bet · H301FöU1 · 2015-09-15 00:00:00 — I budgetbetänkandet (2014/15:FöU1) behandlade utskottet frågor som rör utvecklad styrning, uppföljning och resultatredovisning med utgångspunkt i de mål som tidigare fattat beslut om för olika delar av den verksamhet som hade bedrivits inom utgiftsområde 6. Av betänkandet framgår att utskottet lägger stor vikt vid att regeringen utvecklar sin styrning, uppföljning och resultatredovisning. Utskottet ansåg att regeringens arbete med att förbättra resultatredovisningen behövde intensifieras ytterligare med anledning av den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Utskottet menade att detta skulle göra det möjligt att följa kopplingen mellan mål, genomförda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag framöver. Till och med utgången av 2015 gäller beslutade mål för det militära försvaret om att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att – hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen – förebygga och hantera konflikter och krig – skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. har beslutat att Försvarsmakten ska ha en operativ förmåga som möjliggör att Försvarsmakten kan genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringen anger i budgetpropositionen att resultatredovisningen görs mot de mål och krav som har beslutat ska gälla . De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom det militära försvaret är följande: – Försvarsmaktens operativa förmåga – Deltagandet i internationella operationer –Andelen befattningar som har beredskap högst –Antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering –aktiverat på balansräkningen i förhållande till avskrivningar (återinvesteringskvot) –Materielförsörjningskostnader i förhållande till fakturerade intäkter från kunder. Försvarsmaktens förmåga att utföra sina uppgifter redovisas i avsnittet Försvarsmaktens operativa förmåga. Bedömningarna utgår från den värdering som görs på såväl krigsförbandsnivå som operativ nivå, vilken myndigheten redovisar för regeringen. Sådana värderingar är alltid behäftade med osäkerheter. Regeringen bedömer dock att tillförlitligheten har ökat i takt med att krigsplacering av materiel och personal har fortsatt samt att Försvarsmaktens metoder har utvecklats. Som grund för bedömningen av krigsförbandens förmåga beskrivs respektive stridskrafts utveckling i avsnitten om lednings- och underrättelseförband, logistikförband, arméstridskrafterna, marinstridskrafterna respektive flygstridskrafterna. Centralt i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet var att öka krigsförbandens användbarhet och tillgänglighet. Vid beslut om höjd beredskap bör beredskapstiden inte för något förband överstiga . Ökad tillgänglighet speglades även av att andelen befattningar i krigsförbanden som har beredskap skulle öka. Tillgång till nödvändig materiel är en förutsättning för utvecklingen av krigsförbandens operativa förmåga. För värderingen av huruvida krigsorganisationen förfogar över den materiel som krävs för att utföra ålagda uppgifter redovisas materieluppfyllnadsgraden som en bedömningsgrund. Bedömningen utgår från Försvarsmaktens värdering av krigsförbanden. Därutöver redovisas två resultatindikatorer: dels återinvesteringskvoten som visar på i vilken utsträckning det balansgilla värdet av Försvarsmaktens materiel upprätthålls över tiden, dels materielförsörjningskostnaderna som är ett mått på effektiviteten i anskaffningsprocessen. När det gäller granskning av Försvarsmaktens verksamhet har gjort en serie granskningar av försvarets förmåga. I bakgrunden till dessa framhölls att Försvarsmakten under har genomgått en stor omställning, varför det funnits ett värde i att närmare undersöka denna. Regeringen har redovisat sin bedömning av iakttagelser med anledning av granskningarna, och utskottet har därefter behandlat dessa skrivelser. har bl.a. belyst tydliga brister i bemanningen av både flygvapnets och marinens stående insatsförband och att inte får tillräcklig information. tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att regeringen måste garantera tillfredsställande information och insyn i frågor om bemanning och tillgänglighet av de stående insatsförbanden (bet. 2012/13:FöU9, rskr. 2012/13:246). Utskottet konstaterade vidare i betänkande 2014/15:FöU3 att regeringen aviserat förbättringar som skulle öka utskottets möjligheter att följa kopplingen mellan mål, genomförda insatser och uppnådda resultat över flera år framöver inom ramen för inriktningspropositionen 2015. föregripa det pågående förbättringsarbetet men underströk vikten av tydligare krav och målsättningar för det militära