bet · H301FiU3 · 2015-12-11 00:00:00 — På flertalet utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 25. Vi anser att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med 2016 jämfört med regeringens förslag och att denna besparing bör användas till satsningar inom andra politikområden, bl.a. fortsatta nedsättningar av arbetsgivaravgifterna för unga. Vi anser att det är upp till varje landsting att avgöra om patientavgifter ska tas ut eller inte och avvisar därför regeringens förslag om kostnadsfri mammografi med och regeringens förslag om justerad riksnorm med . Via anslaget 1:1 reglerar vi delvis genomförandet av en ny lag om vård av unga med totalt 2016. Slutligen föreslår vi, via anslaget 1:1, också justeringar till följd av ett förslag om ändringar av skattesystemets utformning. innebär förslaget om justerat reseavdrag en minskning av anslaget med och förslaget om en avvisning av höjd bensinskatt en minskning med . förväntas dessa reformer sammantaget höja inkomsterna från den kommunala inkomstskatten med och den kommunalekonomiska utjämningen justeras därför ned med motsvarande belopp. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar – de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta: vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Vårt anslagsförslag inom utgiftsområde ligger över den ram som beslutats för utgiftsområdet och vi konstaterar att inte bifallit våra förslag till ramar. Vi vill ändå i detta särskilda yttrande framföra synpunkter på regeringens förslag och redovisa de förslag som lagt fram i motion 2015/16:1932 och 2015/16:2512 om anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Vi avvisar regeringens förslag om kostnadsfri tandvård för unga, kostnadsfri sjukvård för personer och kostnadsfri mammografi. Vi säger nej till förslaget om ett generellt tillskott till landstingen för sjukvården och vill i stället införa en ny prestationsbaserad kvalitetssatsning med inriktning på förebyggande och rehabiliterande insatser. Vidare säger vi nej till regeringens höjning av takbeloppet för äldreomsorgstaxan. I enlighet med finansieringsprincipen tillför vi medel till kommunerna för att finansiera vårdnadsbidrag och förslaget om krav på erbjudande av föräldrastödsprogram. Därutöver justeras anslaget 1:1 för sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga. Det förslag som främst påverkar anslaget (13,) är dock vårt förslag till möjlighet för unga att tjäna sin första halvmiljon skattefritt. Även för nyanlända föreslår vi motsvarande möjlighet i form av ett etableringsavdrag. Vi vill öka drivkrafterna för ungdomar att söka och ta ett första arbete. Att man får behålla en större del av sin inkomst gör att det blir mer attraktivt att söka och ta ett jobb och gör det även möjligt för den enskilde att spara för att exempelvis kunna köpa sin första bostad. När fler kan tänka sig att ta olika jobb skapas det nya arbeten. Förslaget innebär att de första man tjänar innan man fyller inte tas upp till inkomstbeskattning. Om man tar en akademisk examen innan man fyller förlängs möjligheten till skattefri inkomst tills man fyller . Etableringsavdraget innebär att en nyanländ under sina första får möjlighet att tjäna skattefritt. Ändring i socialtjänstlagen (2001:453), punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: En viktig fråga för många äldre är att få vardagsekonomin att gå ihop. När regeringen höjer taket i taxan för kan det innebära ökade kostnader på . Regeringens skattesänkning för pensionärer riskerar därmed att helt ätas upp av ökade kostnader. Alliansregeringen sänkte skatten för pensionärer vid fem tillfällen, och varje gång kunde vi göra det utan att höja skatten för dem som arbetar. vill att äldres ekonomi stärks på ett sätt som är varaktigt och hållbart, utan att skatten för de som arbetar behöver höjas. Vi anser att äldreomsorgen behöver stärkas på olika sätt och att det är anmärkningsvärt att regeringen nu föreslår en höjning av maxtaxan i . En sådan höjning kan medföra att många äldre med hemtjänst inte kommer att ha råd med den hjälp de behöver och en höjning kommer att drabba främst de äldre som har störst behov. Äldre människor som behöver stöd i hemmet måste kunna känna sig trygga med att de kan få den hjälp de har behov av. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 25: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 3.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:1910 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en förändring av skatteutjämningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1932 av m.fl. (KD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för kommuner att erbjuda minst ett föräldrastödsprogram under barnens uppväxt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2356 av och (båda SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:2510 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att maxtaxan i inte ska höjas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att maxtaxan i inte ska höjas och tillkännager detta för regeringen. 