bet · H301CU6 · 2015-09-18 00:00:00 — betänkande 2015/16:CU6 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:3 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin samt en motion som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslår regeringen ändringar i årsredovisningslagen m.fl. lagar som bl.a. gör det enklare för mindre företag att redovisa. I propositionen lämnas även förslag till en ny lag om rapportering av betalningar till myndigheter från större företag verksamma i utvinningsindustrin eller inom avverkning av naturskog. Den ökade öppenheten kring betalningarna ska bl.a. bidra till att motverka korruption. Förslagen bygger på ett EU-direktiv. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag. Med anledning av motionen föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen och tillkännager detta för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för Förteckning över behandlade förslag............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin a) antar regeringens förslag till 1.lag om rapportering av betalningar till myndigheter, 2.lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 3.lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), 4.lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 5.lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220), 6.lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, 7.lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföre- 8.lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 9.lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om premiepensionsverksamhet, 10.lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078), 11.lag om ändring i revisionslagen (1999:1079), 12.lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder, 13.lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551), 14.lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, 15.lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043), b)ställer sig bakom det som utskottet anför om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2015/16:3 punkterna 1–15 och motion 2015/16:3253 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 1 och 2. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (S), (V) och (S). antog och rådet ett direktiv om årsredovisning och koncernredovisning samt om rapportering av betalningar till regeringar från företag som är verksamma inom utvinningsindustrin (nedan benämnt redovisningsdirektivet). Direktivet ersätter det fjärde respektive det sjunde bolagsrättsliga direktivet om årsredovisning respektive koncernredovisning. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att i ett delbetänkande lämna förslag till åtgärder som är nödvändiga för att genomföra direktivet (dir. 2012:126). I uppdraget ingick även att i ett slutbetänkande föreslå de ytterligare förenklingar av redovisningslagstiftningen som kan göras. Utredningen tog namnet (Ju 2013:01). överlämnade utredningen delbetänkandet Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv (SOU 2014:22). Betänkandet har remissbehandlats. I den nu aktuella propositionen behandlas de förslag som läggs fram i betänkandet. Vidare föreslås vissa ändringar av rättelsekaraktär i 7 kap. 3 a § bokföringslagen (1999:1078) och 22 kap. 27 § aktiebolagslagen (2005:551). Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. En motion har väckts med anledning av propositionen. Motionsförslaget finns i bilaga 1. Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag och ställer sig bakom det som utskottet anför om en kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen och tillkännager detta för regeringen. Svenska lagregler om offentlig redovisning finns framför allt i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Årsredovisningslagen ska tillämpas av i stort sett samtliga företag som är skyldiga att upprätta en årsredovisning. Så kallade finansiella företag ska i stället tillämpa de särskilda årsredovisningslagarna, som dock till stora delar överensstämmer med årsredovisningslagen. Företagens offentliga redovisning består i huvudsak av årsredovisning och koncernredovisning. De svenska reglerna om årsredovisning och koncernredovisning grundar sig till stor del på EU:s redovisningsdirektiv, det fjärde bolagsrättsliga direktivet och det sjunde bolagsrättsliga direktivet. Årsredovisningslagen delar in företagen i två kategorier: större respektive mindre företag. Ett företag är enligt 1 kap. 3 § första stycket 4 större om det har andelar, teckningsoptioner eller skuldebrev som är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför EES eller om det uppfyller mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i företaget har under vart och ett av uppgått till mer än 50, b)företagets redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , c)företagets redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . är sådana som inte är större företag (1 kap. 3 § första stycket 5). Vilken kategori ett företag tillhör har betydelse för vilka bestämmelser i lagen som det ska tillämpa, t.ex. i fråga om tilläggsupplysningar, möjligheten att använda sig av förkortad balans- och resultaträkning samt skyldigheten att upprätta en kassaflödesanalys. Det nya redovisningsdirektivet är ett led i EU:s strävan att förenkla regelverken för företag som verkar inom EU, framför allt för små företag. Tillämpningsområdet sammanfaller väsentligen med tillämpningsområdet för det fjärde och det sjunde bolagsrättsliga direktivet. I en del avseenden är bestämmelserna i redovisningsdirektivet nya eller förändrade i förhållande till det som har gällt. Detta gäller i synnerhet kraven på små företags redovisning. En viktig förändring är redovisningsdirektivets uppdelning av företagen i fyra storlekskategorier (mikroföretag, små företag, medelstora företag och stora företag). Det innehåller också en särskild definition av företag av allmänt intresse. Direktivet anger tydliga gränsvärden