bet · H201NU13 · 2015-04-16 00:00:00 — Som framgår av det föregående avsnittet pågår det även ett arbete såväl inom EU som internationellt för att motverka kapitalflykt genom land-för-land-rapportering och inom ramen för . Utskottet, som sammantaget välkomnar det pågående arbetet, understryker vikten av att regeringen fortsätter att arbeta för att de svenska exportorganen och de internationella finansiella institutionerna antar riktlinjer som minimerar risken för skatteundandragande och avstyrker därmed de nämnda motionerna i de här aktuella delarna. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande I motionerna 2014/15:223 (M) och 2014/15:2480 (M) efterfrågas översyner av möjligheten att införa ett exportstöd för att få igång exporten hos svensk småbåtsindustri respektive möjligheterna för svensk bärindustri att möta en ökad framtida efterfrågan på svenska bär från utlandet. Utskottet noterar att regeringen har påbörjat ett arbete med en Livsmedelsstrategi där ett uttalat syfte bl.a. är att öka exporten av mat och att den avser att presentera en exportstrategi och ser därför ingen anledning att föregripa detta arbete. Vidare föreslås i motion 2014/15:2149 (S) ett tillkännagivande om svensk it på världsmarknaden. Motionären efterlyser en strategi för att stärka de internationella kommunikationerna till och från , i synnerhet när det gäller tillväxtmarknader runt om i världen. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är viktigt för it-baserade företag att kunna nå nya globala tillväxtmarknader och noterar att bl.a. har i uppdrag att beakta det internationella perspektivet i en globalt uppkopplad värld. Utskottet vill även påminna om det mål för it-politiken som har fastställt, nämligen att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, och att det ingår i uppdrag att följa upp utvecklingen i förhållande till detta mål. Utskottet vill även i detta sammanhang påminna om det internationella samarbete som deltar i när det gäller förvaltningen av internet. I sammanhanget kan även nämnas det arbete som pågår inom WTO med att modernisera . Med det sagda avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om exportförbudet för snus och gränshinder. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2014/15:1149 av (S) påtalas att svenska regeringar med olika politiska inriktningar har jobbat enträget gentemot kommissionen för att försöka avskaffa förbudet att exportera svenskt snus till övriga EU. Motionären anser att regeringen inför nästa tobaksdirektiv behöver göra ett mycket bra jobb och framhåller betydelsen av stöd i detta arbete. Därför bör tillkännage för regeringen att den har fulla stöd i sina ansträngningar att upphäva exportförbudet för svenskt snus. Trots stora insatser för att minimera gränshinder för näringslivet mellan och konstateras det i motion 2014/15:1961 av (M) att många gränshinder kvarstår. bör därför enligt motionären ge regeringen i uppdrag att initiera en översyn över existerande gränshinder i syfte att lättare ta bort eller minimera dessa. I motion 2014/15:2555 av Per (M) ifrågasätts bl.a. den vetenskapliga grunden bakom kommissionens argument för att förbjuda export av snus. Vidare påtalas att förbudet är oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på, nämligen den fria rörligheten för varor. Motionären framhåller även de samhällsekonomiska kostnaderna för svensk export på grund av exportförbudet. Snusexportförbudet är enligt motionärens uppfattning både diskriminerande och oproportionerligt och bör därför verka för att få till stånd en ändring av tobaksdirektivet som inkluderar svenskt snus i en reglerad produktion och försäljning i alla EU:s medlemsländer (yrkande 1). Motionären hänvisar vidare till tidigare behandling av liknande motionsyrkanden i näringsutskottet och anför att det är angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt att avskaffa detta långtgående handelshinder för kommissionen och övriga medlemsstater (yrkande 2). Även i motion 2014/15:2570 av (M) ifrågasätts exportförbudet för svenskt snus. Motionären framhåller bl.a. att den folkhälsopolitiska grund på vilken förbudet vilar är svagt och betonar att godtycke och särbehandling inte hör hemma i en fungerande handelsunion. Vidare anförs att det inte råder ett handelsförbud som är lika för alla utan ett utförselförbud enbart för . Motionären anser att det principiellt finns all anledning för att återkommande påminna både regeringen och kommissionen om att inte accepterar de skäl som anges för förbudet och anser att bör uppmana regeringen att verka för att avskaffa Europeiska unionens totalförbud mot export av svenskt snus (yrkande 1). Utskottet har behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2013/14:NU13). Utskottet behandlade då ett förslag om att bör uppmana regeringen att verka för att häva förbudet för export av svenskt snus. Utskottet som enhälligt avstyrkte yrkandet framhöll att de olika partiernas principiella inställning i frågan stod fast och konstaterade att en överenskommelse hade nåtts kring ett nytt tobaksdirektiv och att frågan därmed, oavsett inställning i sak, inte längre hade samma aktualitet. Det nya tobaksdirektivet (2014/40/EU) antogs av och ministerrådet . Direktivet började gälla och EU:s medlemsländer har därefter på sig för att införa de nya bestämmelserna i den egna lagstiftningen. Av direktivet framgår att det svenska undantaget för snus finns kvar och att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår. Den förra regeringen framhöll i en tidigare faktapromemoria att den ansåg att en enhetlig och ansvarsfull reglering som omfattar alla tobaksprodukter, där alla produkter bedöms utifrån samma kriterier, bör eftersträvas. Vidare beklagade den förra regeringen att vissa tobaksprodukter enligt förslaget till ett nytt tobaksdirektiv ska fortsätta att särbehandlas. Utskottet har även tidigare behandlat ett likalydande förslag som det i motion 2014/15:1961 (M) om en översyn av existerande gränshinder för näringslivet mellan och (bet. 2013/14:NU2). Utskottet avstyrkte då förslaget och framhöll att det delade motionärens uppfattning att det är viktigt med insatser för att minimera gränshinder för företag. Vidare hänvisade utskottet till regeringens avsikt att ägna särskild uppmärksamhet åt gränsöverskridande utmaningar, bl.a. för näringslivet, i syfte att skapa förutsättningar för en gränsöverskridande regionförstoring inom ramen för den framtida sammanhållningspolitiken och målet för territoriellt samarbete. Utskottet erinrade också om det löpande arbete som sker inom , dess gränskommittéer och regionala arbetsgrupper och som spelar en viktig roll för att bl.a. kartlägga och avlägsna gränshinder. Med anledning av vad som sägs om gränshinder i motion 2014/15:1961 (M) kan det även påminnas om tjänsten Solvit som kommissionen initierade. Solvit startades för att tillgodose behovet av en mer informell process där företag och personer kostnadsfritt kan få hjälp med snabba och pragmatiska lösningar på problem som de upplever på den inre marknaden. I varje EU-land samt i , och finns ett Solvitcentrum som tar emot anmälningar om hinder i en gemensam databas för att sedan analysera problemet och i samarbete med varandra och myndigheten i det land där problemet uppstått försöka komma till rätta med det. En lösning på problemet kan vara att myndigheten ändrar sitt agerande, men ett resultat av Solvits arbete kan också vara ett konstaterande att inget EU-rättsligt brott har begåtts. Solvit har inga sanktionsmöjligheter och kan inte tvinga myndigheter att agera i enlighet med vad Solvit kommit fram till. Det här sättet att arbeta har dock enligt uppgift från , som ansvarar för , visat sig framgångsrikt och har hjälpt många företag och personer att få ut det mesta av den inre marknaden. Som framgår i det föregående avsnittet har utskottet återkommande behandlat motioner om exportförbudet för snus. Liksom då utskottet behandlade liknande motionsyrkanden som de nu aktuella i motionerna 2014/15:1149 (S), 2014/15:2555 (M) och 2014/15:2570 (M) kan utskottet konstatera att en överenskommelse har nåtts kring ett nytt tobaksdirektiv. Utskottet som då ansåg att frågan därmed, oavsett inställning i sak, inte längre har samma aktualitet, gör ingen annan bedömning . När det gäller motion 2014/15:1961 (M) om gränshinder för företag vill utskottet liksom vid tidigare tillfällen då likalydande yrkanden har behandlats påminna om det löpande samarbete som sker inom , dess gränskommittéer och regionala arbetsgrupper och som spelar en viktig roll för att bl.a. kartlägga och avlägsna gränshinder. Inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik och målet för territoriellt samarbete –2020 kommer även särskild uppmärksamhet att ägnas åt gränsöverskridande samarbete, bl.a. genom att främja konkurrenskraften hos näringslivet i gränsregionerna. Detta sker t.ex. inom ramen för de gränsregionala programmen Interreg Nord, Interreg Botnia-Atlantica och Östersjöprogrammet där förutom bl.a. deltar. I detta sammanhang kan även påminnas om den tjänst (Solvit) som kommissionen initierade 2002 och som nämnts i det föregående avsnittet. Utskottet som delar motionärens uppfattning att det är viktigt med insatser för att minimera gränshinder för företag vill även påminna om vad det sagt om vikten av en väl fungerande inre marknad, vilket enligt utskottet är av avgörande betydelse när det gäller