bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — De kommuner som drabbas av kriminella gäng bör ges ökade möjligheter till aktivt stöd från rättsväsendet och det övriga samhället, bl.a. genom kunskapsstöd från de rättsvårdande myndigheterna. Den organiserade brottsligheten kontrollerar bl.a. den olagliga handeln med sopor, farligt avfall och vilda djur. Risken för upptäckt är förhållandevis liten och straffen är relativt låga medan såväl de ekonomiska vinsterna som följderna för miljön är stora. Miljöbrott berör ofta flera länder och en rad olika myndigheter både inom och utanför . Vi vill förtydliga polisens skyldighet att samverka med andra myndigheter såväl inom som utom gränser när det gäller miljöbrott. Det är också dags att införa ett register för företagsböter för att förhindra företag från att begå upprepade miljöbrott utan att myndigheterna uppmärksammar detta. Med ett register för företagsböter blir det möjligt att utdöma en väsentligt högre bot vid upprepade brott. Samtliga former av våldsbejakande extremism är farliga. Inom vit makt- miljön, den autonoma vänstermiljön och den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön finns det människor som utgör ett hot mot andra och mot samhället. Enligt är det den våldsbejakande islamismen som utgör det största hotet mot och svensk säkerhet. Hoten mot och det svenska samhället kommer i många olika former. De senaste årens tragiska attacker i och visar med all önskvärd tydlighet att viktiga samhällsinstitutioner kan angripas på andra sätt än genom direkta militära aktioner från främmande makt. kommer hoten i större grad från icke-statliga sammanslutningar och organisationer än som krigshandlingar från andra stater. Hybridkrigföringen har blivit ett fenomen som vi sett på fler platser runt om i världen. För är det viktigt att samhället klarar av två viktiga saker . Vi måste agera för att bekämpa denna nya typ av attacker, terror och krigföring, men vi måste också se till att vi, i vår iver att bekämpa dessa grupper och fenomen, inte själva inskränker människors personliga integritet och rätt till ett privatliv. Anslag m.m. inom utgiftsområde 4, punkt 1 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I partimotionen 2015/16:3244 av m.fl. (L) presenteras , som efter namnbytet heter Liberalerna, budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. står starkt med ett styre av Alliansen och liberalerna. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Liberalernas budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flertalet utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . Riksdagsmajoriteten har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av statens inkomster som föreslås där. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar jag i detta yttrande den anslagsfördelning som Liberalerna föreslår i motion 2015/16:3164 av m.fl. (FP). En prioriterad uppgift för rättsväsendet är nu att fler brott ska upp och leda till att gärningsmannen får en påföljd. För att polis och åklagare ska kunna utreda fler brott behövs specialisering och tydligare ansvarsfördelning. Vi vill därför ha fler civila utredare med expertkunskaper, bl.a. för it-brott och ekonomisk brottslighet. En synlig och lokalt närvarande polis är A och O för att allmänheten ska känna sig trygg. Det är lika viktigt i våra storstäder som på mindre orter och landsbygd. Brås undersökningar visar att andelen ungdomar som begår brott har minskat tydligt . Arbetsmetoden med s.k. sociala insatsgrupper, där olika aktörer samordnar sina insatser för en ung människa på väg in i en kriminell livsstil, har visat sig framgångsrik och behöver spridas över landet. Skyddet mot sexualbrott och brott i nära relationer måste stärkas ytterligare. Vi vill komplettera sexualbrottslagstiftningen med en separat bestämmelse om sexuella handlingar som genomförs utan en persons samtycke. Även den som borde ha förstått att det inte funnits något samtycke ska kunna dömas. Liberalerna vill även skärpa lagstiftningen om kontaktförbud och få en ökad användning av elektronisk fotboja. I särskilt allvarliga fall ska kontaktförbudet kunna gälla en hel kommun, s.k. omvänd kommunarrest. Det är gärningsmannens rörelsefrihet som ska begränsas, inte offrets. Hatbrott fortsätter att vara ett allvarligt problem för individer och grupper som är utsatta för andras fördomar på grund av religion, sexuell läggning, hudfärg eller någon annan personlig egenskap. Hatbrott måste hanteras mer professionellt, och de drabbades förtroende för polisen och rättsväsendet måste höjas så att fler människor vågar anmäla och berätta om vad de utsatts för och kan utgå från att myndigheterna går till botten med anmälningarna. Rekryteringen till uppdraget som nämndeman behöver breddas, så att fler nämndemän har annan bakgrund än partipolitisk. Nämndemän ska finnas i första instans, dvs. tingsrätt och förvaltningsdomstol. I