bet · H201AU4 · 2015-03-06 00:00:00 — Värst är det för de ungdomar som inte har en avslutad utbildning. Vi vill därför förlänga provanställningstiden från för att de med liten erfarenhet ska få en större möjlighet att visa vad de går för hos en arbetsgivare. För detta har vi en särskild reservation, reservation nr 2, som jag härmed yrkar bifall till, herr talman. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Det är tydligt att majoriteten vill bygga murar såväl kring anställningar som kring . Den som har ett jobb ska skyddas medan den som står utanför får allt svårare att komma in. Det finns också en ton av misstänksamhet mot arbetsgivare och nuvarande regelverk. Ordet missbruk förekommer ofta. Vänsterpartierna påstår också att har inneburit en ökad otrygghet för vissa grupper. Det är inte heller sant. I betänkandet skrivs det en hel del om flexibilitet, men i praktiken motverkar man väldigt mycket det som är nya idéer för att få fram fler jobb och för att få en flexibel arbetsmarknad. Rätten till heltid har länge varit en debatterad fråga - man har även krävt lag. Men det finns både arbetsgivare och branscher som inte kan erbjuda mer än jobb , vissa timmar eller vissa tider . Det kan vara säsongsbetonat, arbetstoppar eller en särskild order som har kommit in. Dessa jobb skulle riskera att aldrig komma till om det fanns en lag om rätten till heltid. Trots årtionden av debatterande om rätten till heltid ser det fortfarande ganska illa ut i kommuner och landsting, där politiker faktiskt bestämmer. Där finns delade turer och många deltider. Detta drabbar främst kvinnor, vilket absolut inte är bra. Det ser inte bättre ut i kommuner med rött styre. Socialdemokraterna har inte lyckats väl trots stora ord och många löften. , till exempel, skrev , Socialdemokraternas partisekreterare, att alla S-styrda kommuner skulle införa rätt till heltid. Resultatet skulle redovisas /2014. Min fråga är nu: Hur gick det? Den frågan är berättigad, för nu utlovas samma sak - rätt till heltid - av den nya ordföranden i SKL, som är just S-märkt. Socialdemokraterna, vill göra det krångligare för människor att röra sig över gränserna för jobb. Detta är helt emot tanken i EU och den inre marknaden. Självklart ska det vara sjysta villkor på svensk arbetsmarknad för alla som arbetar här. Annars missgynnas svenska seriösa företag när det gäller deras konkurrenskraft. Men ibland målas det upp förfärliga problem med både lönedumpning och hemska arbetsvillkor. Som väl är har vi inte sett så många konkreta exempel på detta, vare sig i domstolar eller i övrigt. Men vi har en klar syn på detta - det har Alliansen också. Det ska vara ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Och vi kan konstatera att den svenska modellen fungerar väl. Det ska vara en god kontroll av att regler och lagar följs. Myndigheter som fungerar ska kontrollera och straffa dem som är kriminella. Arbetsrätten måste vara balanserad, med rimliga villkor för både arbetsgivare och arbetstagare. Det är oerhört viktigt att hitta fler vägar in i arbetslivet och att sänka trösklarna för dem som står utanför. Den som aldrig fått ett fäste eller som aldrig haft ett jobb ska inte få det svårare att komma in. Här har regelverket, arbetsrätten och synen på och hos parterna en stor betydelse. På arbetsrättens område hoppas jag därför att vi kan ha en bättre samsyn , när de rödgröna är i regeringsställning, . Målet måste ju vara, oavsett regering, att vi ska riva hinder och inte bygga upp nya för fler jobb. Inte heller ska vi göra det krångligare för arbetsgivare och för företag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Vi moderater är ständigt beredda att pröva nya vägar för att få fram fler jobb. Tyvärr har vi ännu inte sett några förslag från regeringen. Vi kan konstatera att det är en dåligt förberedd regering och regeringspartier som inte har gjort sin hemläxa i opposition. Det är ganska anmärkningsvärt. Den kritik som förut framfördes mot Alliansen var ofta väldigt