som bestämmer vad som är små, medelstora och stora företag. Indelningen av företagen i kategorier av olika slag har dessutom fått ökad betydelse. Direktivet innehåller också ett helt nytt regelverk om rapportering av betalningar till regeringar från företag som är verksamma i utvinningsindustrin eller inom avverkning av naturskog. Som framgått ovan beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till de lagbestämmelser som krävs för att genomföra redovisningsdirektivet i svensk rätt (dir. 2012:126). I uppdraget ingick att i ett första steg föreslå de ändringar som är nödvändiga och kan genomföras inom den tid som står till förfogande. I uppdraget ingick därutöver att i ett andra steg föreslå de ytterligare förenklingar som kan göras. Utredningen antog namnet . avlämnade utredningen delbetänkandet Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv (SOU 2014:22). I propositionen behandlas de förslag som läggs fram i delbetänkandet. Regeringen anför att den administrativa bördan av redovisningskraven är betungande. har flera reformer genomförts för att minska företagens administrativa börda, på detta område senast genom avskaffandet av vissa krav på upplysningar i års- och koncernredovisningen, se proposition 2009/10:235. Utgångspunkten har varit att upplysningskraven inte ska gå längre än vad som är nödvändigt för att trygga utomstående intressenters – t.ex. investerares, borgenärers och anställdas – behov av information för att kunna bedöma företagens ekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter. Det finns enligt regeringen ett fortsatt behov av att pröva möjligheterna att göra ytterligare lättnader, särskilt sådana som är inriktade mot mindre företag. I propositionen föreslår regeringen att det införs en möjlighet att beräkna gränsvärdena för en koncern utan att det görs elimineringar mellan koncernföretagen. Även i övrigt anpassas reglerna om elimineringar vid beräkningen av en koncerns storlek till direktivets krav. Regeringen gör bedömningen att den nuvarande indelningen av företag och koncerner i kategorierna mindre och större bör behållas. I propositionen redovisar regeringen att det nya redovisningsdirektivet, i likhet med det fjärde bolagsrättsliga direktivet, delar in företagen i kategori- erna små, medelstora och stora företag. De gränsvärden som används för att skilja mellan små och medelstora företag är en balansomslutning på 4 miljoner euro, en nettoomsättning på och ett genomsnittligt antal an- ställda under räkenskapsåret på 50. Medlemsstaterna får fastställa gränsvärden som överstiger de angivna gränsbeloppen. De får dock inte sättas högre än för balansomslutningen och för nettoomsätt- Gränsvärdena som avgör om ett företag är medelstort eller stort är en- ligt direktivet en balansomslutning på , en nettoomsättning på och ett genomsnittligt antal anställda under räkenskapsåret på 250 personer. Här finns emellertid inte samma möjlighet för medlemssta- terna att fastställa högre gränsvärden. Utöver dessa kategorier innehåller direktivet bestämmelser om ytterligare förenklingar för s.k. mikroföretag. Dessa bestämmelser är frivilliga för med- lemsstaterna att införa och behandlas i slutbetän- kande En översyn av årsredovisningslagarna (SOU 2015:8), som för närva- rande bereds i . föreslog att företag och koncerner ska delas in i tre kategorier – små, medelstora och stora – och att den tekniska beräkningen av de gränsvärden som bestämmer storlekskategorierna justeras. Regeringen anför att utredningens förslag att införa kategorin medelstora företag görs med anledning av den tydligare indelningen i företagskategorier, de redovisningskrav som ställs inom de olika kategorierna och de därmed föl- jande möjligheterna till förenklingar. Många remissinstanser invänder dock mot dessa skäl. framhåller att det rör sig om förhållandevis få uppgiftskrav som enligt utredningens förslag skiljer sig åt mellan kategorierna medelstora företag och stora företag, samt att den nya kategorin enligt den statistik som presenteras i betänkandet endast omfattar av antalet aktiva företag. anser att skillnaden i informations- krav inte motiverar den ökade komplexitet som lagstiftningen får genom infö- randet av fler storlekskategorier och pekar på att det är ett begränsat antal fö- retag som skulle ingå i kategorin medelstora företag. det en risk att ett för stort antal kategorier av företag kan motverka det förenk- lingsarbete som har gjorts i den svenska redovisningslagstiftningen. I propositionen konstaterar regeringen att den möjlighet till indelning av företag i tre kategorier som utredningen föreslår var möjlig redan enligt de När dagens ordning infördes övervägde den dåvarande regeringen hur många kategorier av företag som borde finnas och ifrågasatte behovet av tre kategorier. I stället föreslogs en indelning i två kate- gorier, mindre och större företag (prop. 2005/06:116 s. 83). ger enligt regeringen inte anledning att nu göra en annan bedömning. indelningen i företagskategorier har blivit tydligare i det nya direktivet är det fortfarande små materiella skillnader på de informationskrav som direktivet ställer på kategorierna medelstora företag respektive stora företag. kommer att det är få svenska företag som skulle tillhöra kategorierna medelstora företag respektive stora företag. Den förenkling det skulle kunna innebära att införa en ytterligare kategori kan sammantaget inte anses uppväga den ökade komplexitet som såväl lagstiftningen som den kompletterande normgivningen skulle få. Det bör därför inte införas någon ytterligare kategori bland de större företagen. Motsvarande bedömning görs i fråga om kategorin medelstora koncerner. Vidare föreslår regeringen att definitionen av större företag anpassas till direktivets definition av noterade företag. Regeringen gör bedömningen att företag av allmänt intresse inte bör införas som en särskild kategori. Regeringen anför att eftersom det är