Av svaren från till framgår att det krävs en signal att kärnkraft långsiktigt kan ha en roll i det svenska elsystemet för att ska tänka sig att återuppta arbetet med ersättningskärnkraft. Inga personer inom arbetar vidare med projektet med undantag av ett fåtal som arbetar med det formella projektavslutet. Inga anläggningsarbeten pågår eller planeras som förbereder för nya kärnkraftsreaktorer. Vidare framgår av svaren från att bolaget inte planerar att göra något vad gäller den ansökningsavgift som bolaget betalat in till . skriver i e-postmeddelandet att bolaget i sin ordinarie linjeverksamhet har till uppgift att genomföra omvärldsbevakning och att det i den ingår att följa utvecklingen av ny kärnkraft i omvärlden. Bolaget följer även utvecklingen av nya föreskrifter som utarbetas av . I detta arbete inkluderas kunskap om nya reaktorkonstruktioner. Utskottet genomförde en offentlig utfrågning med styrelseordförande (bilaga B3). anförde vid utfrågningen bl.a. att när bolaget hade utrett förutsättningarna för att ersätta gamla reaktorer med nya meddelade den nya regeringen, inte direkt till utan i medier, att regeringen tyckte att den här typen av verksamhet skulle avbrytas. Ledningen i ansåg då, precis som den skulle ha gjort för vilken produkt som helst, att när en regering säger att en viss produkt inte kommer att ha någon vidare livskraft ska inte fortsätta med utvecklingsarbetet. Styrelsen ansåg att det inte verkade särskilt meningsfullt att hålla på med detta arbete som sysselsatte omkring 30–40 personer. Det var fråga om ett internt bolagsbeslut, och bolaget hade inte någon dialog med regeringen i frågan. Frågan har dock varit uppe i statsrådsgruppen efteråt, när bolaget berättade om sitt beslut. Vidare anförde att hans principiella inställning är att om regeringen vill bolaget något får den tala om det för bolaget och inte kommunicera med pressmeddelanden. Han menade dock inte att regeringen har kommunicerat genom pressmeddelanden. anförde också att bolaget inte vet vilken lönsamhet som kommer att finnas i kärnkraftsverksamhet , eftersom bolaget inte kom så långt i sitt analysarbete. Statligt ägda aktiebolag regleras liksom privata aktiebolag av aktiebolagslagen. Statens ägarinflytande utövas i bolagets beslutande organ – bolagsstämman. Genom bl.a. valet av styrelse och möjligheten att ändra eller införa särskilda bestämmelser i bolagsordningen kan staten genom sina representanter på bolagsstämman påverka inriktningen av bolagets verksamhet. Staten kan t.ex. utöva sitt ägarinflytande genom att det i bolagsordningen skrivs in bestämmelser om att vissa av bolagets beslut ska underställas regeringen eller någon annan statlig myndighet. Utöver detta finns inga formella styrmedel. Staten kan dock sluta avtal, inom de ramar som bl.a. aktiebolagslagen ger, med ett statligt bolag, varigenom bolaget frivilligt går med på att inskränka sin handlingsfrihet på ett sätt som staten önskar. har tidigare uttalat att det ligger i sakens natur att det vid sidan av den formella styrningen förekommer underhandskontakter mellan staten som ägare och den direkta bolagsledningen, särskilt när staten är den enda aktieägaren. Den s.k. samordningen är en särskild form av kontakt som enligt den nu aktuella bolagsstyrelsens arbetsordning ska tas när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden, som när t.ex. riskprofilen förändras på ett avsevärt sätt. I granskningen har framkommit att på egen hand beslutat att tillfälligt stoppa arbetet med att utreda ersättningsreaktorer i . Det har inte förekommit några kontakter mellan regeringen eller och i frågan inför beslutet. Granskningen ger inte anledning till något uttalande i övrigt av utskottet. Följande reservationer har avgivits till utskottets ställningstaganden. I rubriken anges inom parentes vilket avsnitt i utskottets granskning som behandlas i reservationen. Utrikesministerns information till EU:s medlemsländer om kommande erkännande av Staten (avsnitt 1.2) av (SD) och (SD). På dagordningen vid rådsmötet fanns en punkt som gällde fredsprocessen i . Det kommande svenska erkännandet av Staten syftade till att påverka fredsprocessen; det framgår av regeringsförklaringen. Vi anser därför att den information till medlemsländerna i EU som utrikesminister tog upp vid sammanträde har en sådan anknytning till den fråga som rådet skulle diskutera vid sitt möte att informationen får anses omfattas av regeringens samrådsskyldighet. När vi gör den bedömningen beaktar vi även att en sådan information med stor sannolikhet har betydelse för hur andra medlemsstater agerar, och därmed även kan påverka det arbete inom EU som gäller fredsprocessen i . Att ståndpunkter i aktuella EU-frågor förs fram vid sidan av formella möten innebär, som utskottets majoritet uttalat, inte att bestämmelser som syftar till att ska få ett aktivt och reellt inflytande saknar tillämpning. Det förhållandet att lämnade informationen om innehållet i regeringsförklaringen såvitt gäller erkännande av Staten vid den lunch som beskrivits och inte vid själva rådsmötet saknar därför enligt vår mening betydelse. Som har uttalat tidigare måste regeringen vid rådssammanträdena ha ett visst handlingsutrymme i förhållande till mandat, men det måste i så fall föreligga mycket goda skäl för regeringen att göra en avvikelse. Några sådana skäl har enligt vår mening inte funnits. Vår slutsats är att utrikesminister genom att, rakt emot vad som uttalades av företrädare för en majoritet i , lämna informationen handlade i strid med gällande ordning om samråd med . Statsministerns uttalanden i samband med budgetbeslut (avsnitt 4.8) av (SD) och (SD). Statsminister gav inför budgetomröstning beskedet att han och regeringen skulle avgå i händelse av ett nederlag vid omröstningen. Vi kan i det aktuella ärendet konstatera att de möjliga utfallen av budgetbeslut i det rådande parlamentariska läget var väl kända och förutsägbara för statsministerns uttalanden. Ett besked om när en statsminister och en regering avser att avgå eller utlysa ett extra val måste anses höra till de sakuppgifter som har störst betydelse inom svensk demokrati och höga krav måste således ställas på att uttalanden som görs i sådana frågor vilar på saklig grund. Vi vill i sammanhanget betona att det saklighetskrav i offentlig verksamhet som föreskrivs i regeringsformen ytterst syftar till att upprätthålla förtroendet för den offentliga maktapparaten. Statsministern har enligt vår mening i det aktuella fallet agerat på ett sätt som riskerar att skada detta förtroende. [1] Härtill kan nämnas Justitiekanslerns beslut (dnr ). En polismyndighet hade i den brottsbekämpande verksamheten lämnat vilseledande information till massmedier.