försvaret. budgetbetänkandet (2014/15:FöU1) välkomnade utskottet de förbättringar som hade gjorts i resultatredovisningen till men förväntade sig ytterligare förbättringar för att underlätta utskottets möjligheter att bedöma regeringens genomförande av beslut om försvaret och iståndsättandet av insatsorganisationen. konstatera att regeringen i och med budgetpropositionen tog ytterligare steg mot den öppenhet och transparens inom materielredovisningen som utskottet tidigare betonat vikten av (bet. 2013/14:FöU9). regeringens bedömning att de förslag som lämnades av utredningen Investeringsplanering för försvarsmateriel (SOU 2014:15) utgör en viktig del återinvesteringskvot är viktiga delar av detta arbete. beskrivs ytterligare förslag som bereds i fråga om den ekonomiska styrningen, bl.a. möjligheten att föra upp FMV:s myndighetskostnader på ett särskilt anslag på statens budget. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta åtaganden och den pågående planeringen för en förändrad process för investeringar i försvarsmateriel. Då varje utskott enligt regeringsformen ska följa upp och utvärdera resultaten inom utskottets ämnesområden beslutade utskottet att det senaste försvarspolitiska beslutet skulle följas upp, och presenterade den före detta kanslichefen rapporten det som vi hade tänkt oss? (2014/15:RFR4). Utredaren analyserade om Försvarsmaktens insatsorganisation hade utvecklats i enlighet med beslut när det gällde bemanningsläget som helhet. Bland de avgränsningar som utredaren gjorde i sin redovisning fanns kvalitativa frågor som förbandens utbildningsnivå, krigsduglighet och insatsberedskap. Utredaren konstaterade att rapporten med största sannolikhet hade blivit hemlig och delvis kvalificerat hemlig om frågor om de olika krigsförbandens operativa förmåga hade ingått i uppdraget. Regeringen redovisar resultaten för verksamheten i förhållande till de mål för krisberedskapen som regeringen beslutat (prop. 2013/14:144) och därefter förtydligat i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1). Regeringen delar in dem i ett förebyggande perspektiv och ett hanterande perspektiv. Arbetet med att inrikta krisberedskapen bedöms därmed bli mer konkret som arbetet med att följa upp och utvärdera krisberedskapen underlättas. Med dessa utgångspunkter är målen för krisberedskapen att –minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet –värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissituationer inträffar. Arbetet med krisberedskapen bör bidra till att minska lidande och skadeverkningar av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Krisberedskapsarbetet utgör också en grundläggande förutsättning för arbetet med det civila försvaret. Civilt försvar beskrivs vidare som den verksamhet som statliga myndigheter, kommuner och landsting samt enskilda, företag, föreningar m.fl. bedriver i fredstid i form av beredskapsplanering och all den civila verksamhet som behövs under krigsförhållanden för att uppfylla målet för det civila försvaret. Målet för arbetet med skydd mot olyckor är, enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, att i hela landet bereda människors liv och hälsa samt egendom och miljö ett – med hänsyn till de lokala förhållandena – tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor. De bedömningsgrunder som regeringen använder för att redovisa resultaten av aktiviteter och prestationer inom samhällets krisberedskap är följande: –förmåga att motstå störningar – förebygga olyckor och kriser –förmåga att hantera nödlägen – räddningstjänst, krishantering och civilt försvar –förmåga att skydda hav och kust –förmåga att följa upp, utvärdera och lära. De resultatindikatorer som används är följande: –antal döda i bränder –antal oljeutsläpp – såväl anmälda, som konstaterade utsläpp – till sjöss. Regeringen anger att resultatindikatorerna ger viss relevant information om området men att resultaten påverkas till större delen av andra faktorer såsom demografiska förändringar, ändringar i befolkningens levnadsvanor och hälsoutveckling. I vilken utsträckning resultatindikatorer och övriga bedömningsgrunder är relevanta i uppföljningen sammanhänger bl.a. med möjligheterna att se förändringar med hjälp av årliga mätbara resultat. Förutsättningarna för att följa upp arbetet med krisberedskap och civilt försvar som avser s.k. sällanhändelser med stora samhällskonsekvenser och förutsättningarna att följa upp arbetet med att förebygga och hantera olyckor som drabbar enskilda individer ser olika ut. För krisberedskap och civilt försvar är det därför bäst att beskriva resultaten genom övriga bedömningsgrunder. mån som det går att använda