76.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja socialbidragsnormen för barnfamiljer och tillkännager detta för regeringen. 81.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda minst ett föräldrastödsprogram under barnens uppväxt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd socialbidragsnorm för barnfamiljer och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en skyldighet för kommunerna att erbjuda föräldrastödsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3050 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en äldreboendegaranti för personer och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3088 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) avseende höjt högkostnadsskydd inom äldreomsorgen. 2015/16:3146 av m.fl. (FP): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:3150 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:3225 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om högkostnadsskyddet inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3241 av m.fl. (M): 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad jobbstimulans och ökade aktivitetskrav i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Nej till höjd avgift i Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer yttrande 2015/16:SoU3y Medborgarna som vi i denna kammare representerar vill att vi ska tala mer om våra egna förslag och mindre om våra politiska motståndares förslag. Därför tänkte jag i mitt huvudanförande tala om vilka utmaningar vi i ser och vilka förslag vi har för att möta dessa utmaningar kopplat till de allmänna bidragen till kommuner, landsting och regioner, som vi diskuterar här . Allmänna bidrag till kommuner beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att växa upp i. Men vi ser också att står inför flera stora utmaningar framöver. Vi ser ett nytt utanförskap som växer fram, ett nytt utanförskap som innebär att unga människor, utrikes födda och de som saknar utbildning har allt svårare att komma in på arbetsmarknaden. Dessa personer riskerar att drabbas av en långvarig strukturell arbetslöshet, och vi som politiker måste möta detta nya utanförskap med kraftfulla åtgärder. har presenterat flera förslag för att göra just detta. Några av dessa förslag är förstajobbetavdrag, fortsatta sänkta arbetsgivaravgifter för de unga som ska få sitt allra första jobb, förstajobbetanställningar och bibehållna nivåer för och . diskuterar vi allmänna bidrag till kommuner och landsting. Jag har haft förmånen att vara förtroendevald i . Vi som är eller har varit landstingspolitiker vet att inga skattehöjningar i världen kan motsvara de satsningar som behöver göras i välfärden framöver. Däremot krävs det fler i arbete, det krävs fler som kan betala skatt och fler som kan bidra. Genom att fler arbetar skapas mer resurser till välfärdens kärna, som de resurser som behövs i bidragssystemen minskar. På så sätt kan vi långsiktigt säkerställa en trygg finansiering av välfärden. Av kommunernas totala intäkter utgjorde statsbidragen . Detta ska ställas mot att skatteintäkterna utgjorde . Därför är det viktigt att skatteintäkterna stärks ytterligare. Jag vill här förtydliga att det inte handlar om att skatten ska bli högre, utan det handlar om att fler ska betala skatt. Kommuner, landsting och regioner har många utmaningar framöver. Vi ser en demografisk utveckling med en allt äldre befolkning. Vi behöver fler som vill utbilda sig inom hälso- och sjukvården och som fortsätter att jobba inom hälso- och sjukvården hela sitt arbetsliv. Vi behöver kunna erbjuda sjukvårdsanställda mer valfrihet. Det kan vi göra till exempel genom vårdval, vilket leder till att man får fler arbetsgivare att välja mellan inom ramen för den skattefinansierade hälso- och sjukvården. mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag som vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer som stärker den enskildes makt över sitt eget liv och sina utgifter, öka investeringarna i utbildning och värna om företagsklimatet. Nästan ska fördelas till kommuner och landsting genom statsbidrag. Dessa pengar kommer från dig som sitter här inne i kammaren, från dig som sitter på åhörarläktaren, från dig som tittar på tv eller från dig som tittar på webben. Det finns inget egensyfte i fråga om att denna pott ska vara så stor som möjligt om resurserna kan användas mer effektivt och bidra till mer skatteintäkter någon annanstans. Drivkrafterna för jobb och företagande behöver öka ytterligare, och i takt med detta kommer kommunernas och landstingens egna skatteintäkter att öka. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner anser med hänsyn till det jag har sagt att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Dessa pengar ska användas till satsningar inom andra politikområden för att stärka jobb och tillväxt. De allmänna bidragen bör justeras enligt följande: jobbstimulans i försörjningsstödet, utökning av allmän förskola, tioårig grundskola, utökad undervisningstid i matematik och ett bibehållet högkostnadsskydd i äldreomsorgen. Avslutningsvis vill jag poängtera att i princip alla förslag stärker möjligheterna för människor att komma i jobb. Det handlar om både jobbstimulanser och utbildningsinsatser. Så bygger vi starkt. Det är väl bra att man talar om sin egen politik och redogör för hur man vill att vårt land ska se ut, vilka möjligheter våra kommuner ska ha och hur välfärden ska byggas. I det ligger naturligtvis också att man motiverar och förklarar varför politiken ska bedrivas på ett visst sätt och varför satsningar eller nedskärningar ska göras inom olika verksamhetsområden. I det särskilda yttrande som har skrivit i detta ärende skriver de att de står för en annan väg. Det blir ganska tydligt att så är fallet. Det är ett helt annat som vill bygga än det som vi socialdemokrater ser framför oss. Vi kan konstatera att det handlar om nedskärningar inom den kommunala vuxenutbildningen, nedskärningar inom landstingen, nedskärningar i fråga om kvinnors hälsa och nedskärningar i fråga om psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna. berättade här att hon har erfarenhet från - det är både hennes och min del av landet - och att hon har erfarenhet från landstingspolitik. Alla de skattesänkningar som ni nu föreslår motsvarar all sjukvård och all primärvård i under . Så mycket vill ni dra ned på välfärden i vårt land. Varför är det bättre för , ? Jag tackar för repliken. Det är klassisk socialdemokratisk retorik att ställa skattesänkningar mot en stärkt välfärd. Men håll i dig , ! Under Alliansens regeringstid ökade skatteintäkterna med , alltså långt mer än vad inflationen på avsåg. Det är mycket enkel retorik att säga: Låt oss höja skatten. Då får vi per automatik en bättre välfärd. Man önskar att det vore så enkelt, men det är det inte. Socialdemokraternas huvudtes är alltid att höjd skatt per automatik ger en bättre välfärd. Vad fantastiskt om det hade varit så! Jag återkommer till det som jag sa i mitt huvudanförande, nämligen att vi behöver fler i arbete, fler som kan bidra och fler som kan betala skatt. Det är en stor skillnad mellan den sittande rödgröna regeringens alternativ och alternativen från oppositionspartierna i Alliansen. Vi har nämligen otroligt olika syn på detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Man kan också nämna i sammanhanget att medelskattesatsen har ökat . Men de totala skatteintäkterna tack vare fler i arbete har ökat med 18 miljarder. Det är en rätt bra jämförelse, och det tydliggör problematiken. Det är mycket siffror från sida, . Man kan nog konstatera om man är snabb i huvudräkning att även om man lägger ihop alla de summor som du talar om kommer man aldrig upp i de som ni har sänkt skatten . Du sa i ditt anförande att vi skulle tala om egen politik. Jag tycker att det är rimligt. Ändå kommer du tillbaka till att vi socialdemokrater har en väldigt enkel retorik. Det är ju inte så att vi tycker att människor inte ska försörja sig själva eller att vi inte ska ha fler människor i arbete. Jag kan konstatera när jag läser nationalräkenskaperna för att vi har en bnp-tillväxt på . Hushållens disponibla inkomster har ökat med 3 ½ procent jämfört med . Vi har 81 000 fler människor i arbete jämfört med . Det är inte så att socialdemokratisk politik innebär att människor blir arbetslösa. Den innebär att vi ökar sysselsättningen och tillväxten och sänker arbetslösheten. Den innebär också att vi tillför mer resurser till välfärden - till skillnad från och de andra borgerliga partierna, vars enda svar är skattesänkningar. Det har man talat om . Man har inget nytänkande, utan man fortsätter med detta. Mitt tydliga besked som socialdemokrat är att framtiden aldrig börjar med ett nej. Vi kommer åter tillbaka till att man gärna ställer skattesänkningar mot ökad välfärd. Jag ser inte den motsättning som Socialdemokraterna bevisligen ser. Vi har en hög skattesats i . Vi har det högsta skattetrycket på arbete av EU:s 28 medlemsländer. Det här gäller totalt sett när man ser till bnp som andel av de totala skatteintäkterna. Dessutom har världens högsta marginalskatter. Ändå väljer regeringen i sin budgetproposition att höja marginalskatten ytterligare genom att trappa ned jobbskatteavdraget. Vad gäller pensionärerna är jag glad att kunna säga att vi under Alliansens regeringstid sänkte skatten för pensionärer fem gånger - och detta utan att behöva höja skatten för dem som arbetar. blir det en sänkning av skatten, men det finns risk att den äts upp av den ökning av maxtaxan som man gör inom . Jag tycker att det är mycket snack och lite hockey. Det är en viktig fråga för många äldre att få ihop ekonomin i vardagen. Den här regeringen väljer nu att höja taket för taxan i , och det ökar kostnaderna . Jag talar hemskt gärna om egen politik. Det lade jag hela mitt huvudanförande på. Men det är klart att i repliker