bet · H301FöU7 · 2015-12-09 00:00:00 — betänkande 2015/16:FöU7 Beredskap för kris och krig I betänkandet föreslår utskottet två tillkännagivanden. Det första, med anledning av ett motionsyrkande, innebär att regeringen bör se över förutsättningarna för att ge utbildning på regional eller lokal nivå för räddningstjänstens deltidsbrandkår. Grundet för det andra tillkännagivandet är den uppföljning som utskottet gjort av informationsinsatser till allmänheten och den enskildes ansvar och beredskap vid kris eller krig. Utskottet anser att regeringen bör se över föreskriftsstödet för informationsinsatser till allmänheten inför och under en kris. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 25 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 60 yrkanden från den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Rekryterings- och utbildningsfrågor gällande .......................... Jämställdhet och mångfald inom ............................................. Nationellt låssystem för vägbommar.......................................................... Översvämningar, skred och andra naturolyckor......................................... befogenheter vid översvämningar............................... Fonder för naturkatastrofer......................................................................... Den enskildes ansvar och beredskap .......................................................... Lagring av olja/ransonering av petroleumprodukter................................... Driftvärn för den kulturella sektorn............................................................ Brandsäkerhet, punkt 1 (SD) ................................................................ Villkoren för deltidsanställda brandmän, punkt 3 (SD)........................ Villkoren för deltidsanställda brandmän, punkt 3 (C) .......................... Jämställdhet och mångfald inom , punkt 4 (SD)................. Nationellt låssystem för vägbommar, punkt 5 (SD) ............................. Fonder för naturkatastrofer, punkt 8 (SD) ............................................ Den enskildes ansvar och beredskap, punkt 9 (M) ............................... Den enskildes ansvar och beredskap, punkt 9 (V)................................ Krisberedskapssystemet, punkt 12 (M, C, L, KD)................................ Krisberedskapssystemet, punkt 12 (V)................................................. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps nationella krishanteringsförmåga, punkt 13 (M)................................................... Kommunikationssystemet , punkt 14 (SD).................................. Civilt försvar, punkt 15 (M) ................................................................. Civilt försvar, punkt 15 (SD)................................................................ Civilt försvar, punkt 15 (C) .................................................................. Civilt försvar, punkt 15 (KD) ............................................................... Skyddsrum, punkt 16 (SD)................................................................... Livsmedelsförsörjning, punkt 17 (M)................................................... Livsmedelsförsörjning, punkt 17 (SD) ................................................. Livsmedelsförsörjning, punkt 17 (C).................................................... Livsmedelsförsörjning, punkt 17 (V) ................................................... Lagring av olja/ransonering av petroleumprodukter, punkt 18 (SD).... Reservkraft, punkt 19 (SD)................................................................... Skalskydd, punkt 20 (SD)..................................................................... Driftvärn för den kulturella sektorn, punkt 21 (SD) ............................. Förteckning över behandlade förslag............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2015/16:675 av (M) och 2015/16:3216 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över förutsättningarna för att ge utbildning på regional eller lokal nivå för räddningstjänstens deltidsbrandkår och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2171 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 1, 2015/16:2321 av (M) och 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 5 och avslår motionerna 2015/16:1929 av (M) och 2015/16:2184 av m.fl. (S) yrkandena 1–4. 3.Villkoren för deltidsanställda brandmän avslår motionerna 2015/16:685 av (M) och 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) 4.Jämställdhet och mångfald inom 2015/16:2836 av (SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) 5.Nationellt låssystem för vägbommar 2015/16:1944 av (M). Reservation 5 (SD) 6.