resultatindikatorer bör det göras på området skydd mot olyckor, anser regeringen. I motion 2015/16:2172 av m.fl. (M) understryker motionärerna att tillgång till modern materiel är en avgörande faktor i moderna konflikter. Vapensystemens relevans är en färskvara, och står inför ett antal kostnadsdrivande materielanskaffningar, särskilt efter 2020. För att långsiktigt hantera de stora utmaningar som materielförsörjningen innebär ingår en utredning i försvarsuppgörelsen som ska se över dessa. Utredningen ska bl.a. utarbeta förslag till hur materielförsörjningen kan prioriteras och effektiviseras och därmed hur den operativa förmågan ska kunna säkras och utvecklas . Betydande ökningar av försvarsutgifterna är därför att vänta. Flera utvärderingar av materielförsörjningsprocessen har pekat på och regeringens behov av att fokusera på den strategiska utblicken, snarare än att ta ställning till detaljfrågor. För att kunna ge Försvarsmakten tillgång till relevant materiel som ger operativ effekt här och utvecklade alliansregeringen en ny prioritering, som en del av försvarsreformen. Materiel ska vidmakthållas i den mån det är relevant, och nyanskaffning ska i första hand ske genom inköp av färdigutvecklad materiel och i sista hand genom egenutveckling i . Prioriteringen är framtagen för att undvika de långa ledtider som egenutveckling av materiel medför. Dessvärre har en del utvecklingsprojekt, exempelvis , drabbats av allvarliga och utmanande långa leveranssvårigheter. Motionärerna ser därför ett behov av att se över upphandlingskompetensen hos försvarsmyndigheterna och yrkar att ställer sig bakom det som anförs om detta i motionen (yrkande 14). Motionärerna yrkar även på ett tillkännagivande till regeringen om det som anförs om att förbättra styrningen av materielinvesteringarna genom att öka och regeringens möjlighet att fatta strategiska långsiktiga beslut (yrkande 15). I motion 2015/16:2824 av m.fl. (KD) anförs att allt färre kommer i kontakt med Försvarsmakten sedan den allmänna värnplikten lades vilande 2010. Detta leder till att medborgarnas möjlighet att få insyn i myndighetens verksamhet minskat drastiskt. I motionen beskrivs detta som ett påtagligt demokratiproblem. Å ena sidan anförs att medborgare har mycket begränsade möjligheter att bilda sig en uppfattning om Försvarsmakten, dess verksamhet och huruvida anvisade medel används på bästa sätt. Å andra sidan anförs att främmande länder kan bilda sig en tämligen klar uppfattning om Försvarsmaktens förmåga. Motionärerna menar därför att det bör genomföras en oberoende analys av Försvarsmaktens verksamhet och förmåga och att den bör redovisas offentligt i ett sammanhang. För varje krigsförband bör man redovisa faktorer som bemanning, materieluppfyllnad, genomförd utbildning, kostnader och bedömd förmåga relaterat till förbandsmålsättningarna. I vissa, mycket få fall, t.ex. några specialförband avsedda för terroristbekämpning eller motsvarande uppgifter, kan det enligt motionärerna finnas skäl att överväga i vilken mån uppgifterna ska vara öppna. För att det inte ska råda någon tvekan om att redovisningarna är opartiska och objektiva bör analysen utföras av t.ex. . I motionen yrkas på ett tillkännagivande till regeringen om det som anförs i motionen om att en revision av Försvarsmakten bör göras (yrkande 3). Utskottet har tidigare framhållit att regeringens förmågebedömningar bör förbättras i redovisningen till . Utskottet framhöll då bl.a. att förmågebedömningarna inte bör göras i förhållande till det gångna årets uppgifter och omvärldsbedömningar (bet. 2014/15:FöU3). Utskottet välkomnar därför att regeringen nu resultatredovisar i förhållande till kraven på verksamheten och de beslutade målen. Utskottet underströk då även att kraven och målen bör tydliggöras och att regeringens resultatredovisning med stöd av bedömningsgrunder och resultatindikatorer är ett viktigt steg i detta förbättringsarbete. Där förväntar sig utskottet även att regeringen tydligt redogör för hur man utvecklar resultatredovisningen i såväl kvalitativa som kvantitativa termer. Att kunna resultatredovisa med längre tidsserier för resultatindikatorer är en relevant del av arbetet med att följa upp genomförandet av det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. bör inte möjligheterna att följa resultatutvecklingen förhindra att man fortsätter att förbättra resultatindikatorerna så att de i högre grad återspeglar faktiska resultat och inte omvärldsförändringar, vilket utskottet framhöll i budgetbetänkandet . Utskottet menar att regeringen särskilt måste beakta detta när det gäller en fortsatt utveckling av resultatindikatorerna för samhällets krisberedskap. Då