högre instans ska målen enbart avgöras av lagfarna domare. Insatserna mot den organiserade brottsligheten behöver byggas ut och det internationella samarbetet förstärkas. Liberalerna ser det som en huvuduppgift för EU. EU:s polissamarbete Europol bör uppgraderas till ett FBI, en europeisk polismyndighet med befogenhet att utreda allvarliga brott där flera länder berörs. Vi stöder också förslaget om att ta ett första steg mot en europeisk åklagarmyndighet. Med de nya hotbilder som och omvärlden står inför måste insatserna mot våldsbejakande extremism och rekrytering till terrornätverk trappas upp. Det behövs såväl förebyggande insatser som förbättrad underrättelse- och utredningskapacitet. Vi har betydligt högre ambitioner än regeringen när det gäller att driva på arbetet för att förebygga radikalisering till våldsbejakande extremism, och vi anser också att regeringens medelstilldelning är otillräcklig när det gäller stödet till insatser på lokal nivå. Med anledning av det ovan anförda gör vi ett särskilt påslag till anslaget 1:1 på och tillskjuter därtill under anslaget 1:15 öronmärkta för stöd till lokalt arbete i kommuner för att förebygga radikalisering till våldsbejakande extremism. Dessa pengar ska riktas till lokala samarbeten där kommuner och andra aktörer ska ingå. Lagstiftningen mot terrorism behöver skärpas så att det införs ett särskilt förbud mot att ta emot utbildning i terrorverksamhet och att resa i syfte att ansluta sig till terrorverksamhet. Även lagstiftningen om pass kan behöva ses över, liksom lagstiftningen om deltagande i terrorgruppers verksamhet. Det är av största vikt att reformer av lagstiftningen sker med full respekt för grundläggande rättssäkerhetsprinciper och de medborgerliga fri- och rättigheterna enligt . Den riktade satsning regeringen föreslår för att motverka terrorism och rekrytering till terrorism är i och för sig välkommen, men otillräcklig. För att lagföringen ska bli effektiv behövs även förstärkta resurser i utredningsorganisationen. Vi öronmärker under anslaget 1:3 för att anställa ytterligare åklagare med särskilt ansvar för terroristmål vid riksenheten vid säkerhetsmål. På grund av händelseutvecklingen i vår omvärld kan det förutses att det svenska rättsväsendet därtill kommer att behöva hantera fler ärenden gällande krigsförbrytelser m.m. Dessa brottsformer är extra resurskrävande att utreda och lagföra. För detta ändamål tillskjuter vi ytterligare under anslaget 1:3 till vid internationella åklagarkammaren, som ansvarar för exempelvis brott som kan inrymmas i Romstadgans definition av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Sammantaget innebär detta en förstärkning av med . För att förstärka barns och ungas rättigheter vid tvångsomhändertaganden enligt LVU i enlighet med förslagen i SOU 2015:71 behövs förstärkningar av anslaget för rättsliga biträden m.m. Vi anvisar därför och därefter under anslaget 1:12. Den fortsatta justeringen av pris- och löneomräkningen som vi föreslår får därutöver effekter på anslagen 1:3, 1:4, 1:5, 1:6 och 1:8. Däremot är och Säkerhetspolisen undantagna från vårt förslag, vilket gör att anslagen 1:1 och 1:2 inte påverkas. Det lokala brottsförebyggande arbetet behöver utvecklas genom bl.a. ökad kunskapsspridning, förstärkt samverkan mellan olika aktörer och ökat stöd till olika brottsförebyggande projekt runt om i landet. Den förstärkning av anslaget 1:15 som regeringen föreslår är i och för sig positiv, men alltför låg. Jämfört med regeringen anvisar Liberalerna i ökat anslag . Därtill kommer den öronmärkta satsning som ovan föreslås för lokalt arbete mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Anslag m.m. inom utgiftsområde 4 , punkt 1 (KD) (KD) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I partimotionen 2015/16:2512 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar – de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta: vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och ett effektivt användande av resurser. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2711 och i motion 2015/16:2678 av m.fl. yrkande 9. En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå från att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Vidare ska rättsstaten skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Den kristdemokratiska rättspolitiken bygger på insikten om människans ofullkomlighet. Brottslighet har alltid förekommit och kommer alltid att förekomma. Staten ska sträva efter att begränsa brottsligheten så långt det är möjligt. Det är avgörande för att upprätthålla människors förtroende för polisen och det övriga rättsväsendet. Polisen ska vara effektiv och ges de verktyg som behövs för att på ett slagkraftigt och rättssäkert sätt komma åt vardagsbrottsligheten. Om inte det fungerar riskerar vi att allmänheten förlorar förtroendet för polisen och det övriga rättsväsendet. menar att all brottslighet, även vardagsbrottsligheten, måste bekämpas. Alla brott, inklusive bostadsinbrott, överfall, våld och hot, bilstölder, klotter och skadegörelse, ska snabbt utredas. Även den grova gränsöverskridande brottsligheten, den ekonomiska brottsligheten, mc-klubbar med grov kriminell belastning, den alltmer växande ungdomsbrottsligheten, brott med rasistiska inslag samt våld mot kvinnor och barn ska bekämpas kraftfullt. Nödvändiga åtgärder ska vidtas för att bekämpa barnpornografibrott och narkotikabrott samt människohandel. Polisen genomgår nu den största omorganisationen med syfte att komma närmare medborgarna med mer resurser ute i lokalsamhället. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom lokalpolisverksamhet, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gäller unga människor mellan skola, föräldrar, väl fungerande ungdomsrotlar och narkotikarotlar. Det långsiktiga arbetet som handlar om förebyggande insatser, om internalisering, införlivandet av värden, värderingar och normer, är också av största vikt. Vi hävdar att de vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Det är de vuxna i familjen och i skolan som ska ge ungdomarna identitet och social trygghet, inte gängmedlemmarna som i många förorter till storstäderna. Vi måste också kunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Fasthet och konsekvens är viktiga signaler i detta preventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället och även som en brottsförebyggande resurs. Rättsväsendets ekonomiska situation var innan Alliansen tog över regeringsmakten mycket ansträngd. Därför förstärkte Alliansen exempelvis polisens budget rejält under de två mandatperioder som Alliansen fick regera landet. Detta har fått konsekvenser för verksamheten. Antalet poliser, åklagare och domare har blivit fler och Brås nationella trygghetsundersökning visar att allmänhetens förtroende för rättsväsendet har stärkts. Det är angeläget med ett fungerande rättsväsende som har resurser till sitt förfogande för att kunna garantera samhällsmedborgaren säkerhet och trygghet. anvisar, till utgiftsområde 4 Rättsväsendet, i förhållande till regeringens förslag ytterligare . I och med omorganisationen av polisen är nu Säkerhetspolisen en helt fristående myndighet. Syftet har varit att göra ansvarskedjan tydligare. Ungefär 300 personer har rest från till eller och anslutit sig till IS och al-Qaida-inspirerade grupper. till har dessutom minst ett 30-tal personer rest till , ett tiotal till och och ett fåtal till . Säkerhetspolisen ser inga tecken på att resandet till och håller på att avta. Att resa och ansluta sig till al-Qaida-inspirerade grupper lämnar ofta sina spår. De personer som kommer hem till hanterar skuldkänslor, besvikelser över hur resan blev, psykiska besvär över vad man bevittnat. Deras familjer lämnas i sorg och förtvivlan. genomfördes ett terrorattentat i mot ett judiskt museum av en ensam gärningsman som återvänt till från . Detta har följts av attentatet i mot tidningsredaktionen där tolv människor mördades och kort därefter attentatet i där två personer mördades. utfördes ytterligare terrorattentat i varvid omkring 130 personer miste livet. Vid den första attacken i och vid attacken i riktades attackerna mot judiska intressen. Det medförde en förhöjd säkerhetsrisk även i och hade judiska institutioner i en massiv säkerhetsbevakning. Efter de sistnämnda terrorattentateten i har Säkerhetspolisen höjt hotnivån från förhöjt (tre) hot till högt (fyra) hot. Det råder således en hög säkerhetsrisk och därför består även behovet av utökad säkerhetsbevakning. Olagliga underrättelseoperationer mot har, enligt Säkerhetspolisen, ökat. Det största underrättelsehotet mot utgörs av . spionage i och mot är mycket omfattande och har dessutom ökat i anslutning till krisen i . Regeringen gör en anslagshöjning om till Säkerhetspolisen med anledning av det skärpta läget. anser att den satsningen är bra. Det ansträngda säkerhetsläget gör dock att föreslår ett ytterligare ökat anslag för 1:2 Säkerhetspolisen om . Alla människor har rätt att känna sig trygga i vardagen. En minskad brottslighet är det bästa sättet att öka tryggheten. De som ändå drabbas av brott ska få stöd och hjälp till upprättelse. Att rättsväsendet lyckas med sina huvuduppgifter, dvs. att utreda brott, gripa misstänkta och döma de skyldiga, är en del av denna upprättelse. Personer som utsatts för brott måste få information om hur rättsprocessen går till och om vilka möjligheter till stöd i processen som finns, och de måste bli underrättade om vad som sker i det enskilda ärendet. Rättsprocessen upplevs av många brottsdrabbade som påfrestande. För att orka gå igenom rättsprocessen måste brottsdrabbade få ett professionellt och medkännande bemötande av rättsväsendets myndigheter. Det kräver medvetenhet om brottsdrabbades behov och reaktioner. vill öka statens finansiering av