bet · H201KU12 · 2015-05-08 00:00:00 — Statens stöd till dagspressen I betänkandet behandlas regeringens proposition Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88). Regeringen gör bedömningen att vissa av bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524) som reglerar driftsstödet till dagstidningar bör ändras så att regelverket anpassas till de förändrade tekniska och ekonomiska förutsättningar som dagspressen står inför. Regeringen föreslår att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt vid beräkningen av driftsstödet till dagstidningar. Vidare föreslås att villkoret om andelen abonnerad upplaga och den s.k. editionsregeln ska ändras och att möjligheten till begränsat driftsstöd när en tidnings täckningsgrad överstiger den tillåtna ska utökas. Regeringen föreslår även att möjligheten till begränsat driftsstöd för tidningar som delvis är skrivna på finska ska utökas. Därutöver avser regeringen att återkomma med förslag om stödet till storstadstidningar och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Slutligen föreslår regeringen att ska avvecklas. Enligt regeringen bör nämndens uppgifter inordnas inom Myndigheten för radio och tv, och inom denna myndighet bör en inrättas som ett särskilt beslutsorgan. Organisationsförändringen bör enligt regeringen vara genomförd . Föreslagna ändringar bör enligt regeringen träda i kraft respektive . Regeringen bedömer att det kommer att finnas ett fortsatt behov av statligt presstöd med de förändringar som föreslås. Två följdmotioner (M, C, FP, KD respektive SD) har väckts i ärendet. har yttrat sig över propositionen och en motion i vissa delar. tillstyrker regeringens förslag. Därutöver föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta. Därmed tillstyrks ett motionsyrkande. Vidare föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Därmed tillstyrks ett motionsyrkande delvis. Utskottet föreslår också att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att presstödsförordningens giltighetstid bör förlängas t.o.m. under förutsättning att förlängningen godkänns av Europeiska kommissionen. Därmed tillstyrks ett motionsyrkande delvis. Dessutom föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat. Därmed tillstyrks ett motionsyrkande delvis. Slutligen föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. Därmed tillstyrks två motionsyrkanden delvis. Övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns tre reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Godkännande av regeringens förslag Utredning om avskaffande av presstödet Framtagande av lagförslag för samdistribution av tidningar och post Försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post Fortsatt behandling av fyra huvudförslag 1.Utredning om avskaffande av presstödet, punkt 2 (SD) 2.Presstödsförordningens giltighetstid, punkt 6 (SD) 3.Presstödskommitténs övriga förslag, punkt 8 (SD) Godkännande av regeringens förslag, punkt 1 (SD) Förteckning över behandlade förslag yttrande 2014/15:TU5y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Godkännande av regeringens förslag godkänner vad regeringen föreslår om a) utökad möjlighet till begränsat driftsstöd även när tidningens täckningsgrad överstiger den tillåtna (avsnitt 4.2 i propositionen), b) utökad möjlighet till begränsat driftsstöd för tidningar som delvis skriver på finska (avsnitt 4.3 i propositionen), c) ändring av editionsregeln (avsnitt 4.4 i propositionen), d) ändring av villkoret om andel abonnerad upplaga (avsnitt 4.5 i propositionen), e) likvärdig behandling av läsarintäkter vid stöd (avsnitt 4.6 i propositionen), och f) förändrad myndighetsorganisation för presstödet (avsnitt 5 i propositionen). Därmed bifaller proposition 2014/15:88 punkterna 1–6. Utredning om avskaffande av presstödet 2014/15:3066 av och (SD). Reservation 1 (SD) Framtagande av lagförslag för samdistribution av tidningar och post 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta. 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Därmed bifaller delvis motion 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att presstödsförordningens giltighetstid bör förlängas t.o.m. under förutsättning att förlängningen godkänns av Europeiska kommissionen. Därmed bifaller delvis motion 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Reservation 2 (SD) Fortsatt behandling av fyra huvudförslag tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat. Därmed bifaller delvis motion 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. Därmed bifaller delvis motion 2014/15:3067 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 5 och 7. Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och Per (M). Ärendet och dess beredning fick en parlamentarisk kommitté – – i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och att lämna förslag till utformningen av ett framtida stödsystem. Kommittén hade även i uppdrag att vid behov lämna förslag på en förändrad myndighetsorganisation. överlämnade sitt slutbetänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). I betänkandet redovisar kommittén sina överväganden och förslag om ett framtida statligt stöd till dagspressen. betänkande har remissbehandlats. ansåg i sitt remissyttrande att även presstödsförordningens krav rörande abonnerad totalupplaga för hög- och medelfrekventa dagstidningar borde ändras, och nämnden har därefter i en skrivelse till lämnat förslag till ändring i denna del. Nämndens skrivelse har remissbehandlats. föreslog att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anförde om att några av förslag skulle vara genomförda tidigare än 2017 och att i lämplig form skulle infogas i Myndigheten för radio och tv (bet. 2014/15:KU1). