bet · H301AU2 · 2015-09-17 00:00:00 — Ett område som utskottet kan se att regeringen prioriterar både i sitt tidigare arbete och i budgetpropositionen är insatser för att underlätta omställningen på arbetsmarknaden. För att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten är det av stor vikt att de som söker jobb ges möjlighet till utbildning som ökar deras anställningsbarhet. Samhället har ett ansvar för att se till att det finns tillräckligt med utbildningsmöjligheter, som personer som behöver stärka sin ställning i arbetslivet också själva har ett ansvar för att använda dessa möjligheter. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik är därför av stor vikt för att sysselsättningen ska kunna öka och arbetslösheten minska. Utskottet välkomnar därför regeringens satsningar på området i form av t.ex. ett stadigvarande kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser inom och folkhögskolan och i fråga om såväl allmänna ämnen som yrkesämnen inom vuxenutbildning. Satsningar har också gjorts inom högskoleutbildningen i hela landet. Regeringen har förklarat att avsikten med bl.a. är att ge människor en chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning eller vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter. Utskottet anser att denna typ av insatser på ett bra sätt skapar förutsättningar för deltagande på framtidens arbetsmarknad genom att ge människor verktyg för att kunna ta de jobb som finns och de nya som växer fram. Vidare anser utskottet att omställningen på arbetsmarknaden underlättas av regeringens satsningar på arbetslöshetsförsäkringen. Regeringens linje garanterar att försäkringen i större utsträckning kan verka som den omställningsförsäkring den är tänkt att vara. Utskottet noterar i sammanhanget att bl.a. har uttalat sig positivt om höjd arbetslöshetsersättning just för att den inte ska mista sin roll som omställningsförsäkring. Utskottet anser att arbetsmarknadspolitiken överlag ska bidra till att främja en effektiv omställning när arbetsmarknaden förändras och till en effektiv kompetensförsörjning i samhället. Utskottet gläds åt att regeringen för en politik som verkar just i den riktningen och så tydligt har omställningen på arbetsmarknaden för ögonen. Utskottet anser vidare att regeringen står för en politik som lägger stor vikt vid jobbskapande i alla delar av samhället och i alla delar av landet. också tydligt att regeringen verkar för en arbetsmarknad som är öppen för alla. För att fler ska komma i jobb behöver dock investeringarna för jobbskapande ökas ytterligare och arbetet med att öka utflödet till arbete och utbildning Inte minst gäller det insatserna för de grupper som av olika anledningar har extra svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. välkomnar regeringens breda angreppssätt inom arbetsmarknadspolitiken och delar övertygelsen om att insatser får störst effekt om de utgår från varje individs behov och förutsättningar. Som en följd av regeringens politik finns i dag en bred palett av insatser att använda sig av för att få så många som möjligt i sysselsättning av olika slag. Utskottet anser också att en aktiv näringspolitik är helt central för att långsiktigt stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för Det är inte enbart genom arbetsmarknadspolitiken som arbets- tillfällen kommer att skapas på framtidens arbetsmarknad. med tillfredsställelse att regeringen har gett näringspolitiken en mer central roll i sitt arbete, och att den har en positiv inställning till samarbete mellan staten, näringslivet och akademin i syfte att skapa fler jobb. välkomnar regeringens ambition att intensifiera arbetet med att förbättra företagsklimatet så att fler företag kan starta och befintliga företag växa. är viktigt att politiken förs med målet att underlätta skapandet av arbetstillfällen i hela landet. Utskottets uppfattning är att regeringen är tydlig i sina ambitioner att göra just det. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att de insatser somgörs inomramen för arbetsmarknadspolitiken är träffsäkra och kostnadseffektiva. konstaterar att utmaningarna för framtidens arbetsmarknad både är stora och kräver breda lösningar inom flera politikområden. I det sammanhanget är det välkommet att regeringen ser framtida utvecklingsbehov inom olika områden. För att det ska vara möjligt att nå högt uppsatta mål om att få så många som möjligt i arbete och för att framtidens arbetsmarknad ska kunna blomstra är det viktigt att ständigt utvärdera de insatser som görs och försöka förbättra Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen framhåller matchningen av arbetssökande till lediga jobb och insatserna för långtidsarbetslösa som exempel på områden som kan förbättras. Utskottet vill vidare