bet · H201SfU11 · 2015-03-31 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om bl.a. att se över grunderna för förvar. Jämför reservationerna 17 (SD) och 18 (V). 10 kap. 1 § första stycket UtlL innehåller regler om identitetsförvar och innebär att en utlänning som har fyllt får tas i förvar om utlänningens identitet är oklar vid ankomsten till eller när han eller hon därefter ansöker om uppehållstillstånd och han eller hon inte kan göra sannolikt att den identitet han eller hon uppger är riktig, och utlänningens rätt att få resa in i eller vistas i inte kan bedömas ändå. Tiden för förvar grundat på oklar identitet är högst om det inte finns synnerliga skäl för . I 10 kap. 1 § andra stycket 1 UtlL finns en regel om utredningsförvar. En utlänning som har fyllt får tas i förvar om det är nödvändigt för att en utredning om utlänningens rätt att stanna i ska kunna genomföras. En utlänning får inte hållas i förvar för en utredning än . Vidare får, enligt 10 kap. 1 § andra stycket 2 och 3 UtlL, en utlänning tas i verkställighetsförvar om det är sannolikt att utlänningen kommer att avvisas eller utvisas eller det är fråga om att verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning. Beslut om förvar av en utlänning på dessa grunder får enligt tredje stycket meddelas endast om det på grund av utlänningens personliga förhållanden eller övriga omständigheter finns anledning att anta att utlänningen annars kommer att hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet i . En utlänning får inte hållas i förvar för verkställighet än om det inte finns synnerliga skäl för . Även om det finns sådana synnerliga skäl får utlänningen inte hållas i förvar än eller, om det är sannolikt att verkställigheten kommer att ta på grund av bristande samarbete från utlänningen eller det tar tid att införskaffa nödvändiga handlingar, än . Tidsgränserna om tre och gäller dock inte om utlänningen av en allmän domstol utvisats på grund av brott. Det finns i 10 kap. 2 § UtlL särskilda bestämmelser om när barn kan tas i förvar. En utlännings frihet får enligt 1 kap. 8 § UtlL inte begränsas mer än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Det innebär att den rättsliga prövningen ska påskyndas om utlänningen är tagen i förvar. får enligt 10 kap. 20 § UtlL besluta att en utlänning som hålls i förvar ska placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, om 1. utlänningen av allmän domstol har utvisats på grund av brott 2. utlänningen hålls avskild och av säkerhetsskäl inte kan vistas i en särskild förvarslokal 3. det annars finns synnerliga skäl. En utlänning som placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest med stöd av första stycket 2 eller 3 ska hållas avskild från övriga intagna. Barn som hålls i förvar får inte placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. I motion 2014/15:2524 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om att i de fall det av olika anledningar föreligger förhinder för verkställighet ska en av- eller utvisningsdömd person hållas i förvar till dess att av- eller utvisning kan ske. m.fl. (V) begär i partimotion 2014/15:82 yrkande 33 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppgift att se över utlänningslagens förvarsgrunder. Motionärerna menar att de nuvarande reglerna är mycket vaga och ger stort utrymme för godtycke från tillämpande myndigheter. I yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om att införa ett förbud i utlänningslagen mot att placera en förvarstagen person i kriminalvård med hänvisning till att hen utgör en allvarlig fara för sig själv. har i sitt betänkande Förvar (SOU 2011:17) lämnat förslag bl.a. till bestämmelser om tidsgränser för hur länge en utlänning får hållas i verkställighetsförvar. Vidare föreslås att en utlänning ska kunna placeras i kriminalvården av säkerhetsskäl, dock inte enbart med hänvisning till att han eller hon utgör en allvarlig fara för sig själv. Regeringens beredning av betänkandet bör avvaktas. Utskottet noterar att regeringen har aviserat en proposition . Motionerna 2014/15:2524 (SD) yrkande 17 och 2014/15:82 (V) yrkandena 33–34 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om visumtvång och visum för asylsökande. Jämför reservationerna 19 (SD) och 20 (V). Enligt 2 kap. 3 § UtlL ska en utlänning som reser in i eller vistas i ha Schengenvisering eller nationell visering om han eller hon inte har uppehållstillstånd, ställning som varaktigt bosatt eller är nordisk medborgare. Undantag från kravet på visering gäller även bl.a. för EES-medborgare, vissa konventionsflyktingar och statslösa personer. Enligt och rådets förordning (EG) nr 810/2009 om införande av en gemensamkodex om viseringar (viseringskodexen), som