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:56). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att föreslå ett innovationsstöd för den tryckta dagspressen. Enligt uppdraget ska förslaget ta sin utgångspunkt i förslag till ett omställningsstöd, och syftet med stödet är att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). Utredaren ska enligt direktiven med utgångspunkt i den ovannämnda analysen lämna förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg. Uppdraget ska redovisas slutligt . Regeringen överlämnade propositionen Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88) till . Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Två följdmotioner (M, C, FP, KD respektive SD) har väckts i ärendet. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. har gett kulturutskottet och trafikutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och en av motionerna i de delar som rör respektive utskotts beredningsområde. yttrande finns i bilaga 2. har beslutat att inte yttra sig i ärendet. lämnade företrädare för och Pres(s)gruppen sina synpunkter på statens stöd till dagspressen (presstödet) utifrån regeringens proposition och följdmotionerna. lämnade företrädare för information om hur presstödet används , om omfattningen av det outnyttjade anslaget och om det pågående arbetet med att förbereda en förändrad myndighetsorganisation för presstödet. Statens stöd till dagspressen har funnits . Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade dagstidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Bestämmelser om presstödet finns i presstödsförordningen (1990:524). [1] Förordningen är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . Tidningsföretag som vill ha stöd enligt presstödsförordningen ska ansöka om det hos . Presstödet lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Driftsstödet är ett direkt stöd till vissa dagstidningars produktion medan distributionsstödet lämnas till samverkan inom tidningsdistributionen förutsatt att minst två tidningar deltar. Av 1 kap. 4 § presstödsförordningen följer att driftsstödet består av allmänt driftsstöd och begränsat driftsstöd. I 1 kap. 6 § presstödsförordningen definieras olika begrepp som används i förordningen. Med en dagstidning avses en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. Tidningen ska normalt komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom landet. Av bestämmelsen framgår vidare att tidningen ska komma ut under eget namn och att det egna redaktionella innehållet ska utgöra av det totala redaktionella innehållet. En högfrekvent dagstidning är en dagstidning som normalt kommer ut med sex eller sju nummer och en medelfrekvent dagstidning är en dagstidning som normalt kommer ut med tre till fem nummer . Med en lågfrekvent dagstidning avses en dagstidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer . En storstadstidning är en dagstidning som har , eller som utgivningsort. Tidningen ska normalt komma ut med sju nummer och under det senaste kalenderåret före det år som stödet avser ha haft ett redaktionellt innehåll som omfattat . I 2 kap. presstödsförordningen regleras under vilka förutsättningar olika typer av dagstidningar är berättigade till driftsstöd. Bestämmelserna behandlas närmare längre fram i betänkandet. Presstödsförordningen är utformad som en rättighetsförordning. Det innebär att presstöd lämnas med de belopp som framgår av förordningen och under förutsättning att de kriterier för stödet som anges i förordningen är uppfyllda. Presstödet regleras alltså i en förordning som utfärdas av regeringen. Normgivningsmakten regleras i 8 kap. regeringsformen. Av 8 kap. 7 § första stycket 2 följer att regeringen får meddela föreskrifter som inte enligt grundlag ska meddelas av . Enligt 8 kap. 2 § första stycket 2 ska föreskrifter meddelas genom lag om de avser förhållanden mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Inom regeringens s.k. restkompetens faller berättigande föreskrifter t.ex. om statsbidrag och sociala understöd av olika slag, även om det i sådana fall krävs ett beslut av i fråga om medelstilldelningen. Att regeringen får meddela föreskrifter i ett visst ämne hindrar inte att meddelar föreskrifter i samma ämne (8 kap. 8 § regeringsformen). Regeringen har behandlat frågor om presstödet såväl i samband med budgetpropositioner som i särskilda propositioner. Förslag från regeringen om ändringar i presstödssystemet har behandlats av på så sätt att godkänt förslagen fullt ut eller med vissa ändringar. Regeringen har därefter beslutat om ändringar i presstödsförordningen. Förslag till förordningstexter har i regel inte funnits med i det underlag