att stärka EU:s konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning till nytta för företag, arbetstagare och konsumenter. Utskottet vill även med anledning av detta än en gång framhålla vikten av att överenskomna åtgärder vidtas på ett korrekt sätt och i rätt tid i alla medlemsländer. Med det sagda avstyrks samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om främjande av internationell handel. Utskottet konstaterar att regeringens inriktning för den internationella handelspolitiken ligger i linje med det som efterfrågas i motionerna och ser därför inte någon anledning till några riksdagsuttalanden. avslår också ett motionsyrkande om skyddet för miljö, mat, hälsa och djur i ett kommande handelsavtal mellan och . Utskottet delar motionärernas uppfattning men anser att motionen i huvudsak är tillgodosedd och därmed kan avstyrkas. Vidare avslår ett motionsyrkande om handel och hbt-frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till olika insatser som görs. avslår även ett motionsyrkande om miljöteknik och . Utskottet noterar att det pågår diskussioner för att lösa problemet och betonar vikten av att söka en lösning som inte innebär att patentsystemet undermineras. Därtill avslår ett motionsyrkande om handel med sälprodukter. Utskottet noterar att regeringen i rådsförhandlingarna driver en linje i enlighet med det som efterfrågas i motionen och anser därmed att det inte finns något behov av ett riksdagsuttalande. Jämför reservationerna 6 (M, C, FP, KD), 7 (SD), 8 (V) och 9 (M, SD). I motion 2014/15:2201 av m.fl. (S) konstateras att strävar efter att öka det handelspolitiska utbytet med fler länder, och att det bland dessa länder finns flera som bedriver en aktiv förföljelse av hbt-personer, t.ex. och . Motionärerna påminner om att den officiella hållningen är att genom sitt handelspolitiska utbyte kan påverka dessa stater att förändra sin inställning till hbt-personer, och är kritiska till att det konkret inte görs något eller väldigt lite för att dessa länder ska förmås respektera hbt-personers mänskliga rättigheter. bör därför tillkännage för regeringen att mer konkret måste arbeta för att använda sitt inflytande inom det handelspolitiska området. I kommittémotion 2014/15:2976 av m.fl. (M) konstateras att exporterar mycket spannmål till tredjeland. Vidare framhåller motionärerna att den förra regeringen arbetade hårt för att ska kunna exportera kött och andra animalieprodukter till genom handelsavtal. Motionärerna anser att det är av yttersta vikt att den nya regeringen fortsätter i samma anda och förordar ett riksdagsuttalande om att regeringen ska verka för fler handelsavtal med tredjeland. Säljakt behövs för att skydda fisket och därmed behövs även fortsatta möjligheter till handel med sälprodukter, sägs det i kommittémotion 2014/15:2977 av m.fl. (M). råder ett förbud mot handel med sälprodukter men genom ett undantag kan handeln fortsätta i . Motionärerna konstaterar dock att den fortsatta handeln riskerar att upphöra eftersom undantaget anses strida mot WTO-lagstiftning och EU uppmanas av WTO att ändra sin lagstiftning. Motionärerna menar att det stundande hotet utgör ett etiskt problem eftersom jakten på säl kommer att fortsätta men däremot kommer saluföringen att förbjudas och därmed blir det även problem att nyttja de sälar som jagas. bör därför uppmana regeringen att ta fram en strategi för hur den har tänkt att agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter tillåts även . I kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. (M) framhålls vikten av frihandel som en bidragande faktor till välstånd och utveckling. Motionärerna identifierar fler områden där de menar att det behövs läggas mer kraft på att ta bort handelshinder, t.ex. tjänstehandeln, handeln inom den digitala ekonomin och handeln med gröna varor. ska enligt motionärerna vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet, inom EU och i världen. EU:s frihandelsavtal ska vara så ambitiösa som möjligt och det är viktigt att slå vakt om och bidra till ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. regelverk är satt under hård prövning och motionärerna anser att ska driva på för ett nytt globalt frihandelsavtal inom ramen för organisationen. Detta bör tillkännage för regeringen. I motion 2014/15:2626 av och (båda C) påtalas att det från flera håll lyfts en oro över att skyddet av miljön, maten och hälsan riskerar att försämras som en följd av ett eventuellt handels- och investeringsavtal mellan och . Vidare konstateras att EU och har olika kemikalielagstiftningar och att det finns stora skillnader när det gäller reglerna för antibiotikaanvändning. Motionärerna betonar vikten av att i ett kommande