utskottet lägger stor vikt vid att kunna följa arbetet med att utveckla förmåga till såväl civilt som psykologiskt försvar och det civila försvaret till stor del bygger på den civila krisberedskapen behöver resultatredovisningen inom området förbättras ytterligare. Utskottet kan konstatera att det är positivt att regeringen redovisar resultaten inom det militära försvaret med utgångspunkt från Försvarsmaktens och krigsförbandens operativa förmåga och materieluppfyllnadsgrad respektive andelen befattningar som har beredskap . I budgetpropositionen bedömer regeringen allvaret i de begränsningar Försvarsmakten redovisat mot bakgrund av det försämrade säkerhetspolitiska läget, och utskottet kan konstatera att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Det är därför viktigt att förbättringsarbetet fortsätter för att regeringen på ett ändamålsenligt sätt ska kunna redovisa för hur detta uppnås. Utskottet kan konstatera att den roll regeringsformen ger utskotten att följa upp och utvärdera resultaten inom sitt eget utgiftsområde har utmynnat i en utvärdering av det senaste försvarspolitiska beslutet med utgångspunkt i bemanningsläget och i en utvärdering av 2004 års försvarspolitiska beslut (2007/08:RFR6). sitt grundlagsskyddade oberoende ett starkt mandat att genomföra granskningar och har vid upprepade tillfällen genomfört värdefulla sådana inom utskottets ansvarsområde. Dessa har behandlats i precis som de årligt återkommande resultatredovisningar som regeringen lämnar i sina Utskottet kan konstatera att det viktiga arbetet med uppföljning av resultat sker kontinuerligt på många olika sätt och att regeringen dessutom verkar för förbättringar av resultatredovisningarna till Utskottet utgår från att det arbetet fortsätter och att regeringens resultatredovisning av krigsförbandens operativa förmåga kommer att redovisas på ett än bättre sätt givet de begränsningar som även utskottets egen utredare av bemanningsläget pekat på. Därmed anser utskottet att det inte krävs några ytterligare åtgärder och att det inte finns skäl för att bifalla yrkande 3 i motion 2015/16:2824 av m.fl. (KD). När det gäller materielförsörjningen menar utskottet, i likhet med vad som anförs i motion 2015/16:2172, att styrningen av materielinvesteringarna behöver förbättras och att upphandlingskompetensen behöver ses över. Utskottet förutsätter dock att regeringen gör detta inom ramen för den pågående planeringen för en förändrad process för investeringar i Utskottet kan konstatera att regeringen redan i och med budgetpropositionen tog viktiga steg mot öppenhet och transparens Utskottet delar alltjämt regeringens bedömning att de förslag som lämnades av utredningen för försvarsmateriel (SOU 2014:15) utgör en viktig del i det fortsatta Regeringen har tidigare beskrivit de förslag som bereds i fråga om den ekonomiska styrningen av materielinvesteringar, bl.a. möjligheten att föra upp FMV:s myndighetskostnader på ett särskilt anslag på Utskottet välkomnar de åtgärder regeringen har aviserat för 2016 som bl.a. syftar till att stärka den finansiella styrningen. den bedömning regeringen gör av betydelsen av att följa upp pågående materielprojekt mot bakgrund av de avvikelser som noterats i Regeringen konstaterar i budgetpropositionen dels att flera tidigare beslutade materielinvesteringar inte har genererat något ekonomiskt utfall, dels att i vissa upphandlingar har mottagit industriofferter som överskrider den ekonomiska ram som regeringen Utskottet ser precis som regeringen allvarligt på detta och välkomnar att regeringen har för avsikt att följa utvecklingen noggrant när det gäller eventuella operativa konsekvenser. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta åtaganden inom området och utgår från att får nödvändig information om såväl operativa som ekonomiska konsekvenser av avvikelserna i investeringsplaneringen. Utskottet kan dessutom konstatera att regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att upprätta ett förslag till investeringsplan för åren 2017–2028. Utskottet bedömer att detta kommer att underlätta möjligheter till långsiktig strategisk styrning och struktur i planeringen för försvarsmateriel redan i och med nästa års budget. Därmed finner utskottet att motionärernas intressen är tillgodosedda och att det inte finns skäl för att bifalla motionsyrkandena 14 och 15 i motion 2015/16:2172 av m.fl. (M). Anslag inom utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområdet i enlighet med den fördelning som regeringen föreslår för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och med de anslagsvillkor som utskottet angett. Utskottet föreslår att bemyndigar