trädde i kraft och är direkt tillämplig i , ska en visering i regel vara tidsbegränsad och gälla . En visering kan dock beslutas för flera inresor, t.ex. för besök hos egna barn eller vid återkommande affärsbesök och gäller då för vistelser på som mest per halvår och högst . Ett beslut om att avslå en ansökan om visering kan överklagas (14 kap. 5 a § UtlL). Av 3 kap. 1 § UtlL framgår att villkor för beviljande av Schengenvisering finns i viseringskodexen. Enligt 3 kap. 4 § UtlL får, om det finns särskilda skäl, nationell visering beviljas. En sådan visering ger tillstånd att resa in i och vistas i . Viseringen får endast beviljas än , dock högst . Endast när det finns särskilda skäl får visering beviljas än utlänningens pass gäller. I rådets förordning (EG) nr 539/2001 regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering. I partimotion 2014/15:2866 av m.fl. (SD) begärs i yrkandena 6 och 7 tillkännagivanden om att visumtvång ska gälla för medborgare i länder som är eller misstänks vara baser för terrorism eller som genererar omfattande illegal invandring till . I yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om viseringsfrihet för EES-medborgare. Motionärerna anser att viseringsfriheten missbrukas genom att allt fler EU-medborgare med en svag ekonomisk situation söker sig till , vilket har resulterat i en kraftig ökning av tiggeri i mer eller mindre organiserad form. Slutligen begärs i yrkande 31 ett tillkännagivande om möjligheter att införa visumtvång gentemot EES-länder vars medborgare i hög utsträckning missbrukar den fria rörligheten. (C) begär i motion 2014/15:822 yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över regler så att e-sportare räknas som andra idrottare. Motionären framhåller att stora e-sportstjärnor från andra länder ibland har svårt att få visum för delta i e-sportens stora tävlingar. m.fl. (V) begär i partimotion 2014/15:82 yrkande 7 ett tillkännagivande om att regeringen i EU bör verka för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska användas för att stänga ute flyktingar och därmed kortsluta . Motionärerna anser att visumkrav riktade mot länder där det pågår krig eller omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter är ett allvarligt hot mot asylrätten. I yrkande 32 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. I motion 2014/15:447 av och (båda FP) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att och EU ensidigt ska slopa kravet på besöksvisum för civila ryska medborgare som vill besöka och EU. Motionärerna anför att det är av yttersta vikt att vanliga ryssar får uppleva känslan av frihet i ett land. bör Putins maktelit, oligarker och det militära etablissemanget helt stängas ute från att turista eller göra affärsresor inom EU. Viseringsfrågor ingår i EU:s kompetensområde och regleras på EU-nivå. Det gäller bl.a. beslut om de tredjeländer vars medborgare måste inneha visum när de passerar unionens yttre gränser samt förfaranden och villkor för medlemsstaternas utfärdande av viseringar. I förordning (EG) nr 539/2001 (den s.k. viseringslistan) regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav. Viseringspolitiken inom EU är i det avseendet fullt ut harmoniserad. Det innebär att det inte längre finns några länder för vilka medlemsstaterna ensidigt får bestämma om medborgarna i dessa länder ska omfattas av viseringskrav eller inte. Utskottet vill betona att även om är bundet av förordningen är det viktigt att inom EU aktivt driver frågan om viseringsfrihet för så många länder som möjligt. Det övergripande målet för den svenska viseringspolitiken är att skapa så stor frihet som möjligt för personer att röra sig över gränserna. Det är av största vikt att man underlättar kontakter mellan människor i olika länder. Det gäller såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser på olika plan. Önskemålet om fri rörlighet måste dock ställas mot nödvändigheten av att upprätthålla en reglerad invandring. Varje visumärende bedöms individuellt, och enligt viseringskodexen bör man vid prövningen av ansökningar om enhetlig visering bl.a. bedöma om sökanden har för avsikt att lämna medlemsstaternas territorium när den visering som sökanden har ansökt om löper ut. Med hänsyn till det nu anförda finns det enligt utskottet inte skäl för att göra något tillkännagivande med anledning av motionerna 2014/15:2866 (SD) yrkandena 6, 7, 28 och 31, 2014/15:82 (V) yrkande 7 och 2014/15:447 (FP) yrkandena 1 och 2. Motionsyrkandena avstyrks därför. När det gäller frågan om visum för asylsökande noterar utskottet att viseringsinstrumentet inte är avsett att ta till vara personers behov av skydd. Det finns olika metoder för att skapa fler lagliga vägar in i EU. Utskottet vill i detta sammanhang också understryka vad utskottet i tidigare avsnitt anfört om möjligheten till vidarebosättning och nödvändigheten av att öka ett solidariskt mottagande i EU av personer som är i behov av skydd. Utskottet poängterar också att i EU måste verka för fler lagliga vägar in i EU för att söka asyl. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2014/15:82 (V) yrkande 32. Enligt 5 kap. 2 § UtlF gäller undantag från kravet på arbetstillstånd för en sammanlagd tid av för en utlänning som är professionell idrottsman eller funktionär och som besöker för att delta i internationella tävlingar. Frågan om visum prövas dock enligt gällande regler där en del i prövningen kan vara frågan om arbetstillstånd behövs eller inte för att delta i en tävling. Utskottet är inte berett att föreslå speciella regler när det gäller visum för e-sportare som ska delta i en tävling. Med det anförda avstyrks motion 2014/15:822 yrkande 2 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om regler för förvärv av svenskt medborgarskap, medborgarskapstest och om att avskaffa möjligheten till dubbelt medborgarskap. Jämför reservationerna 21 (SD) och 22 (V). Enligt 2 § lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, förkortad MedbL, i dess lydelse fr.o.m. förvärvar ett barn svenskt medborgarskap vid födelsen, om en förälder till barnet är svensk medborgare, eller en avliden förälder till barnet var svensk medborgare vid sin död. Att medborgarskapet överförs från en förälder till ett barn ger uttryck för den s.k. härstamningsprincipen. Territorialprincipen innebär i stället att barnet får medborgarskap i det land där det föds. En utlänning kan enligt 11 § MedbL beviljas svenskt medborgarskap efter ansökan, s.k. naturalisation. För att kunna få svenskt medborgarskap genom naturalisation ska en utländsk medborgare med permanent uppehållstillstånd ha varit bosatt i , en statslös och flykting och en nordisk medborgare . Den som är gift, lever i ett registrerat partnerskap eller är sambo med en svensk medborgare kan ansöka om svenskt medborgarskap i . Vidare krävs att sökanden ska ha fyllt , ha styrkt sin identitet, ha permanent uppehållstillstånd i samt ha haft och kunna förväntas ha ett hederligt levnadssätt. En sökande som inte kan styrka sin identitet enligt denna bestämmelse får enligt 12 § andra stycket MedbL naturaliseras endast om han eller hon har hemvist här i landet och gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig. är det möjligt att ha dubbelt medborgarskap. Den som är svensk medborgare och förvärvar ett annat medborgarskap kan behålla sitt svenska medborgarskap om inte det andra landets lagstiftning lägger hinder i vägen. Inte heller behöver den som förvärvar svenskt medborgarskap enligt svenska regler avsäga sig sitt tidigare medborgarskap. I partimotion 2014/15:2866 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande om vikten av att stärka medborgarskapets betydelse. Motionärerna anser att det ska vara grundläggande att medborgarskapet hör samman med nationaliteten inte bara i juridisk mening utan även med avseende på identitet och samhörighet. Det bör upprätthållas en stark koppling mellan medborgarskap och nationell identitet. har dock ställt alltför låga krav för erhållande av medborgarskap. Detta har gjort att det svenska medborgarskapets betydelse har kraftigt urholkats. I yrkandena 20 och 21 begärs tillkännagivanden om dels att ett grundläggande krav för medborgarskap ska vara bosättning i , dels att en sökande endast ska beviljas medborgarskap efter att ha godkänts i ett språktest och därmed visat sig ha anammat det svenska språket i tal och skrift. Vidare begärs i yrkandena 22 och 23 tillkännagivanden om dels att en sökande endast ska beviljas medborgarskap efter att ha godkänts i ett samhällskunskapstest och därmed uppvisat grundläggande kunskaper om svenskt samhällsliv, dels att sökanden i samband med ansökan om medborgarskap ska uppvisa en klanderfri vandel. Slutligen begärs i yrkande 24 ett tillkännagivande om att en person som ansöker om medborgarskap bör underteckna en deklaration i vilken han eller hon bekräftar sin lojalitet med och förbinder sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler. och (SD) begär i motion 2014/15:2911 yrkande 4 ett tillkännagivande om att avskaffa möjligheten till dubbelt medborgarskap. Motionärerna anför att dubbelt medborgarskap kan innebära att problem uppstår ifråga om arv, äktenskap, skilsmässa, vårdnad av barn och värnpliktstjänstgöring. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en utländsk medborgare som önskar få ett svenskt medborgarskap ska avkrävas en ed om att han eller hon svär trohet och lojalitet mot konung, svenska staten och den svenska nationen. Slutligen begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om medborgarskapsutbildning. Motionärerna anser att sökanden ska genomgå en medborgarskapsutbildning, godkännas i kunskapsprov när det gäller det svenska språket, svensk kultur och historia samt bedömas bli en tillgång för för att beviljas svenskt medborgarskap. m.fl. (V) begär i partimotion 2014/15:82 yrkande 31 ett tillkännagivande om att utgångsläget bör vara att det inte ska vara någon skillnad i väntetid på att få svenskt medborgarskap mellan den som oförskyllt inte kan styrka sin identitet och övriga grupper som har beviljats uppehållstillstånd. I motion 2014/15:208 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att det svenska medborgarskapet ska uppgraderas genom att det införs krav på grundläggande svenskkunskaper och godkänd utbildning i hur det svenska samhället fungerar. och (FP) begär i motion 2014/15:406 ett tillkännagivande om att införa territorialprincipen vid sidan av härstamningsprincipen vid bestämmandet av medborgarskap för barn. Det skulle innebära att barn som föds i ska erbjudas svenskt medborgarskap. Utskottet har i betänkandet 2013/14:SfU17 behandlat proposition 2013/14:143 Ett medborgarskap grundat på samhörighet och tagit ställning till bl.a. frågor om en utveckling av medborgarskapets betydelse. Utskottet noterar att för att erhålla svenskt medborgarskap ska utlänningen ha haft och kunna förväntas ha ett hederligt levnadssätt. Misstanke om brott kan leda till att en ansökan om medborgarskap avslås. Vidare kan även annan misskötsamhet, såsom försummelse att betala skatteskulder och underhållsskulder, leda till att en ansökan avslås. Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkanden om att införa en särskild lojalitetsförklaring m.m. som villkor för svenskt medborgarskap. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom yrkandet om krav bosättning för rätt till svenskt medborgarskap. Vidare har socialförsäkringsutskottet vid upprepade tillfällen avstyrkt yrkanden om kunskaper i svenska språket och medborgarskapstest som kriterium för svenskt medborgarskap, senast i betänkande 2013/14:SfU17. Utskottet framhöll bl.a. att kunskaper i svenska, tillsammans med arbete, förvisso är bland de viktigaste faktorerna för en framgångsrik integration. Utskottet var emellertid inte berett att föreslå något tillkännagivande om att kunskaper i svenska språket och ett godkänt medborgarskapstest ska vara krav för att få svenskt medborgarskap. Utskottet vidhåller sina ställningstaganden. Med det anförda avstyrks motionerna 2014/15:2866 (SD) yrkandena 19–24, 2014/15:2911 (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2014/15:208 (FP). I samband med att möjligheten till dubbelt medborgarskap infördes delade utskottet regeringens bedömning att de nackdelar som kunde följa av dubbelt medborgarskap framstod som relativt begränsade. Utskottet ansåg att det vid en samlad bedömning av fördelar och nackdelar med att tillåta dubbelt medborgarskap fanns övervägande skäl för att möjliggöra innehav av dubbelt medborgarskap. Utskottet gör inte nu någon annan bedömning och avstyrker därmed motion 2013/14:2911 (SD) yrkande 4. Det svenska medborgarskapet är förknippat med betydelsefulla rättigheter och skyldigheter för den enskilde. Motion 2014/15:82 (V) yrkande 31 om minskat krav för erhållande av medborgarskap avstyrks därmed. Svensk medborgarskapslagstiftning bygger huvudsakligen på härstamningsprincipen. har beslutat i enlighet med förslagen i proposition 2013/14:143. I samband därmed uttalade utskottet i betänkande 2013/14:SfU17 bl.a. att utifrån grundtanken om ett medborgarskap som utgår från samhörighet anser utskottet, i likhet med regeringen, att möjligheten för barn som inte blir svenska medborgare vid födelsen att förvärva svenskt medborgarskap bör stärkas. beslutade om bl.a. förlängd tidsperiod för anmälan om svenskt medborgarskap för statslösa barn, kortare hemvisttid vid anmälan om svenskt medborgarskap för vissa barn med hemvist i och förlängd tidsperiod för anmälan om svenskt medborgarskap för unga vuxna. Utskottet ser ingen anledning att ändra denna ordning. Motion 2014/15:406 (FP) avstyrks med det anförda. Flyktingpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1043 av (SD), 2014/15:1270 av (SD), 2014/15:2705 av och (SD) och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11, 12, 16 och 18 samt 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 1, 17, 18, 20–22 och 30, 2014/15:1656 av (MP) i denna del, 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del, 2014/15:2194 av (S) och 2014/15:2563 av m.fl. (MP). Under har fört en invandringspolitik som både i förhållande till folkviljan och i