hård men sällan konstruktiv. Alliansen var väl förberedd 2006 när vi tog över. Många av de förslag som vi hade genomfördes direkt, och arbetslinjen blev ett faktum i . Detta har tjänat väl, och jag kan lova att vi kommer att vara väl förberedda vid nästa val med ny politik för fler jobb i . Först vill jag nämna att det i vår reservation 1 tyvärr har smugit sig in ett fel. Texten borde ha varit: "Vi anser att det ska vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden och att minst kollektivavtalsliknande villkor bör gälla för alla som arbetar i ." Nuvarande skrivning är betydligt skarpare än så, varför vi nu i debatten inte kommer att ställa oss bakom denna reservation. Vi står bakom övriga SD-reservationer samt vårt särskilda yttrande, men för tids vinnande väljer jag nu att endast yrka bifall till reservationerna 8 och 23. I betänkandet behandlar utskottet 74 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från den allmänna motionstiden . Jag finner efter justering av betänkandet, herr talman, att en utskottsmajoritet avstyrker samtliga motionsyrkanden och bland annat framhåller att den svenska modellen och det arbetsrättsliga regelverket är väl avvägt för att skapa förutsägbarhet och trygghet på arbetsmarknaden. Man skriver däremot så här: "noterar utskottet att den arbetsrättsliga lagstiftningen har försvagats i vissa delar och att det finns områden där utvecklingen behöver bevakas. Utskottet utgår från att regeringen är vaksam på en eventuell ökad otrygghet för vissa grupper på arbetsmarknaden." Man skriver också: "Utskottet finner inte något skäl att med anledning av de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet nu föreslå några ändringar av det arbetsrättsliga regelverket." Då är läget alltså rätt gott. Är det så? Med tanke på det höga tonläget i debatten under hela förra mandatperioden och före valet , inte minst från Socialdemokraterna och fackföreningsrörelsen, tycker jag att majoritetstexten är något anmärkningsvärd. Men låt mig återkomma till det under mitt anförande. Vi sverigedemokrater föreslår att den som sägs upp på osakliga och oskäliga grunder efter att fått rätt i den arbetsrättsliga prövningen i Arbetsdomstolen ska ha rätt att välja att återgå till arbetet. Den rätten har man inte , för som det fungerar kan arbetsgivaren välja att köpa sig fri. Vi inser naturligtvis att det ibland kan finnas goda grunder för uppsägning, både på grund av arbetsbrist och av personliga skäl. Men där det finns ett domstolsutslag på att en uppsägning är osaklig och oskälig anser vi att arbetstagaren ska ha laglig rätt att välja att återgå till arbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Vi sverigedemokrater har i vår budgetmotion föreslagit införandet av en särskild anställningsform - lärlingsanställning - där vi i vårt budgetförslag avsatt medel för att kompensera arbetsgivare för handledningskostnader bland annat genom nedsättning av arbetsgivaravgiften. När nu i en motion från den allmänna motionstiden föreslår just en sådan ny anställningsform väljer vi naturligtvis att stödja detta och hoppas att förslaget kan finna stöd hos en majoritet av ledamöter. Vidare anser vi att Lavallagen ska rivas upp. För oss är det en självklarhet att fullt ut ska kunna vidta stridsåtgärder mot oseriösa arbetsgivare som genom utstationerad arbetskraft, inte minst via utländska bemanningsföretag, genom lönedumpning och genom att kringgå den svenska arbetsmiljölagstiftningen och arbetstidsregler utsätter den svenska arbetsmarknaden för osund och oseriös konkurrens. Vi anser också att regeringen bör verka för att utstationeringsdirektivet reformeras. Vi vill bland annat införa en tremånadersgräns för utstationerad personal. Vidare anser vi att månadsrapportering och anmälningsplikt ska vara tvingande för företag som har utstationerad arbetskraft i . föreslår dessutom en lagskärpning så att representanten i för företag med utstationerad personal också ska vara förhandlingsbehörig för att underlätta och