vittnesstödet. I alla landets tingsrätter finns det volontärer som, helt utan ersättning, ställer upp som stöd för målsägande och vittnen. De finns där för att informera och ge stöd åt den som känner sig rädd och orolig. Stödverksamheten finansieras i huvudsak ur Brottsofferfonden och genom donationer från företag, men saknar helt finansiering från statens sida. Stödet till brottsoffer och vittnen i rättegångar är underfinansierat. Det vore rimligt att staten gick in och finansierade en del. och bör få i uppdrag att se över hur ett sådant ekonomiskt stöd ska vara utformat för att förbättra vittnesstödsverksamheten. Ett långsiktigt statligt ekonomiskt stöd ska utgå till de lokala ideella brottsofferstödjande verksamheterna. Till stor del har det statliga stödet till den ideella sektorns arbete med brottsoffer utgjorts av projektbaserade pengar som utbetalats . Staten har flera olika finansieringskanaler för det lokala brottsofferstödjande arbetet. Dels fördelas bidrag till centralorganisationerna för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS) och Kvinno- och () via , dels kan lokala kvinnojourer tillsammans med kommunen söka bidrag hos . För att skapa kontinuitet och långsiktighet i verksamheterna är det angeläget att stödet blir förutsägbart. Därför föreslås att statens bidrag till föreningar som verkar inom brottsoffersektorn ska fördelas direkt till de lokala verksamheterna av . Brottsofferjourerna arbetar med ideella resurser och knappa medel. vill stärka detta arbete och avsätter därför utöver regeringens anslag till 1:10 . Effektivare polis, punkt 3 (SD) (SD) och (SD) anför: En övervägande del av poliskåren behövs i yttre tjänst och därför behöver polisens uppgifter renodlas och byråkratin minimeras. Det kan därför övervägas att tillsätta en parlamentarisk utredning som tar sikte på behovet av chefspersonal, administration, dialogpoliser m.m. konstaterar vi att de förslag om en effektivare polis som har lagts fram av , , och går i rätt riktning. Vi har därför valt att stödja dessa. Polisens närvaro i brottsutsatta områden, punkt 7 (SD) (SD) och (SD) anför: har budgeterat för en förstärkt polis i allmänhet och avser bl.a. att öka antalet poliser med 7 000 . Mot denna bakgrund, och då vad som föreslås i motionerna 2015/16:2686 (KD) yrkande 1 och 2015/16:2713 (KD) yrkande 2 ligger i linje med den politik som för, stöder vi motionerna som efterfrågar en förstärkt polisnärvaro i brottsutsatta områden. Antalet poliser, punkt 11 (SD) (SD) och (SD) anför: har som mål att det ska finnas 250 poliser per hundra tusen invånare. Vår uppfattning är således att antalet poliser bör öka och inte minska. Vi stöder därför de motioner som efterfrågar en miniminivå på 20 000 poliser. Återinför beredskapspolisen, punkt 12 (SD) (SD) och (SD) anför: är för ett återinförande av beredskapspolisen och har i årets budgetförslag avsatt för detta ändamål. Vi avstår dock från att nu reservera oss till förmån för de motioner som efterfrågar ett återinförande eftersom det i dessa föreslås att det ska utredas om beredskapspolisen ska återinföras eller inte. Vi anser inte att en sådan utredning är relevant eftersom vi ända sedan beredskapspolisen lades ned varit tydliga med att den ska återinföras och har budgeterat just för detta. Återinför beredskapspolisen, punkt 12 (KD) (KD) anför: Jag delar i stora drag vad motionärerna anför i motionerna 2015/16:37 (V) och 2015/16:94 (FP) om att det kan finnas skäl att återinföra beredskapspolisen. Behovet av fler poliser är med tanke på den ökade arbetsbelastningen betydande. Intaget till polisutbildningarna har ökat, men det tar tid innan de nyutbildade poliserna är i tjänst. Därför krävs åtgärder som avlastar polisen i det polisiära arbetet. Att återinföra beredskapspolisen kan vara en sådan åtgärd och det behöver därför övervägas. Jag följer frågan noga men väljer att i detta skede inte stödja någon av motionerna. Information om möjlighet till vittnesstöd, punkt 46 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har i vår motion 2015/16:2820 föreslagit ett flertal åtgärder rörande vittnen i syfte att förbättra förutsättningarna för dessa. Det nu aktuella motionsyrkandet ligger i linje med våra förslag och vi ställer oss därför bakom yrkandet. Behov av förstärkt budget (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD) anför: Sedan budgeten började beredas i har det hänt en hel del. Det stora antalet människor på flykt, brandattentat mot asylboenden, rapporter om skjutningar i våra storstäder och förhöjd hotbild när det gäller terrorism ställer stora krav på rättsväsendet. som vi får oroande signaler om att polisens arbetssituation blir allt mer ansträngd. Det är sannolikt att åtgärder utöver vad som omfattas av denna budget kommer att behövas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 4: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017-2022 (avsnitt 2.6.18).