mycket liten skillnad på vilka krav som ställs på stora företag och företag av allmänt intresse framstår behovet av att införa ytterligare en kategori företag i regelverket som ytterst begränsat. För att inte komplicera lagstiftningens struktur i onödan bör en sådan lösning undvikas. För att uppnå överensstämmelse med direktivets regler om företag av allmänt intresse räcker det med att göra vissa justeringar. Regeringens förslag i övrigt innebär att kraven på upplysningar i noter ges en tydligare struktur och begränsas för mindre företag. Det tydliggörs vad som avses med ägarintresse, intresseföretag och gemensamt styrda företag. Principen att information som inte är väsentlig kan utelämnas föreslås komma till uttryck som en generell regel. I propositionen lämnas även förslag till en ny lag om rapportering av betalningar till myndigheter från större företag som är verksamma i utvinningsindustrin eller inom avverkning av naturskog. Den ökade öppenheten kring betalningarna ska bl.a. bidra till att motverka korruption. Den nya lagen bör ange vilka företag som omfattas av rapporteringskravet. Den bör också ange under vilka förutsättningar en rapport ska upprättas och vad den ska innehålla. Vi- dare bör lagen innehålla bestämmelser om hur rapporten ska offentliggöras och vad som gäller om den inte upprättas och offentliggörs i rätt tid. Regeringen anför att frågan om hur rapporteringskravet genomförs är fristående från frågan om hur kravet på s.k. hållbarhetsrapportering enligt och rådets direktiv /95/EU genomförs i svensk rätt och att den frågan bereds i ett annat lagstiftningsärende. Enligt den nya lagen ska företagen rapportera betalningar som överstiger . Ett moderföretag ska som huvudregel lämna en sammanställd rapport som omfattar hela koncernen. Om ett företag redan lämnar en rapport enligt likvärdiga tredjelandsbestämmelser, ska det vara undantaget från rapporteringskravet. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . I motion 2015/16:3253 anför m.fl. (KD, M, C, FP) att propositionen inte innehåller några förslag när det gäller frågan om att kategorin stora företag eller kategorin företag av allmänt intresse införs i den svenska I stället behålls de nuvarande kategorierna större företag och mindre företag i princip oförändrade. Eftersom en allt högre andel redovisningskrav på företag har sin grund i EU anser motionärerna att det blir problematiskt om svensk lagstiftning har en indelning av företag som skiljer sig från många andra länder på ett sätt som innebär att svenskt näringsliv totalt sett framöver får redovisningskrav som omfattar fler företag än våra konkur- Enligt motionärerna kommer frågan om att införa ytterligare kate- gorier av företag att få betydelse för en rad frågor där regeringen inom en snar framtid förväntas komma med förslag till , t.ex. frågan om hållbar- Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om införande av ytterligare kategorier av företag och om justeringar av de gränsvärden som används för att skilja olika kategorier av företag åt (yrkandena 1 och 2). avlämnade sitt slutbetänkande En översyn av redovisningslagarna (SOU 2015:8). I betänkandet föreslår utredningen bl.a. att det i redovisningslagstiftningen införs en ny företagskategori, mikroföretag. Betänkandet bereds inom . har man tagit fram departementspromemorian Fö- retagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy (Ds 2014:45). I promemorian föreslås bl.a. att alla stora företag, företag av allmänt intresse och sådana moderföretag i stora koncerner ska upprätta en hållbarhetsrapport med icke-finansiella upplysningar. Vidare föreslås att vissa noterade bolag i sin bolagsstyrningsrapport ska upplysa om den mångfaldspolicy som tillämpas i fråga om styrelsen. Promemorian bereds inom . I propositionen föreslår regeringen lagändringar som bl.a. gör det enklare för mindre företag att redovisa. Vidare gör regeringen bedömningen att den nuvarande indelningen av företag och koncerner i kategorierna mindre och större företag bör behållas samt att företag av allmänt intresse inte bör införas som en särskild kategori. Utskottet anser att det i vart fall inte nu i detta lagstiftningsärende finns anledning att göra någon annan bedömning än att den nuvarande indelningen av företag och koncerner i kategorierna mindre och större bör behållas. Av de skäl som anförs i propositionen anser därför utskottet att bör anta regeringens lagförslag. Utskottet övergår nu till att behandla motionen som innehåller förslag om tillkännagivanden. Som regeringen konstaterar i propositionen är den administrativa bördan av redovisningskraven betungande. Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna vad gäller att det fortsatt finns ett behov av att pröva möjligheterna att göra ytterligare lättnader, särskilt sådana som är inriktade mot Utskottet anser därför att regeringen, i samband med att den lägger fram förslag till med anledning av återstående förslag och förslagen i departementspromemorian (Ds 2014:45), ska återkomma med förslag som i fråga om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen utgår från ambitionen att minska företagens regelbörda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:3 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om rapportering av betalningar till myndigheter. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om premiepensionsverksamhet. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078). 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079). 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2015/16:3253 av m.fl. (KD, M, C, FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av ytterligare en kategori av företag och koncerner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om justering av definitionerna som bestämmer storlekskategorierna på företagen och tillkännager detta för regeringen. REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2