påskynda tecknandet av kollektivavtal. Vi vill också, precis som , införa en registreringsskyldighet till skattemyndigheten för samtliga företag verksamma inom landet för att motverka svart och grå verksamhet och främja konkurrens på lika villkor. skrevs ett huvudentreprenörsansvar in i byggavtalet, vilket i sig naturligtvis är välkommet. Avtalet gäller dock bara i begränsad omfattning för till exempel utstationerade byggarbetare som inte är medlemmar i svenska . Därför anser att regeringen skyndsamt bör se över möjligheterna till lagstiftning på området och återkomma med förslag till . För oss är det en självklarhet att samtliga företag och anställda inom byggsektorn ska omfattas av ett huvudentreprenörsansvar, oavsett ursprungsland och fackligt medlemskap. När det gäller offentlig upphandling föreslår att ratificerar och implementerar 94 så att man vid offentlig upphandling motverkar lönedumpning och osund konkurrens. När det gäller turordningsreglerna i LAS föreslår en utökning av undantagen från två till fem personer. Vi är väl medvetna om att fackföreningar och arbetsgivarorganisationer ofta tillämpar en mer generös tolkning av regelverket för att medge företagen att behålla spetskompetens. Vi vill trots detta ge företagen lagstadgad rätt att undanta upp till fem personer, då vi anser att det skulle gynna matchningen på arbetsmarknaden, gynna de svagaste på arbetsmarknaden samt stärka företagens konkurrenskraft. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Vi vill också stärka föräldrarnas möjligheter att kombinera yrkesrollen med föräldrarollen genom att inom den offentliga sektorn utöka rätten till förkortning av normal arbetstid under barnets första från dagens till . Många föräldrar drabbas bland annat i semestertider av stängda förskolor. Många familjer väljer då att dela upp semestern på olika perioder, vilket ger familjerna mindre tid tillsammans. Vi vill införa en lagstadgad rätt till fem obetalda tjänstledighetsdagar för en förälder per hushåll tills barnet är när förskolan är stängd för att ge dem möjlighet att få semester tillsammans. När det gäller oskicket med delade turer föreslår vi att regeringen återkommer till med förslag om att systemet med delade turer inom den offentliga sektorn avvecklas. Vi har även i samband med höstbudgetmotionen tillfört resurser för att ge offentliganställda rätt till heltid. vill också ge äldre lagstadgad rätt att kvarstå i anställning fram till i stället för som till . Slutligen ser vi allvarligt på att företrädare och medlemmar i politiska partier utesluts från fackligt medlemskap i vissa fackförbund. Inom de flesta avtalsområden finns inga alternativ, vilket gör att dessa personers möjligheter till arbetsrättsligt skydd urholkas. I är det arbetsmarknadens parter som genom avtal och förhandlingar gemensamt upprätthåller stora delar av det arbetsrättsliga området. Särskilt allvarligt är det när en av dessa rättsvårdande parter nekar personer medlemskap, inte minst med tanke på att denna part även utser domare i arbetsdomstolen. Jag återkommer till det jag sa i början av mitt anförande. Utskottets majoritet väljer i detta läge att avslå samtliga motioner från den allmänna motionstiden inom arbetsrättens område. Jag upprepar vad majoriteten anför i betänkandet: "noterar utskottet att den arbetsrättsliga lagstiftningen har försvagats i vissa delar och att det finns områden där utvecklingen behöver bevakas. Utskottet utgår från att regeringen är vaksam på en eventuell ökad otrygghet för vissa grupper på arbetsmarknaden." Vidare anför utskottet: "Utskottet finner inte något skäl att med anledning av de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet nu föreslå några ändringar av det arbetsrättsliga regelverket." Vi har ett läge på svensk arbetsmarknad där vissa utländska byggjobbare enligt egna ombudsmän har så låga löner som . Skyddsutrustningen är obefintlig, och byggjobbare arbetar i enkla sandaler utan reglerad arbetstid och sover på arbetsplatsen. Men