framhålla betydelsen av att den svenska arbets- marknadsmodellen värnas även på framtidens arbetsmarknad. att denna modell även i fortsättningen används som utgångspunkt för att skapa goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. en väl fungerande modell, som kan utvecklas, behövs en bra dialog och en fungerande ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Modellen förutsätter en hög kollektivavtalstäckning och en hög organisationsgrad inom både arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer. Utskottet noterar att nya anställningsformer och nya sätt att organisera arbetet, tillsammans med en ökad rörlighet över nationsgränserna, har påverkat den svenska modellens förutsättningar och medför nya utmaningar. Det är viktigt att stå fast vid den modell som varit starkt bidragande till en gynnsam utveckling för både arbetstagare och arbetsgivare i . Utskottet kan inte ställa sig bakom uppfattningen att ansvaret för arbetsmarknadspolitiken ska flyttas från staten till regionerna. Regioner och kommuner har visserligen en central roll i fråga om arbetsmarknadspolitiken i stort och som aktörer för att få människor i arbete. Men att helt flytta ansvaret för arbetsmarknadspolitiken till regionerna skulle enligt utskottet inte garantera en mer effektiv arbetsmarknadspolitik. I sammanhanget finns också skäl att påminna om att Arbetsförmedlingen enligt sin instruktion ska anpassa verksamheten efter de skilda förutsättningar och behov som gäller i olika delar av landet. Därmed finner utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av de framställda motionsyrkandena, som därför avstyrks. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en reformering av Arbetsförmedlingen och krav på att konkurrensutsätta förmedlingsverksamheten. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservationerna 5 (M) och 6 (KD). I lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling regleras arbetsförmedling som bedrivs av någon annan än den offentliga arbetsförmedlingen. I 6 § stadgas att den som bedriver arbetsförmedling inte får begära, avtala om eller ta emot ersättning av arbetssökande för att erbjuda eller anvisa dem arbete. Den dåvarande regeringen beslutade (dnr A2014/575/A) att tillsätta en utredning som skulle göra en översyn av Arbetsförmedlingen. Regeringen beslutade vid sitt sammanträde att avsluta Utredningen om översyn av Arbetsförmedlingen (dnr A2015/143/A). På förslag av arbetsmarknadsutskottet beslutade att ge regeringen till känna att arbetet med översynen av Arbetsförmedlingen ska återupptas och enligt tidigare beslutade utredningsdirektiv (bet. 2014/15:AU6, rskr. 2014/15:100). tillkännagivande behandlas av regeringen i regeringens skrivelse 2014/15:42 om Arbetsförmedlingens arbete vid varsel m.m. På förslag av arbetsmarknadsutskottet beslutade 2015, i samband med behandling av den nämnda skrivelsen, om ett nytt tillkännagivande till regeringen om att den bör återuppta arbetet med att genomföra en bred översyn av Arbetsförmedlingen (bet. 2014/15:AU11, 2014/15:249). anför i motion 2015/16:3215 av m.fl. att en av de största utmaningarna inom arbetsmarknadspolitiken är att få en väl fungerande arbetsförmedling. Enligt finns det brister i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. För att Arbetsförmedlingen ska klara av sitt matchningsuppdrag anser partiet att verksamheten behöver både effektiviseras och moderniseras (yrkande 2). framför ett liknande yrkande i motion 2015/16:2275 av m.fl. (yrkande 5). Behovet av en genomgående reform av Arbetsförmedlingen lyfts fram även i 2015/16:1349 av (M) yrkande 1. anser i motion 2015/16:1991 av m.fl. att det finns skäl att utreda förutsättningarna för att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet (yrkande 5). Partiet bedömer att Arbetsförmedlingen kan vara kvar som en central serviceorganisation medan förmedlingsverksamheten konkurrensutsätts och utförs av kompletterande aktörer. Liknade förslag om att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen och öppna för fristående aktörer framförs i motionerna 2015/16:712 av (M), 2015/16:1272 av (M), 2015/16:1329 av (M), 2015/16:1349 av (M) yrkandena 2–3, 2015/16:1457 av (M) yrkande 2, 2015/16:1668 av och (båda M) och 2015/16:1762 av (M). I flera av motionerna förespråkas en s.k. jobbpeng som skulle kunna variera efter behov och följa den arbetssökande som fritt kan välja arbetsförmedling. I motion 2015/16:2680 av m.fl. framhåller vikten av en ny chans till arbete efter avslutat fängelsestraff (yrkande 11). Partiet anser att regeringen genom regleringsbrev bör ge tydliga uppdrag till Arbetsförmedlingen att samverka med Kriminalvården kring utslussningen av personer som friges från fängelser eller sluten ungdomsvård. (MP) vill i