frihandelsavtal mellan och värna en sund och säker mat, god miljö och djurhållning samt att se till att den överanvändning av antibiotika och hormoner som finns i inte försvagar reglerna inom EU och anser att bör tillkännage för regeringen vikten av att ta med sig detta i förhandlingarna. Utvecklingsländer behöver få tillgång till modern miljöteknik om de ska ha några möjligheter att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas, sägs det i partimotion 2014/15:136 av m.fl. (V). För att få tillgång till den modernaste och miljövänligaste tekniken måste utvecklingsländerna betala dyra patentlicenser, vilket de inte har råd med, i stället får de använda sig av gammal teknik där patenträtten gått ut. bör därför uppmana regeringen att i internationella klimatförhandlingar verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner har fått. I kommittémotion 2014/15:1875 av m.fl. (FP) betonas fördelarna med frihandel, bl.a. att länder blir rikare, att konsumtionsmöjligheterna vidgas, att konkurrensen ökar, vilket i sin tur leder till ständig förbättring hos företagen samt deras varor och tjänster, och att det medför ett idéutbyte. Motionärerna framhåller vidare att har mycket att vinna på en ökad transatlantisk handel och menar att därför att bör tillkännage för regeringen att även fortsättningsvis bör ge ett brett och långtgående mandat till kommissionen att förhandla fram ett transatlantiskt frihandelsavtal. I budgetpropositionen fastslogs det nu gällande målet för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Målet är högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökande handelsutbyte mellan och världen samt ökade utländska investeringar i . Inriktningen för den internationella handelspolitiken I budgetpropositionen (utg.omr. 24) framgår regeringens inriktning för den internationella handelspolitiken. Här sägs bl.a. att ska främja en fri och rättvis världshandel. Vidare ska verka för en global ordning mellan arbete och kapital som säkrar en internationell ekonomi som gynnar alla. Regeringen deklarerar att den arbetar för progressiva internationella handelsavtal och för att riva handelshinder. ska stå upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa, och handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Huvudmålet för svensk handelspolitik är att bidra till goda förutsättningar för svenska företag och konsumenter att tillgodogöra sig de möjligheter som globaliseringen medför. En öppen frihandelsvänlig handelspolitik utgör enligt regeringen en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i då svenska företag i allt högre utsträckning är en del av en globaliserad ekonomi och globala värdekedjor. Regeringen anser att en dialog med näringslivet, arbetstagarorganisationer och aktörer i det civila samhället samt transparens ska prägla verksamheten, som den avser att tydliggöra svenska ekonomiska och politiska intressen. Vidare anför regeringen att svensk handelspolitik ska bidra till att hantera sådana andra globala utmaningar som fattigdomsbekämpning och klimatförändringar. Ett väl fungerande globalt regelverk inom ramen för WTO anges som högt prioriterat. Regeringen framhåller vidare att bilaterala och regionala avtal utgör en allt viktigare del av den internationella handelspolitiken. Regeringen anser att dessa avtal bidrar positivt till minskade handelshinder och kan därmed gynna tillväxt och sysselsättning. De kan komplettera det multilaterala regelverket och ger också möjligheter för parterna att gå längre på vissa områden än vad som är möjligt inom ramen för WTO. EU:s förhandlingar med om ett handels- och investeringsavtal (TTIP) framhålls som viktiga. Enligt regeringen syftar ett ingånget avtal till att ge ökad tillväxt och sysselsättning samt bidra till stora förenklingar för näringslivet, inte minst vad gäller regelområdet, som miljö, löntagarnas intressen och hälsa ska värnas. Regeringen lyfter vidare fram de pågående förhandlingarna mellan och liksom förhandlingar med stora tillväxtekonomier som t.ex. och som prioriterade. Regeringen anser vidare att EU behöver ett mer frihandelsvänligt regelverk för handelspolitiska skyddsinstrument och att den avser att fortsätta att arbeta aktivt för detta. När det gäller ett handels- och investeringsavtal mellan och framgår det även av svaret på en interpellation (ip. 2014/15:196) ställd av (M) som besvarades av statsrådet att regeringens anser att avtalet bör vara både djupt och omfattande samt täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar. Vidare framgår att regeringens målsättning är att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. () är en internationell organisation med uppgift att administrera och övervaka