Översvämningar, skred och andra naturolyckor 2015/16:351 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:546 av (FP) yrkandena 1 och 2, UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2015/16:1665 av och (båda M), 2015/16:1667 av och (båda M), 2015/16:2406 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2634 av m.fl. (M) och 2015/16:3220 av m.fl. (S) yrkande 3. 7.Räddningstjänstens befogenheter vid översvämningar avslår motion 2015/16:966 av (M). 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 83. Reservation 6 (SD) 9.Den enskildes ansvar och beredskap 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 8, 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2015/16:3220 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 7 (M) Reservation 8 (V) 10.Föreskriftsstödet för informationsinsatser till allmänheten inför och under en kris ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över föreskriftsstödet för informationsinsatser till allmänheten inför och under en kris och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2166 av m.fl. (S). 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 9, 2015/16:1966 av och (båda M), 2015/16:2171 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 3 och 2015/16:3220 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 9 (M, C, L, KD) Reservation 10 (V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 13.Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps nationella krishanteringsförmåga 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 11 (M) avslår motion 2015/16:1209 av (M). Reservation 12 (SD) avslår motionerna 2015/16:973 av Finn (M), 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2173 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 27, 63 och 64. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (KD) 2015/16:1775 av (S) och 2015/16:1928 av (M). Reservation 17 (SD) 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 6, 2015/16:290 av (M) yrkande 1, 2015/16:1743 av (M), 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23, 2015/16:3020 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (C) Reservation 21 (V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 18.Lagring av olja/ransonering av petroleumprodukter 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 22 (SD) 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 84. Reservation 23 (SD) 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 24 (SD) 21.Driftvärn för den kulturella sektorn avslår motion 2015/16:2946 av m.fl. (SD). Reservation 25 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 33 motioner (64 yrkanden) från den allmänna motionstiden /16. Motionerna behandlar frågor om beredskap för kris och krig, t.ex. brandsäkerhet, , naturolyckor, den enskildes ansvar och beredskap, krisberedskapssystemet och det civila försvaret. har i en rapport (Rapporter från , 2015/16:RFR3) följt upp de uttalanden det gjort om vikten av information från myndigheter, kommuner och frivilligorganisationer till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap vid en kris- eller krigssituation. Med anledning av detta genomförde utskottet en offentlig utfrågning med temat Om krisen eller kriget kommer – en uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap. En stenografisk utskrift från denna utfrågning finns i bilaga 2. Ämnet som sådant tas upp under avsnittet Den enskildes ansvar och beredskap. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om brandsäkerhetsfrågor. Ut- skottet hänvisar till den gällande ordningen och det pågående arbetet. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2015/16:675 av (M) understryks att brandlarmet är en viktig livförsäkring och ska så vara för alla. Problemet med att ljud inte når alla vid brandlarm, t.ex. döva personer eller personer med starkt nedsatt hörsel, bör ses över och åtgärdas. Larm med både ljud och ljus kan vara en lösning, föreslår motionären. (SD) anför i motion 2015/16:3216 att har en på många sätt täckande lagstiftning med krav på tillgänglighet för personer med olika former av funktionsnedsättning, om än inte heltäckande. Tyvärr saknas motsvarande lagstiftning om s.k. frångänglighet, dvs. möjligheten att snabbt och säkert utrymma en plats vid omedelbar fara. har förvisso reviderat sina byggregler så att kraven på frångänglighet har tydliggjorts, men dessa specificerar endast krav vid ny- och ombyggnad av fastigheter. De kräver inte anpassning av befintliga byggnader, framhåller motionären. I och med att utrymningsmöjligheter är direkt avgörande i frågor om liv och död är det motionärens mening att de bör räknas in i kraven på tillgänglighet. Att