som har beslutat om. I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) finns bestämmelser om statligt stöd. Med statligt stöd avses stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel. Av artikel 107.1 i EUF-fördraget framgår att statligt stöd, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Detta gäller dock inte om annat föreskrivs i EUF-fördraget. Av artikel 107.3 i EUF-fördraget följer att vissa former av stöd kan anses vara förenliga med den inre marknaden. Det kan t.ex. gälla stöd som ges för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Det kan också gälla stöd som ges för att främja kultur och bevara kulturarvet, om stödet inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Europeiska kommissionen (kommissionen) har ansvaret för tillämpningen av unionsreglerna om statligt stöd. Enligt artikel 108.1 i EUF-fördraget ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna fortlöpande granska alla stödprogram som förekommer i dessa stater. Kommissionen ska också underrättas om planerade ändringar i befintliga stöd (artikel 108.3 i EUF-fördraget). Underrättelsen till kommissionen ska göras i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Om kommissionen anser att en sådan plan inte är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107 i EUF-fördraget, ska den utan dröjsmål inleda det förfarande som anges i artikel 108.2. Medlemsstaten i fråga får inte genomföra åtgärden förrän detta förfarande lett till ett slutgiltigt beslut. Presstödet har prövats av kommissionen i anslutning till EU-inträde 1995. Även ändringar av driftsstödet har prövats av kommissionen. Det svenska presstödet har ansetts utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. beslutade regeringen att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av konkurrensförutsättningarna på mediemarknaden och behovet av stöd till dagspressen. Utifrån denna översyn skulle kommittén lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kunde utformas. Kommittén, som antog namnet , överlämnade delbetänkandet Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli (SOU 2012:58). överlämnade sitt slutbetänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). I slutbetänkandet redovisar sina överväganden och förslag om ett framtida statligt stöd till dagspressen. Det statliga engagemanget för dagspressen bör enligt kommittén inte begränsas till det selektiva presstödet utan bör även omfatta generella åtgärder inom ramen för skattesystemet. Enligt bör reklamskatten avskaffas i enlighet med ett tillkännagivande från 2002. Vidare framhåller att regeringen bör verka för att EU:s mervärdesskattedirektiv ändras så att medlemsstaterna kan tillämpa en reducerad skattesats även för digitala medier. Därutöver efterlyser kommittén en permanent och långsiktig lösning när det gäller samdistribution av tidningar och post. När det gäller statens stöd till dagspressen ansluter sig till de grundläggande motiv och målsättningar som legat till grund för statsmakternas tidigare beslut om presstödet. Kommittén framhåller att massmediernas betydelse för en levande demokrati motiverar ett fortsatt statligt engagemang och att dagstidningarnas roll för medborgarnas möjligheter att hålla sig informerade om och delta i frågor av betydelse för samhällslivet är unik och central. Mot bakgrund av det anförda förordar ett fortsatt presstöd i form av driftsstöd och att målet liksom bör vara publicistisk mångfald. Det bästa sättet att uppnå publicistisk mångfald är enligt kommittén konkurrens mellan olika tidningar med skilda redaktioner, och driftsstödets mål bör vara att främja en yttre mångfald inom dagstidningsbranschen. Kommittén framhåller att i med snabba förändringar av tidningsutgivningens förutsättningar och en ökande osäkerhet om vad den tekniska utvecklingen kommer att leda till kan alltför stora ingrepp i den gällande regleringen leda till oförutsedda och negativa resultat. Enligt kommittén bör ändringar göras i de nuvarande reglerna för driftsstödet för att stärka tidningarnas arbete för att öka antalet prenumeranter och andra betalande läsare. Med de förslag till ändringar som lämnas vill kommittén skapa starkare incitament för dagstidningar med driftsstöd att öka sina läsarintäkter. De utvecklingstendenser som presenteras i betänkandet ger enligt kommittén ett underlag för fortsatta överväganden om hur nyhetsförmedlingens villkor kan tryggas på . lämnar i betänkandet en rad förslag till ändringar som rör driftsstödet. Bland annat föreslås att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt, att uppenbarhetskravet i den s.k. editionsregeln ska tas bort och att extrastödet till storstadstidningarna ska avskaffas. Vidare föreslår kommittén en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och högre stödbelopp för lågfrekventa dagstidningar. Därutöver föreslås ett nytt omställningsstöd för elektroniska publiceringstjänster och högre driftsstöd till elektroniskt distribuerade tidningar. Ett par förslag rör förutsättningarna för begränsat driftsstöd. Enligt kommittén bör en ny presstödsförordning träda i kraft och förordningen bör tidsbegränsas t.o.m. . En del av redovisade förslag och bedömningar behandlas