måste man också kunna bemöta regeringens politik och de förslag som regeringen har lagt fram. Det hoppas jag att jag nu har gjort på ett bra sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Att vara förtroendevald med ansvar för en kommuns verksamhet tillhör de allra viktigaste politiska uppgifterna. Skola, vård och omsorg är verkligen samhällets kärnverksamhet. Därför är det viktigt att vi i långsiktigt säkerställer finansieringen så att kommunerna kan leverera god kvalitet och utveckla verksamheten. Det viktigaste för en hälsosam kommunsektor är att fler jobb skapas i nya och växande företag. Då tillförs våra kommuner nya resurser i form av skatteintäkter. Men också de statliga bidragen är en viktig inkomstkälla för kommunerna. är mycket tydligt: Vi vill ha ett decentraliserat samhälle. Vi tror på människors förmåga att ta ansvar för sig själva och för andra. Decentralisering handlar om att flytta makten närmare människors vardag. Vi är också väldigt tydliga med att försvara det kommunala självstyret. För oss är det självklart att invånarna ska kunna påverka den egna kommunens prioriteringar men också utkräva ansvar av dem som är politiskt ansvariga. Det kommunala självstyret är grunden för hur ska styras enligt 1 kap. 1 § regeringsformen. stod det kommunala självstyret som starkast. Nästan alla statsbidrag lades i den så kallade påsen. Skälet var att många bidrag med olika regler skapade ineffektivitet. Uppfattningen då var att det var bättre att tala om vad som skulle göras och sedan låta kommunerna och landstingen bestämma hur det skulle genomföras. verkar detta synsätt vara bortglömt. har alla regeringar oavsett färg ökat antalet riktade bidrag. Ett färskt exempel på den skeva fördelningen mellan generella och riktade statsbidrag är den budget som regeringen presenterat . 24 nya bidrag har tillkommit, och tillsammans med tidigare beslut uppgår nu antalet riktade statsbidrag till över 80. Många kommuner är bekymrade över denna utveckling. SKL:s socialdemokratiska ordförande säger i Dagens Samhälle nr 34 och 39: "Det är en bekymmersam utveckling, den stora mängden specialdestinerade statsbidrag begränsar möjligheterna till lokala prioriteringar och det är allvarligt." kommuner är olika. Ändå utformas de riktade statsbidragen som om förutsättningarna är lika i hela landet. Någon lokal anpassning av bidragen ges det inget utrymme för. Konsekvenserna av prioriteringen av specialdestinerade statsbidrag blir att det finns medel att söka för åtgärder som inte alltid är de som står högst i den kommunala prioriteringen. Småkom redovisar nu att man ser att skillnaderna ökar när det gäller utnyttjandet av riktade statsbidrag. Kommuner i deltar oftare än kommuner i norra . Större städer deltar mer än övriga kommungrupper. Kommunerna uppger att det största hindret för att delta är när de måste bidra med egna pengar för att få del av de statliga bidragen. Men också den ökande byråkratin i form av ansökningar och redovisningar påverkar, särskilt då de beviljade bidragen kan vara så små att de inte löser det verkliga problemet. Detta innebär att nya uppgifter påförs kommunerna utan att staten säkrar att det finns resurser för kommunerna att klara av dem. Vad innebär det om fler kommuner inte tycker sig ha möjlighet att ta del av riktade statsbidrag? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner anser att tillskott från staten till kommunerna ska ges i de generella statsbidragen. Staten ska inte detaljstyra hur kommuner använder statsbidrag utan i stället tillföra medel i den så kallade påsen. Kommunerna har förmåga att själva styra medel till de verksamheter som invånarna har störst behov av. Det rimliga sättet att skapa ett förtroendefullt ansvar mellan staten och kommunerna förutsätter tydliga statliga mål, frihet att använda pengarna så effektivt som möjligt och regelbunden uppföljning och utvärdering. Det kommunala självstyret har också en annan viktig funktion. Genom att som kommunpolitiker tvingas prioritera och politiskt ta ansvar för sina beslut utvecklas den kommande generationen av politiker som längre fram tar ansvar för landet. Men staten är på väg in i samma bidragsröra som före det samlade statsbidraget. Öronmärkta pengar skapar ineffektivitet som statliga pekpinnar får många lokalpolitiker att tappa lusten. När det blir svårare att rekrytera förtroendevalda försämras förutsättningarna för bra ledarskap, och demokratin försvagas. Det vi ser är uttryck för en politisk ambition från regering och ministrar att åtgärda specifika problem inom det kommunala området. Men frågan är om det också visar på ett allt lägre förtroende för kommunpolitikernas förmåga. Är det ett uttryck för minskad tillit till att våra politiska kollegor i kommuner och landsting gör rätt prioriteringar? är tydligt i denna fråga: Vi tror på kommunpolitikernas förmåga att prioritera i sin verksamhet. Ingrepp i självstyret underminerar på ett olyckligt sätt lokal anpassning och ansvarsutkrävande.