exempelvis ljudlarm kompletteras med ljuslarm eller att utrymningsplaner och annan säkerhetsinformation finns i taktilt format, t.ex. i blindskrift, borde vara en självklarhet. Men så ser det inte ut , framförs i motionen. I och med detta kan slutsatsen dras att tillgänglighetskrav i sig inte räcker för att säkerställa frångänglighet, och det är därför motionärens mening att krav på frångänglighet explicit ska tydliggöras i svensk lagstiftning som en del av kraven på ökad tillgänglighet (yrkande 1). Vidare anför motionären att det bör tillsättas en utredning i syfte att ta fram en plan för hur man så snabbt och effektivt som möjligt ska säkerställa frångänglighet inom all offentlig verksamhet och i samtliga offentliga utrymmen (yrkande 2). Frågor om brandskydd har behandlats av utskottet . Senast, i betänkande 2014/15:FöU6, uttryckte utskottet att man var fortsatt positivt till den nationella strategi och vision för att stärka brandskyddet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) hade tagit fram på regeringens uppdrag. Utskottet såg vid tillfället inte något behov av att vidta åtgärder med anledning av de ändringar som motionärerna föreslog i fråga om bl.a. dövas och hörselskadades behov. Frågan behandlades även i betänkande 2009/10:FöU9, 2010/11:FöU2, 2012/13:FöU8 och 2013/14:FöU11, där utskottet bl.a. konstaterade att det i de gällande byggreglerna och arbetsmiljöföreskrifterna ställs krav på att larmanordningar på arbetsplatser och i allmänna lokaler ska avge signaler som kan uppfattas av personer med hörselnedsättning och döva samt att initiativ för att stärka utrymningssäkerheten för personer med funktionsnedsättning hade tagits i olika sammanhang. Utskottet konstaterade även där att det på grund av det pågående arbetet inte fanns något skäl att föreslå några ytterligare åtgärder från sida på området och avstyrkte därför motionsyrkandena. I föreskrifter ställs krav på brandvarnare eller motsvarande utrustning för bostadshus. Enligt byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2015:3 BBR 22), ska utrymmen i de större samlingslokaler som har krav på larm, där personer med hörselnedsättning kan vistas ensamma, förses med kompletterande larm som även hörselskadade och döva kan uppfatta. Byggreglernas tillämpningsområde har också utvidgats till att även gälla ändring av byggnader. När det gäller befintliga lokaler och platser bör bristfällig larmutrustning i hygienrum kompletteras så att även hörselskadade och döva kan nås av varningssignaler i händelse av brand eller annan fara enligt föreskrifter och allmänna råd om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser (BFS 2013:9). I föreskrifter om arbetsplatsens utformning (AFS 2009:2) finns en paraplyparagraf om tillgänglighet som anger att arbetsplatser, arbetslokaler och personalutrymmen ska, om det behövs, vara tillgängliga för och kunna användas även av arbetstagare med funktionsnedsättning (6 §). Tillgänglighetskravet gäller allt som står i föreskrifterna, och av detta följer att arbetsplatserna även ska vara frångängliga när det behövs. Myndigheten reviderar föreskrifterna om arbetsplatsens utformning och avser att i den nya versionen förtydliga informationen om just frångänglighet. Myndigheten för delaktighet (MFD) har fortsatt numera nedlagda Handisams arbete och utkommit med en ny version av för tillgänglighet – Riv hindren (MFD 2015:5). Där beskrivs larm av olika slag liksom olika situationer. Riktlinjerna anger att larm ska aktivera minst två mänskliga sinnen: hörseln och synen. Detta ska även vara möjligt att uppfatta från tillgängliga toaletter genom överföring till detta slutna rum. Förutsättningar för utrymningsplats, som är en brandsäker avgränsning där en person med nedsättning kan invänta räddningstjänst vid fara, beskrivs också. Myndigheten planerar att ge ut en reviderad fördjupningsdel . har också arbetat med en ny översikt över hissar och brandutrymning, i vilken hissar som brandutrymning liksom frångänglighetssituationen behandlas. MFD har kommenterat flera versioner i syfte att förbättra och klargöra. Denna publikation är planerad att utkomma . I samarbete med hotellbranschen har också tagit fram en norm för certifiering av brandskyddade hotell. I arbetet ingår metoder för hur man ska hantera personer med funktionsnedsättning vid larmning och utrymning, bl.a. med hjälp av olika tekniska hjälpmedel. har också tagit fram en rekommendationsskrift, Frångänglighet – En bok om utrymning för personer med funktionsnedsättning, 2013. () betonar i sin tillgänglighetspolicy att myndigheten som förvaltare och byggherre ska verka för utrymningssäkerhet för personer med funktionsnedsättning. I myndighetens