motion 2015/16:2806 att det ska göras en översyn så att de orimligt hårda sanktionerna mot arbetssökande med aktivitetsstöd undanröjs. Motionären uppmärksammar att Arbetsförmedlingen har reagerat och skrivit en hemställan till regeringen om att vissa grupper bör undantas från skyldigheten att lämna aktivitetsrapporter. I motion 2015/16:2968 föreslår (KD) att Utredningen om översyn av Arbetsförmedlingen ska återupptas. Per Åsling (C) välkomnar i motion 2015/16:2982 det förnyelsearbete som pågår inom Arbetsförmedlingen för att bli en mer effektiv myndighet. Motionären anser att det är viktigt med fysisk närvaro av arbetsmarknadskompetens, oavsett organisationsform, i hela landet. Utskottet konstaterar inledningsvis att det även har väckts ett flertal motioner om Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, bl.a. om myndighetens effektivitet och behovet av alternativa förmedlare. Med tanke på Arbetsförmedlingens centrala roll inom arbetsmarknadspolitiken anser utskottet att en diskussion om myndighetens verksamhet och organisation är både välkommen och betydelsefull. I fråga om behovet av att effektivisera och modernisera Arbetsförmedlingens verksamhet kan utskottet först konstatera att myndigheten står inför stora utmaningar och att arbetet med att öka förtroendet för myndigheten fortsätter. Som regeringen slår fast i budgetpropositionen behöver Arbetsförmedlingens verksamhet utvecklas för att bättre kunna bidra till en bättre fungerande arbetsmarknad. Inte minst behöver matchningsarbetet förbättras och anpassas till de utmaningar som finns på dagens och framtidens arbetsmarknad. Mot bakgrund av detta anser utskottet att det är välkommet att Arbetsförmedlingen har inlett ett omfattande förnyelsearbete i dialog med regeringen. Arbetsförmedlingens generaldirektör har informerat utskottet om det pågående förnyelsearbetet. Förnyelsearbetet är ett långsiktigt arbete som utskottet kommer att fortsätta att följa noga framöver. Utskottet noterar vidare att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag som avser utvecklingen av Arbetsförmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning (dnr A2015/927). Statskontoret ska även analysera eventuella risker i Arbetsförmedlingens pågående förändringsarbete i dessa frågor. Utskottet välkomnar den genomlysning av myndigheten som kommer att göras till följd av Statskontorets uppdrag. Uppdraget ska redovisas och utskottet kommer att följa det vidare arbetet med intresse. Arbetet för att uppnå en väl fungerande arbetsmarknad kan Arbetsförmedlingen inte bedriva på egen hand. Dels kommer kompletterande aktörer även i fortsättningen att bedriva verksamhet i form av t.ex. utbildningar och andra tjänster på uppdrag av Arbetsförmedlingen, dels finns andra aktörer som på olika sätt påverkar arbetsmarknadens funktionssätt och matchning, däribland statliga myndigheter, kommuner, landsting, arbetsmarknadens parter, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Utskottet anser att det finns skäl att framhålla vikten av att Arbetsförmedlingen bör sträva efter en bättre samverkan med dessa aktörer för att nå ett bättre resultat i sin egen verksamhet och för att utnyttja samhällets resurser så effektivt som möjligt. I fråga om vägledning och information om arbetsmarknaden är t.ex. Arbetsförmedlingens samverkan med grund- och gymnasieskolan central. Samverkan på lokal och regional nivå är också viktig för att säkra långsiktig kompetensförsörjning inom näringslivet och den Utskottet anser även att det är viktigt att arbetssökande har tillgång till stöd och kompetens oavsett var i landet de bor. sådant stöd och sådan kompetens bör kunna vara dynamisk och ändras över tid beroende på hur förutsättningarna ser ut för tillfället. Utskottet delar den uppfattning som regeringen framför i budget- propositionen om att man ytterligare behöver analysera frågan om hur statens åtagande och Arbetsförmedlingens uppdrag bör utformas för att i högre grad möta utmaningarna på framtidens arbetsmarknad. även att arbetsmarknadsministern i ett svar på en skriftlig fråga den 16 (fr. 2015/16:270) förklarat att regeringen avser att tillsätta en utredning kring dessa frågor. Utskottet anser vidare att det är av stor vikt att Arbetsförmedlingen har väl uppbyggda arbetsgivarkontakter och att myndigheten ger ett professionellt stöd till arbetsgivare som rekryterar. Alla arbetssökande, oavsett yrkes- bakgrund och utbildningsnivå, ska ges stöd och vägledning i ett aktivt Arbetsmarknadspolitikens många möjligheter till insatser ska utnyttjas effektivt genom att rätt insatser ges till rätt person . Utskottet delar regeringens uppfattning att den tidigare styrningen av Arbetsförmedlingen var alltför detaljerad, med t.ex. alltför många tidsgränser som begränsade