det är tydligen tillfredsställande. Arbetsplatsolyckorna och dödsfallen bland just de utstationerade arbetstagarna talar sitt tydliga språk. Vi har ett läge där den svenska åkerinäringen fullständigt håller på att gå över styr. Billiga utstationerade chaufförer konkurrerar ut svenska chaufförer med låga löner, struntar i arbetstids- och arbetsmiljöregler och använder sig av bristfällig dokumentation. Cabotageregler missbrukas, och seriösa svenska åkerier som anställer svenska förare kan inte konkurrera. Det är inte bara jag som säger detta, utan det säger också Transports förbundsordförande. Men läget är tydligen tillfredsställande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Vi har på den svenska arbetsmarknaden personal som med hjälp av den oreglerade arbetskraftsinvandringen utnyttjas av oseriösa företag. Människor får köpa sina anställningsavtal. Löner och villkor i ingångna avtal hålls inte. Jag kommer bland annat själv ihåg den unga kvinna från som jag av en slump råkade hamna bredvid på ett flygplan. Hon jobbar på en välrenommerad svensk restaurang. Där jobbar hon och får 12 000-13 000 . Kvinnan var medveten om att hon luras på minst två tredjedelar av sin lön, men hon var rätt nöjd ändå eftersom hon fick fyra gånger mer i lön än hemma. Det är just därför det är så svårt att komma till rätta med problemet. Det är ingen som vågar eller vill ställa upp och ta striden eftersom man har det sämre hemma. Men för är det katastrofalt eftersom svenska löntagare utsätts för osund konkurrens. Socialdemokraterna och den svenska fackföreningsrörelsen har mycket att leva upp till. Det finns många vallöften och många till synes självklara fackliga frågor att driva. Och det är berättigade krav från medlemmarna. Där finns oskicket med delade turer inom offentlig sektor. Ni har fram till valet att göra något åt detta. Vi sverigedemokrater kommer att jaga er med blåslampa. Ni kommer inte undan ansvar. Man ska ha rätt till heltid inom offentlig sektor. Här räcker det inte att lägga över ansvaret på SKL och arbetsmarknadens parter. Det krävs resurser i statsbudgeten och en handlingskraftig regering. Vi sverigedemokrater kommer att jaga er med blåslampa. Ni kommer inte undan ansvar. Sedan finns den helt öppna, okontrollerade och fria arbetskraftsinvandringen, som innebär att människor förnedras, utnyttjas och skadas på den svenska arbetsmarknaden. Här duger det inte att skylla på och migrationsöverenskommelsen. Vi Sverigedemokrater kommer att jaga er med blåslampa. Sedan är det lex , utstationeringsdirektivet och utstationeringslagen. Det är fråga om oseriös och osund lönedumpning samt urholkande av arbetsrätt och arbetsmiljö på svensk arbetsmarknad. Här krävs en handlingskraftig regering. Den måste ha kraft och mod att ta strid för svenska löntagare - även mot EU om så krävs. Vi sverigedemokrater kommer att jaga er med blåslampa. Ni kommer inte undan. Ni har fram till valet på er. Huvudentreprenörsansvar ska naturligtvis gälla alla på svensk byggarbetsmarknad oavsett ursprungsland och oavsett fackligt medlemskap. Det ska vara samma trygga regler för alla byggjobbare. Vi sverigedemokrater kommer att jaga er med blåslampa. Ni sitter i regeringsställning. Ni har makten att förändra. Ni inom socialdemokratin har lovat era väljare, och fackföreningsrörelsen har lovat sina medlemmar. Allt jag har räknat upp här går att genomföra om ni menar allvar och om ni är beredda att ta ansvar. Ni kommer inte undan. Vi sverigedemokrater kommer att jaga er med blåslampa ända fram till valet . Där kommer slutligen era medlemmar, era väljare, kanske våra blivande väljare, att visa om ni har lyckats eller har misslyckats med att ta ansvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt I detta anförande instämde (SD). Med arbete ser vi till att vi får mat på bordet, att skog och malm utvinns, och vi tillverkar kläder, böcker och bilar. Vi bygger vårt bo, och vi vill ha lite till. Så vi jobbar lite till. Vi byter jobb, ibland för att tjäna mer - fast oftare för att få mer spännande uppgifter. Det krävs också arbete för att vårda sjuka och gamla, både för den som vårdar och för att få resurser till vården och omsorgen. Det krävs arbete för att få resurser till vägarna, till polisen och till allt det där gemensamma som vi tycker är viktigt. Arbete är viktigt för människor, men det är också viktigt för ett samhälle. Drivkrafterna för arbete har ekonomisk betydelse för var och en av oss men också för det gemensamma. Förutom den ekonomiska betydelsen i våra liv har arbete också en annan, djupare mening. Genom vårt arbete kan vi vara med och bygga samhället, och vi får möjlighet att bidra till det gemensamma. Arbetets betydelse lyfts fram när vi möter nya människor. Arbetet kan också medföra frånvaro av mening och betydelse. Alla jobb känns inte meningsfulla. Det finns mängder av jobb som är monotona, tunga och osjälvständiga. Människor som blir arbetslösa drabbas ofta av en känsla av utanförskap. Det finns också de som tycker att arbetet är ett nödvändigt ont, och det finns de som aldrig vill gå hem. Där finns hela bredden. Alla från till har haft åsikter om det här med arbete - om än det ibland skiljer lite. Även om arbetet och tankarna om arbete är tidlöst kan vi lugnt konstatera att arbetsmarknaden inte ser ut som den gjorde . Konkurrensen hårdnar, och kraven kommer från andra delar av världen. Det är något vi måste förhålla oss till. Vi måste tänka över hur vi ska ge jobbskaparna möjlighet att möta de förändrade villkoren på ett klokt sätt. Jobbskaparna är alla företag som förverkligar sina idéer, till exempel de 500 jobbskaparna som möts i som ingår i nätverket för kvinnors företagande. Det är sista gången dessa företagare möts. Den feministiska regeringen har lagt ned projektet och i stället inrättat en industrikansler. Det är inte politiken som skapar jobb, men politiken skapar förutsättningar för jobb. Företagen skapar jobben. Och jobben är det som gör att kan få nya vårskor när skolgårdarna nu sopas rena från grus och att mamma får fem nya kranskärl lagom till 82-årsdagen. Men för nya skor och kranskärlsoperationer och allt däremellan fordras det av politiken att vi lyssnar in vad som krävs för att jobben ska fortsätta att växa fram. Debatten rör arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 4, Arbetsrätt. Betänkandet behandlar arbetsförhållanden samt relationen mellan arbetstagare och arbetsgivare. Jag står bakom våra reservationer och det särskilda yttrandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 2. När det gäller de arbetsrättsliga reglerna har inte alla delar hängt med i utvecklingen på arbetsmarknaden. För att möta konkurrensen krävs att vi gör saker bra. Då är det inte rättvist eller rätt att turordningsreglerna bygger på anställningsår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Det får olyckliga konsekvenser i båda ändar. De unga och nya åker ut, och de äldre vågar inte byta. Reglerna måste helt enkelt sluta diskriminera dem med färre år på arbetsplatsen. Då kan fler unga lättare komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb. När sticker ut hakan i ett antal frågor som rör arbetsrätten är det alltså för att vi vet betydelsen av att vi har jobb och att det är många som har jobb - på den här sidan av jordklotet också - så att vi kan ha det bra där hemma men också samhällsekonomiskt. Att sticka huvudet i sanden och påstå att det inte har betydelse vilket regelverk vi har eller hur höga skatter vi har på arbete, som nuvarande finansminister gör, kommer att drabba . anser att flexibilitet på arbetsmarknaden är nödvändig. Vi vill se en arbetsrätt som ger trygghet till alla på arbetsmarknaden och som inte bygger upp onödiga trösklar för dem som står utan jobb. Genom tidsbegränsade anställningar förenklade alliansregeringen för arbetsgivare att anställa och underlättade därmed för unga och andra med svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Fasta anställningar har varit, är alltjämt och ska fortsätta