arbete med att anpassa statliga byggnader till dagens behov har man gjort praktiska utrymningsstudier för personer med funktionsnedsättning. I tillägg till det ovanstående beskrivna myndighetsarbetet redovisar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 6) olika aktiviteter som har gett resultat , bl.a. arbetet enligt den nationella strategin för att stärka brandskyddet genom stöd till enskilda och MSB:s framtagande av kunskapsunderlag och stöd till kommuner och länsstyrelser. MSB har tillsammans med övriga aktörer i samverkansgruppen för brandskyddsfrågor (, , , , länsstyrelserna, Kommuner och Landsting, Fastighetsägarna, , Svensk Försäkring, samt representanter från kommunernas räddningstjänster) bedrivit en mängd aktiviteter inom ramen MSB:s nationella strategi för stärkt brandskydd för att ge stöd till enskilda. Resultatet av samverkan är ett stärkt brandskydd som ytterst syftar till att färre personer omkommer i bränder. omkom 76 personer till följd av bränder, vilket är den lägsta siffran , anger regeringen. Utskottet är fortsatt positivt till den nationella strategi och vision för att stärka brandskyddet som MSB har tagit fram på regeringens uppdrag. Att ingen ska behöva omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand är något som utskottet instämmer i. En ökad samverkan mellan MSB, länsstyrelserna och kommunerna inom det övergripande området skydd mot olyckor är fortsatt viktigt, tillika med andra aktörer. Statistik från MSB visar dock att är antalet omkomna i brand högre än , vilket behöver analyseras vidare för det fortsatta arbetet. Utskottet bedömer fortsatt att information till den enskilda medborgaren måste komplettera den befintliga lagstiftningen och att den långsiktiga nation- ella på ett bra sätt kan bidra till att öka kunskapsnivån hos enskilda och få dem att ta ett ökat ansvar för det egna skyddet mot bränder. Utskottet instämmer med MSB om att stöd för riktade kommunikationsinsatser och individanpassat brandskydd behöver göras kon- Utskottet ser inte något behov av att vidta ytterligare åtgärder då ett omfattande arbete på myndighetsnivå redan pågår, bl.a. genom föreskrif- Att införa retroaktiva krav för befintliga byggnader anser utskottet inte är Sådana kräver dessutom omfattande kostnads- och nytto- analyser då retroaktiva krav normalt medför stora kostnader för samhället. skottet anser med andra ord att den gällande ordningen och det pågående ar- betet tillgodoser motionärernas huvudsakliga syften, och utskottet vill därför i dagsläget inte föreslå några ytterligare åtgärder från sida på områ- Rekryterings- och utbildningsfrågor gällande Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över förutsättningarna för att ge utbildning på regional eller lokal nivå för räddningstjänstens deltidsbrandkår och tillkännager detta för regeringen. Övriga motionsyrkanden avslås. Utskottet hänvisar där till pågående arbeten. Jämför reservationerna 2 (SD) och 3 (C). m.fl. (FP, M, C, KD) framför i motion 2015/16:2171 att för att deltidsbrandkårerna ska fungera krävs det väl utbildad personal, män och kvinnor, som alla är tillgängliga i hela landet. Det är viktigt att brandmannautbildningen vidareutvecklas och kvalitetssäkras kontinuerligt så att alla brandmän har de teoretiska och praktiska kunskaper som krävs vid utbildningens slut, också om förebyggande arbete, och att kunna begränsa materiella eller personliga skador utöver att rädda liv och inge trygghet. Motionärerna anför att en centralisering av brandmannautbildningen riskerar att bidra till längre resvägar och kan resultera i att människor som bor i glesbygd avstår från utbildningen, med en urholkning av kompetens, engagemang och beredskap i hela landet För att underlätta rekrytering och personalförsörjning för deltidsbrandkåren bör därför deltidsutbildningen även kunna förläggas på regional eller lokal nivå (yrkande 1). I motion 2015/16:2321 hävdar (M) att i och med att MSB:s utbildningsplatser är förlagda till norra och försvåras och fördyras räddningstjänsternas möjlighet att skicka deltagare till både grundutbildning, vidareutbildning för räddningsledare och tillsyneförrättare samt nödvändig fortbildning, eftersom att skolorna i och lagt ned och att upphandlingen av privata utbildningsplatser minskat. Då MSB dessutom har beslutat att minska ersättningen för förlorad arbetsinkomst och resor till kommunerna för de deltidsanställda som genomgår utbildningen har kommunens kostnader ökat. De flesta kommuner brottas dessutom med svårigheter att rekrytera deltidsanställda brandmän, och många av de brandmän som finns i organisationen har svårigheter att kombinera arbete och fritid med beredskap inom