regeringen att beslutaomupplåtelse av sådan materiel somkan avvaras till de länder till vilka JAS 39 C/D har upplåtits. Utskottet anser att anslagsvillkoret 1:11 i den här delen bör justeras till att ha samma omfattning som regeringens rätt att överlåta materiel enligt budgetlagen samt rätten att upplåta materiel enligt det särskilda bemyndigande som utskottet föreslagit. När det gäller ändamål och villkor för övriga anslag eller för regeringens förslag i övrigt gör utskottet ingen annan bedömning än den regeringen redovisat i budgetpropositionen, varför utskottet föreslår att dessa bifalles. beslutar de bemyndiganden som regeringen har föreslagit och godkänner investeringsplanerna och krediterna i i enlighet med regeringens förslag. och har i sina motioner föreslagit samma anslagsfördelning som regeringen. Dessa motioner bifalls därför delvis. De övriga motionsvis framställda förslagen till anslagsfördelning och samtliga motioner inom området avslås. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Bakgrund och tidigare behandling I den försvarspolitiska inriktningspropositionen redovisade regeringen vilka förstärkningar den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggör jämfört med förslagen i Försvarsmaktens underlag till försvarspolitisk inriktningsproposition (prop. 2014/15:109 s. 7 f.). Inom ramen för regeringens förslag till beställningsbemyndigande redovisas större anskaffningar som Försvarsmakten har beställt eller tidigare och avser att beställa enligt den gällande planeringen. Beställningarna redovisas stridskraftsvis och rör bl.a. anskaffning av insatsförmåga luftvärn, nästa generations u-båt och skydd av flygbaser (prop. 2015/16:1 s. 64). I 8 kap. 6 § budgetlagen anges att regeringen får besluta att överlåta viss lös egendom om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet eller blivit obrukbar eller om den inte anskaffats med statens medel. dock tidigare bemyndigat regeringen att i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete sälja eller hyra ut försvarsmateriel som inte längre behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för en begränsad tid. bifall till proposition 2004/05:5 (punkt 2) och det försvarsbeslut som avsåg perioden –2007 (bet. 2004/05:FöU5). I regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2006/07:75) redovisade regeringen att bemyndigandet som nämns ovan inte Vidare redovisade regeringen att riksdagsbeslutet om detta bemyndigande hade slutbehandlats. I betänkande 2006/07:KU17 behandlades yttrade sig inte, och föreslog då att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. När det gäller ersättningar vid tjänstgöring i Försvarsmakten tillkännagav som sin mening vad utskottet anfört om att införa ett system med tidsdelmål med ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament för vissa personalkategorier (bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:63). makten redovisar i budgetunderlaget (FM2014-5882:46, bil. 1 s. 27) att myndigheten har för avsikt att kategorin GSS/T ska ges ett tjänstgöringstillägg i form av en fast summa per dag som betalas ut som ett engångsbelopp efter varje genomförd tjänstgöringsperiod (övning eller liknande) samt fritt boende när tjänstgöring genomförs vid det förband där individen är krigsplacerad. I budgetunderlaget redovisas att incitament för GSS/K bör utformas så att Försvarsmakten har möjlighet att ge stöd med bl.a. studier inför yrkesväxling. Vidare utesluter Försvarsmakten inte åtgärder som stimulerar en producerbar och ekonomiskt hållbar omsättningstakt för GSS, exempelvis i form av fullföljandepremie efter en anställning som GSS i . ekonomiska incitament, t.ex. i form av bonus vid anställningstillfället eller för fullföljd grundutbildning bör däremot inte ges. För att återspegla den verksamhet som finansieras från utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap har regeringen i budgetpropositionen valt att gruppera utgiftsområdets verksamhet i tre underindelningar: Försvar (anslag 1:1 till 1:14), Samhällets krisberedskap (anslag 2:1 till 2:8) samt Strålsäkerhet och Elsäkerhet (anslag 3:1 och anslag 4:1). I budgetpropositionen redovisar regeringen att Försvarsmakten i stora drag hade förmåga som motsvarade de krav som ställts på myndigheten för året. konstaterar regeringen att det försämrade säkerhetspolitiska läget ställer förändrade och ökade krav på Försvarsmaktens operativa förmåga. Vikten av och allvaret i de begränsningar Försvarsmakten redovisat har i och med detta ökat. Regeringen bedömer att Försvarsmakten har haft förmåga att främja svensk säkerhet genom nationella operationer när det gäller den utsträckning som krävts.