vilka insatser som kunde användas för de arbetssökande. Utskottet välkomnar därför det arbete som regeringen har påbörjat med att reformera styrningen av Arbetsförmedlingen och att genomföra förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket för att ge större utrymme för Det är vidare välkommet att regeringen ser detta som ett långsiktigt arbete som den avser att fortsätta. från regeringen kräver även att processer inom myndigheten anpassas, exempelvis när det gäller att säkerställa att kunskap från uppföljning av olika insatsers resultat och effekter tas till vara. Sammantaget välkomnar utskottet en reformering av Arbetsförmedlingens Utskottet anser dock att det finns skäl att invänta det omfattande förändrings- och utredningsarbete som pågår innan ytterligare åtgärder om myndighetens effektivitet eller organisation övervägs. I fråga om bl.a. förslag att konkurrensutsätta förmedlingsverksamheten och motionsförslagen om att t.ex. införa en s.k. jobbpeng vill utskottet till att börja med framhålla att arbetsmarknadspolitiken i första hand bör styras via den offentliga Arbetsförmedlingen. det i en modern arbetsmarknadspolitik finnas situationer då alternativa insatser från kompletterande aktörer kan ha en roll att fylla. gjorts av bl.a. och och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) visar dock på ett varierat resultat. Utskottet hänvisar till att det i ett betänkande behandlade ett flertal liknande yrkanden om alternativ till dagens förmedlingsverksamhet 2014/15:AU5). Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 11): Utskottet anser att ansvaret för arbetsmarknadspolitikens genomförande även ska ligga på en offentlig aktör, men att detta inte utesluter andra utförare inom ramen för den statliga myndigheten . En sådan modell utgör, menar utskottet, en väl avvägd kombination av dels krav på tydlig styrning och rättssäkerhet, dels valfrihet och individanpassning för den arbetssökande. En konkurrensutsättning av förmedlingsverksamheten i sin helhet framstår alltså inte som en framkomlig väg. Inte ens de förespeglade effektivitetsvinsterna, som brukar anföras som det viktigaste argumentet för privata förmedlingar, visar sig tåla en empirisk prövning. Lägg därtill fördelarna med en offentlig förvaltning, så som insyn, rättssäkerhet och likabehandling. Avslutningsvis känner sig utskottet stärkt i uppfattningen att en statlig arbetsförmedling med en nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Utskottet finner inga skäl att nu göra någon annan bedömning i frågan om att konkurrensutsätta förmedlingsverksamheten. Utskottet känner sig tryggt i uppfattningen att genomförandet av arbetsmarknadspolitiken ska ligga på den offentliga aktören Arbetsförmedlingen. Som framhållits ovan kommer dock kompletterande aktörer även att framöver ha en viktig roll attfylla för att utföra insatser inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet, inte minst när det gäller olika typer av utbildningsverksamhet. I ett motionsyrkande från framhålls vikten av chansen till arbete efter avslutat fängelsestraff. Enligt partiet bör Arbetsförmedlingen samverka med Kriminalvården kring utslussningen av personer som friges från fängelser eller sluten ungdomsvård. Utskottet håller med motionärerna om att det är viktigt med en arbetsmarknadspolitik som möjliggör för personer som avtjänat ett straff att ta sig in på arbetsmarknaden. Som framhållits ovan anser utskottet att en viktig del i Arbetsförmedlingens verksamhet är att samverka med en rad olika aktörer i samhället för att nå bästa resultat i sin verksamhet. Samma sak gäller för de aktörer som aktualiseras kring personer som avtjänat ett fängelsestraff. Utskottet noterar att Arbetsförmedlingen och Kriminalvården samverkar kring bl.a. arbetsinriktad rehabilitering. Målgruppen för samverkan är just människor som på grund av sin kriminella och sociala bakgrund har svårt att få ett arbete eller en utbildning. Utskottet välkomnar det samverkansarbete som sker på området och finner inga skäl att därutöver detaljreglera just den här delen av Arbetsförmedlingens verksamhet. I ett motionsyrkande förespråkas att det ska göras en översyn så att vissa sanktioner mot arbetssökande med aktivitetsstöd undanröjs. Motionären uppmärksammar att Arbetsförmedlingen har reagerat och skrivit en hemställan till regeringen om att vissa grupper bör undantas från skyldigheten att lämna aktivitetsrapporter. Utskottet anser inte att det finns några skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkandet. Därmed finner utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av de framställda motionsyrkandena, som därför avstyrks. 2015/16:AU2 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser mot ungdomsarbetslösheten. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD) – motiveringen och särskilt yttrande 6 (L). På förslag av arbetsmarknadsutskottet beslutade att ge regeringen till känna att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att även unga ska få möjlighet att ta del av stöd till start av näringsverksamhet (bet. 2014/15:AU5, rskr. 2014/15:142). Liberalerna kräver i motion 2015/16:2260 av m.fl. att kravet på kollektivavtal för yrkesintroduktionsanställningar ska avskaffas (yrkande 5). Partiet anser att det nuvarande systemet innebär att dörren är stängd för många företag som vill ge unga en chans till jobb. m.fl. (S) framhåller i motion 2015/16:632 vikten av att få bukt med ungdomsarbetslösheten. Motionärerna anser att det behövs en paljett av insatser för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten och pekar särskilt ut satsningar på sommarjobb för ungdomar, traineeprogram inom välfärdssektorn och 90-dagarsgarantin som viktiga delar. (M) påpekar i motion 2015/16:1085 att allt fler unga i lever i ingenmansland utan vare sig jobb eller studier. Hon anser att regeringen bör utreda hur samhället tidigt kan fånga upp dessa unga som varken arbetar eller studerar, s.k. UVAS, och ta krafttag mot utanförskapet. I motion 2015/16:1610 anser (M) att åldersgränsen för starta-eget-bidrag bör sänkas till (yrkande 5). Utskottet kan inledningsvis konstatera att ungdomar har haft svårt att ta sig in och etablera sig på arbetsmarknaden. Även om en minskning i ungdomsarbetslösheten har skett riskerar ungdomsarbetslösheten att bita sig fast på höga nivåer. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning var arbetslösheten bland unga (15– ) . I synnerhet vissa grupper av unga – de som saknar fullständig gymnasieutbildning, är födda utomlands eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga – möter en särskilt svår situation på arbetsmarknaden. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som särskilt tagit sikte på ungdomsarbetslösheten (senast i bet. 2014/15:AU5 s. 13 f.). I likhet med vad utskottet framhållit tidigare anser det att det fortfarande finns ett stort behov av kraftfulla insatser för att göra det lättare för unga att komma in på arbetsmarknaden. Övergången mellan skola och arbetsliv måste förbättras. Det är förödande när en ung människa börjar sitt vuxna liv i arbetslöshet. Mot bakgrund av utmaningarna för unga på arbetsmarknaden välkomnar utskottet att regeringen på ett så tydligt sätt har tagit sig an minskad ungdomsarbetslöshet som en av sina högst prioriterade arbetsmarknadspolitiska utmaningar. Utskottet delar regeringens uppfattning att en lyckad kamp mot ungdomsarbetslösheten förutsätter en bred mobilisering och samverkan mellan bl.a. Arbetsförmedlingen, arbetsmarknadens parter, kommuner, landsting, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Utskottet noterar vidare att regeringen har tagit de första stegen i ett ambitiöst reformprogram. Regeringen har aviserat ett stegvis införande av en 90-dagarsgaranti för ungdomar, som innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. För att möjliggöra 90- dagarsgarantin görs flera olika satsningar: utbildningskontrakt och traineejobb har införts, möjligheten till det högre studiebidraget inom studiemedlen för unga i åldern 20–som återgår till studier har utvidgats och möjligheterna till studiemotiverande kurs på folkhögskola har förlängts. Utskottet anser att traineejobben kommer att öka möjligheten för unga att etablera sig på arbetsmarknaden som arbetsgivarnas rekrytering av personer med rätt kompetens kommer att underlättas. Utskottet delar regeringens bedömning i budgetpropositionen om att det som en följd av en framtida brist på arbetskraft inom välfärdssektorn (exempelvis kommer det att saknas många undersköterskor inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården) är viktigt att den som påbörjat ett traineejobb har möjlighet att slutföra sin utbildning inom ramen för traineejobbet. Det är därför välkommet att regeringen avser att införa en möjlighet att förlänga traineejobben inom denna sektor med maximalt . Detta innebär att traineejobb inom välfärdssektorn kan pågå som längst . Utskottet kan tydligt se att den nuvarande regeringen, till skillnad från den tidigare, har prioriterat mer riktade åtgärder med bättre förutsättningar för att vara träffsäkra och verkligen nå de grupper som behöver särskilt stöd för att komma i arbete. Det är en välkommen ordning. Det är av central betydelse för ett samhälle att unga kan etablera sig på arbetsmarknaden och därmed bidra och växa till självständiga individer och samhällsmedborgare. Utskottet är övertygat om att regeringens insatser kommer att bidra till en fortsatt positiv trend med sjunkande ungdomsarbetslöshet även framöver.