närmare längre fram i betänkandet. ordförande och dåvarande justitieombudsmannen har avgett en reservation. Enligt borde kommittén närmare ha utrett förutsättningarna för ett annat stödsystem än det nuvarande. Han framhåller att dagens presstödssystem bara är tillgängligt för dagstidningar som har en abonnerad upplaga och inte kan överleva av egen kraft samt att systemet inte bör förlängas efter 2017 utan då fasas ut och ersättas av ett stöd som är öppet för alla medier som bedriver professionell journalistik. Presstödssystemet bör enligt fördelas enligt lag av en oberoende instans under rättssäkra former. tillkännagivande om presstödet och behandlade regeringens Budgetproposition inom utgiftsområde 1 (prop. 2014/15:1 utg.omr. I anslutning därtill behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden som hade väckts under den allmänna motionstiden . Fyra av dessa motionsyrkanden rörde presstödet och . I två motioner yrkades att presstödet skulle avskaffas medan det i en annan motion begärdes att skulle tillkännage för regeringen att det befintliga presstödssystemet borde revideras på så sätt att dagstidningar i digital form likställdes med dagstidningar i pappersform. Därutöver yrkades i en motion att skulle tillkännage för regeringen att skulle införlivas i Myndigheten för radio och tv. I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att det nuvarande presstödssystemet hade utformats i då förutsättningarna för dagspressen var helt andra än och att en rad förändringar skett på dagspressmarknaden (bet. 2014/15:KU1 s. 49 f.). Som exempel i denna del framhölls utvecklingen av e-tidningar och behovet av en större likabehandling mellan papperstidningar och e-tidningar vid beräkning av presstödet. Utskottet noterade det pågående arbetet med betänkande och att tanken var att ett nytt stödsystem skulle vara på plats . Enligt fanns det förutsättningar att genomföra några av förslag tidigare än 2017. Därutöver underströk utskottet att det är viktigt att presstödet förvaltas på ett så effektivt och ändamålsenligt sätt som möjligt. Regeringen borde därför enligt utskottet överväga om inte i någon form skulle infogas i Myndigheten för radio och tv. Utskottet framhöll att man inom ramen för en sådan myndighetsstruktur givetvis måste beakta att de två myndigheternas roller och arbetsuppgifter skiljer sig åt och att det är viktigt att beakta och säkerställa de olika medieformernas oberoende ställning enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Sammantaget föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anförde om att några av förslag skulle vara genomförda tidigare än 2017 och att i lämplig form skulle infogas i Myndigheten för radio och tv. Därmed tillstyrktes delvis två motionsyrkanden och avstyrktes två motionsyrkanden. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:56). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). Av direktiven framgår bl.a. att en utgångspunkt för analysen ska vara de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. Allmänhetens behov av en allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig oberoende av bostadsort ska stå i fokus. Utredaren ska enligt direktiven med utgångspunkt i den ovannämnda analysen lämna förslag till utformningen av nya mediepolitiska verktyg som syftar till att främja möjligheterna för allmänheten att ta del av en journalistik som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning. Utredaren ska redovisa den del av uppdraget som avser att analysera behovet av insatser och uppdraget att föreslå nya mediepolitiska verktyg ska redovisas . Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett förslag på innovationsstöd till den tryckta dagspressen. Uppdraget ska redovisas . Syftet med innovationsstödet är enligt regeringen att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster, och förslaget ska ta sin utgångspunkt i förslag till omställningsstöd (prop. 2014/15:88 s. 9). Det nya stödet ska fördelas av efter särskild ansökan och rymmas inom de beslutade ekonomiska ramarna för presstödsanslaget. Stödet ska fördelas i mån av tillgängliga medel. Det nya stödet ska inte begränsas till de dagstidningar som är berättigade till driftsstöd utan vara öppet för alla tryckta tidningar av dagspresskaraktär och utan krav på en abonnerad upplaga. Regeringen framhåller i propositionen att medielandskapet har genomgått stora förändringar sedan grunderna för det nuvarande presstödssystemet utformades och att det därför vid utformningen av ett framtida stödsystem är viktigt att beakta medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. I likhet med bl.a. ordförande och flera remissinstanser anser regeringen att det krävs större förändringar av stödsystemet än de ändringar som föreslås i slutbetänkande. Mot bakgrund av det anförda har regeringen som redovisats ovan gett en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör. Därutöver har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till innovationsstöd för den tryckta dagspressen. Regeringen konstaterar dock att ska redovisa sitt uppdrag slutligt och att det kommer att krävas tid för att bereda och genomföra de förslag som utredningen lämnar.