olika internationella avtal om världshandeln och handelspolitiken. WTO bildades sedan Uruguayrundan avslutats och tog då över rollen från det allmänna tull- och handelsavtalet () som ett institutionellt forum för de olika regelverk som utgör det multilaterala handelssystemet. WTO består av dels multilaterala avtal som omfattar samtliga medlemsländer, dels plurilaterala avtal som omfattar ett begränsat antal medlemsländer. WTO har tre huvudavtal: • , som innehåller det multilaterala regelsystemet för handeln med varor • GATS, som reglerar tjänstehandel • TRIPS, som behandlar det immaterialrättsliga skyddet på områden som upphovsrätt, varumärken, patent, mönster, kretsmönster och geografiska ursprungsbeteckningar. WTO har 160 medlemsländer (). är medlem i WTO både som land och genom EU. Det högsta beslutande organet i WTO är den s.k. ministerkonferensen som vanligtvis möts och fattar beslut om riktlinjerna för samarbetet. Däremellan träffas regelbundet WTO:s högsta beslutande organ i . I Allmänna rådet finns representanter för samtliga medlemsländer och rådet har befogenhet att agera i kraft av ministerkonferensen. WTO leds av en generaldirektör som är . , vid WTO:s fjärde ministerkonferens, enades medlemsländerna om att inleda en ny förhandlingsrunda, den s.k. Doharundan. Förhandlingarna i WTO och Doharundan bröt samman och har det länge varit ett låst förhandlingsläge. Doharundan omfattar ett stort antal frågor, vilket också har varit en bidragande orsak till att man inte kommit framåt i förhandlingarna, eftersom Doharundan bygger på en allomfattande överenskommelse där alla delar ingår. För att komma vidare i förhandlingarna beslutade man inför WTO:s nionde ministerkonferens på den 3–att i stället förhandla om ett s.k. minipaket där tre frågor lyftes fram: förenklade handelsprocedurer, jordbruksfrågor och utvecklingsfrågor. Efter långa förhandlingar kunde en uppgörelse nås som innehåller samtliga dessa tre delar. Det avtal om förenklade handelsprocedurer som skulle träda i kraft kunde dock inte antas slutgiltigt eftersom blockerade uppgörelsen och efterfrågade ett fortsatt skydd för inhemskt producerad mat. Eftersom avtal måste fattas med konsensus i WTO räcker det att ett av organisationens medlemsländer motsätter sig ett beslut för att blockera det. Efter fortsatta förhandlingar kunde dock WTO besluta att anta ett avtal om förenklade handelsprocedurer . träder i kraft när två tredjedelar av WTO-medlemmarna ratificerat avtalet. WTO beslutade att arbetet med de kvarstående frågorna inom ramen för Doharundan ska återupptas och att ett arbetsprogram för de fortsatta förhandlingarna ska vara färdigställt . kommer WTO:s tionde ministerkonferens att hållas i , . En viktig funktion för WTO är även att lösa tvister mellan länder på handelsområdet med hjälp av WTO:s tvistlösningsavtal. Om en part anses ha brutit mot ett avtal är det möjligt för en annan part att begära tvistlösning inom WTO:s ram, och organisationen har möjlighet att vidta sanktioner mot enskilda länder. (Dispute Settlement Body, DSB) ansvarar för tvistlösningen och består av alla WTO-medlemmar. har befogenhet att fatta beslut i handelstvister och se till att besluten verkställs. Tvistlösningsmekanismen är ett system med i förväg fastställda regler som ger WTO:s medlemmar en möjlighet att lämna in klagomål över påstådda överträdelser av och även begära kompensation. WTO-systemet garanterar att de starkare medlemmarna inte väger tyngre än de svagare och fastställer tydliga regler för motåtgärder. Tvistlösningsorganet har ensam auktoritet att utse en panel av experter som ska pröva tvisten, och har även möjlighet att godta eller avslå panelens slutsatser eller resultatet av ett överklagande. WTO:s tvistlösningsmekanism uppmuntrar länder att i första hand lösa sina meningsskiljaktigheter genom samråd. Om detta inte kan ske följer parterna ett noga utstakat steg för steg-förfarande som innefattar möjligheten att få en dom från en expertpanel och möjligheten att överklaga domen på rättsliga grunder. Från det att WTO-panelen publicerat sin rapport har parterna på sig att ta ställning till om de vill överklaga rapporten. Om någon av parterna överklagar rapporten granskar och tar ställning till om någon eller några av slutsatserna är felaktiga och därför ska upphävas. Överklagandeprocessen får maximalt ta . Om ingen av parterna överklagar ska de i stället komma överens om när åtgärder ska vidtas för att tillmötesgå panelens utslag. Avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS) utgör en del av och innehåller bl.a. bestämmelser om patent och upphovsrätt. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort för innehållet i avtalet (bet. 2011/12:NU13).