jämförelse med våra grannländer framstår som extrem. som många enskilda invandrare har bidragit positivt till det svenska samhället har den mycket omfattande invandringen, kombinerat med en samhällsupplösande mångkulturalism, skapat stora och allvarliga problem i form av segregation, utanförskap, sjunkande kunskaps- och betygsnivåer i skolan, etniska och religiösa motsättningar, ökad kriminalitet, skenande kostnader och en försämrad välfärd. Det är hög tid att byta riktning och gå från en ansvarslös till en ansvarsfull invandringspolitik som håller samman, stärker och utvecklar vårt samhälle. Asyl bör endast beviljas den som uppfyller kriterierna i och ett mindre antal kvotflyktingar enligt avtal med UNHCR. Undantagsvis kan tillfälliga uppehållstillstånd utfärdas för personer som inte fullt ut lever upp till kraven i men som av ytterst starka humanitära skäl ändå inte kan återvända till sitt hemland, ett närliggande område eller sitt första asylland. Uppehållstillstånd bör över huvud taget endast beviljas som tillfälliga tillstånd. Permanenta uppehållstillstånd bör således avskaffas. för uppehållstillstånden bör vara att de ska gälla och att eventuella förlängningar ska gälla i taget. De som inte följer regelverket för ansökan om asyl ska genast avvisas till det land de senast kom ifrån. Likaså ska den som vistas i landet illegalt avvisas omgående utan att få sin sak prövad. En väg för att underlätta möjligheterna för människor att få ett arbete och en plats i samhället skulle kunna vara att införa ett poängsystem för invandrare utifrån kriterier som bygger på invandrarens möjligheter att på ett effektivt och bra sätt komma in i samhället med liten eller ingen samhällskostnad. Det bör inte vara för möjligt för att i ett s.k. rättsligt ställningstagande besluta att uppehållstillstånd som beviljas syrier i normalfallet ska vara permanenta. Frågor av sådan vikt och principiell art bör rimligen avgöras av regeringen eller . Beräkningar av expertis visar att asyl- och anhöriginvandringen kostar det svenska samhället stora summor . Svenska skattebetalare måste få veta hur mycket av deras skattepengar som går till att upprätthålla denna invandring. Regeringen bör därför återkomma till med en redovisning av hur stora kostnaderna är för bl.a. asylinvandringen. Samhällsorientering bör vara obligatorisk för alla som söker uppehållstillstånd i . Den ska ge en bra introduktion om som nation innefattande kännedom om det svenska samhällets kultur, historia och värdegrund. Vidare ska den ge information om vad det innebär att leva i och bl.a. ge praktiska kunskaper beträffande skyldigheter, rättigheter och möjligheter. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Flyktingpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 1, 17, 18, 20–22 och 30 samt 2014/15:1043 av (SD), 2014/15:1270 av (SD), 2014/15:1656 av (MP) i denna del, 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del, 2014/15:2194 av (S), 2014/15:2563 av m.fl. (MP), 2014/15:2705 av och (SD) och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11, 12, 16 och 18. Svenska myndigheters respekt för asylrätten och behöver stärkas. Om inte de mänskliga rättigheterna för de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan respekteras, kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. Vidare bör en översyn göras av bestämmelsen i utlänningslagen om rätt till skydd som flykting för att tolkningen av bestämmelsen ska bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Att risken för förföljelse bara ska beaktas om den är sannolik stämmer inte med flyktingkonventionen. Enligt UNHCR bör kravet ligga någonstans mellan ”sannolikt” och ”möjligt”. Det råder stora oklarheter vad gäller tolkningen och tillämpningen av bestämmelserna om internationellt skydd för den som flytt från en väpnad konflikt eller urskillningslöst våld. Regeringen bör därför se över och förtydliga dessa bestämmelser för att skyddet ska bli mer heltäckande och bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. uppfyller inte krav på att dels införskaffa expertutlåtande om orsaken till tortyrskador, dels bevisa att det inte finns någon risk för tortyr vid en utvisning till hemlandet. Regeringen bör därför skyndsamt lägga fram förslag om en sådan ändring i utlänningslagen att uppfyller krav i dessa avseenden. Vidare måste fler asylsökande få sina tortyrskador utredda för att ska anses uppfylla sina förpliktelser enligt konventionen. Begreppet "synnerligen ömmande omständigheter" i utlänningslagen har kommit att tolkas alltför restriktivt. Det finns därför ett behov av att ändra begreppet till "särskilt ömmande omständigheter". Det finns ärenden som får allvarliga konsekvenser därför att de drar ut .