att vara grunden på svensk arbetsmarknad. Visstidsanställningar är ett viktigt komplement och för många en bro in på arbetsmarknaden, men det ska självklart inte missbrukas. Alliansregeringen lyckades dämpa ungdomsarbetslösheten medan den ökade mer än dubbelt sa° mycket i övriga EU efter finanskrisen . Det är effekten av offensiv politik för att skapa jobb till unga. Men vi inser att det finns utmaningar kvar. Kostnaderna för att anställa unga och för ett starkt anställningsskydd leder till att unga har en svagare ställning än den etablerade arbetskraften. Hårdast drabbas de ungdomar som inte har en avslutad utbildning. Att sänka kostnaderna för och osäkerheten i att anställa unga med begränsad erfarenhet minskar arbetsgivarens risktagande. Vi vill därför förlänga provanställningstiden från för att ge dem med mindre erfarenhet tid att komma in i arbetet innan arbetsgivaren ska besluta om fast anställning. Dagens turordningsregler skapar trösklar som stänger ute framför allt unga och utrikes födda. Många fast anställda, oftast äldre, vågar inte byta jobb eftersom den ekonomiska tryggheten är knuten till en tillsvidareanställning. vill i stället skapa en trygg flexibilitet på arbetsmarknaden med rättvisa turordningsregler baserade på kompetens. I kombination med förstärkt stöd till snabb omställning uppmuntrar det fler att byta jobb, och fler företag vågar fastanställa. Pa° sa° sätt gynnas hela arbetsmarknaden. Tillämpningen av lex utreds just . Jag kan konstatera att det finns krafter som på olika sätt vill stänga gränserna. Man skanderar inte längre "Go home!" offentligt, men tonen känns igen. Men arbetstagarnas och företagens rörlighet över gränserna är något mycket positivt som skapar möjligheter för många, både människor och företag, att utvecklas. möjlighet till utveckling växer med en öppnare arbetsmarknad, både inom unionen och här hemma, inte minst med tanke på den åldrande befolkningen. Farhågorna om social dumpning och så kallad social turism som gav uttryck för i samband med EU:s utvidgningar visade sig vara felaktiga. Jag tror att vi lugnt kan konstatera att många av farhågorna även nu kommer att visa sig vara överdrivna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Jag avslutar mitt anförande med att be om ursäkt till mina debattkolleger för att jag inte kommer att vara kvar i kammaren hela debatten. Jag bokade nämligen in ett besök här i riksdag med 50 elever från Alströmergymnasiet hemma i under den turbulenta månad då statsministern lovade att utlysa nyval. Till skillnad från statsministern håller jag mina löften. Dagens debatt handlar om arbetsrätt. Det är ett viktigt tema, ett tema som man kan säga i grund och botten rör villkoren för frihet och värdighet i hela vårt samhälle. Arbetsrätten handlar om rätten till skydd från godtycke i en relation som i utgångspunkten är ojämlik till den arbetandes nackdel. Arbetsgivaren har ju som bekant rätt att som det heter leda och fördela arbetet. Arbetssituationen är en oerhört viktig del av de flesta människors liv. I ett samhälle som önskar präglas av individens självständighet och av respektfulla relationer mellan människor är det inte acceptabelt att den som jobbar behandlas godtyckligt. Därför är det viktigt med lagar och regler som handlar om att arbetsgivare inte på vilka grunder som helst ska kunna säga upp personer. Därför måste man motverka godtycke när det kommer till löner för och villkor på samma arbete. Därför är det också viktigt med skydd mot att enskilda arbetstagare ställs mot varandra - det är en otrygghet som de allra flesta förlorar på. Mer positivt uttryckt handlar arbetsrätten om hur vi kan se till att få ramar för arbetsmarknaden som gör att människors förmågor bäst kan tas till vara i praktiken. Trygga människor vågar mer i ord och handling. Den som inte behöver oroa sig kan fördjupa sina kunskaper och färdigheter, samarbeta bättre med andra och inte minst lättare komma hem från jobbet som en hel människa och samhällsmedborgare.