räddningstjänsten. Motionärerna anser att MSB ska erbjuda utbildningar fördelat på flera platser i landet. m.fl. (C) understryker i motion 2015/16:3020 att för att räddningstjänsten och särskilt deltidskårerna ska kunna rädda liv och ge trygghet så krävs det en väl utbildad personal som är tillgänglig i hela landet. Re- krytering till dessa tjänster måste fungera på ett bra sätt. Därför är det av stor vikt att det finns tillräckliga möjligheter att rekrytera personal. Frågor om utbildning, arbetsvillkor, personalförsörjning och resursallokering utgör väsentliga delar. Deltidsbrandmän bör dessutom inte lida ekonomisk skada i händelse av utryckning vid arbetslöshet (yrkande 4). Motionärerna anser att det är angeläget att utveckla brandmannautbildningen samt säkerställa dess kompetensförsörjning med ambitionen att utbildad personal ska finnas tillgänglig i hela landet. ser vi en utveckling där allt fler deltidskårer läggs ned på grund av att arbetsplatser försvinner inom jourtids närområde till stationer, vilket försvårar rekrytering, anför motionären. I glesbygd är deltidsbrandmännen stommen i räddningsstyrkorna, och många kommuner har enbart deltidsanställda. En centralisering av brandmannautbildningen bidrar till längre resvägar, och det kan resultera i att människor som bor i glesbygd avstår från utbildningen med en urholkning av kompetens och engagemang i hela landet som följd. För att underlätta rekrytering och personalförsörjning är motionärerna positiva till att deltidsutbildningen förläggs på regional eller lokal nivå (yrkande 5). I motion 2015/16:685 av (M) understryks att behovet av deltidsbrandmän är stort och att flertalet kommuner har uttalat att de ser med viss oro på framtidens rekrytering av deltidsbrandmän, med andra ord räddningspersonal i beredskap. En översyn av villkoren för deltidsanställda inom räddningstjänsten bör göras, föreslår motionären eftersom problem har uppstått när deltidsbrandmän förlorar sin primära anställning och nödgas få ersättning från a-kassa. Då de enligt lagens mening innehar en deltidsanställning som deltidsbrandmän anses de inte stå fullt ut till arbetsmarknadens förfogande. Därmed riskerar de en nedsättning av ersättningen från a-kassan, som i många fall inte överensstämmer med den inkomst de eventuellt får från sitt deltidsuppdrag som brandman. Följden blir att utbildad personal känner sig nödgade att säga upp sig från sin tjänst som deltidsbrandman till stort men för såväl kommuner som invånare. (M) föreslår vidare i motion 2015/16:1929 att man bör utreda möjligheten att införa ett krav på genomgången SMO-utbildning (skydd mot olyckor) för att kunna bli heltidsbrandman. Anledningen är att genom- gången SMO-utbildning inte är ett absolut krav för att bli heltidsbrandman i dag då det är upp till kommunerna själva att avgöra utbildningsnivån för sina Flertalet kommuner har denna utbildning som krav när de anställer nya heltidsbrandmän, dock inte alla. Att införa ett krav på att hel- tidsbrandmän ska ha genomgått SMO-utbildning skulle innebära såväl en kva- litetssom en statushöjning för brandmannayrket. också krav på att innehållet i SMO-utbildningen är relevant och ändamålsen- ligt, anför motionären. De brandmän som har en utbildning enligt det gamla systemet ska inte behöva läsa den tvååriga utbildningen för att kunna arbeta vidare som brandman. Dessutom borde arbete under viss specificerad tid som deltidsbrandman kunna likställas vid att man genomgått SMO-utbildning, av- I motion 2015/16:2184 av m.fl. (S) anförs att i samband med att lagen om skydd mot olyckor (LSO) infördes förändrades även MSB:s utbildningar inom svensk räddningstjänst. till deltid- och heltidsbrandman, brandförman och brandmästare ersattes av RIB (räddningsperson i beredskap), SMO (skydd mot olyckor), samt rädd- ningsledare och B. En konsekvens av förändringen är att utbildningarna RIB och SMO helt saknar någon form av kunskapskontroll eller kvalitetssäkring, vilket har medfört att den nyutbildade brandmannen i flera fall inte har den kompetens som den kommunala räddningstjänsten kräver vid nyanställning. Motionärerna efterlyser därför en kunskapskontroll och kvalitetssäkring i MSB:s utbildningar gällande RIB och SMO (yrkande 1). Motionärerna anför vidare att kravet för att läsa vidare till räddningsledare A och B är att du genomgått den tvååriga utbildningen SMO till brandman, men numera finns inga krav på erfarenhet som brandman för att komma vidare krävdes erfarenhet som brand- man för att läsa vidare till de båda befälsutbildningarna brandförman och Motionärerna föreslår att ett krav införs på erfarenhet som brandman efter avslutad SMO-utbildning innan man är kvalificerad att läsa