bet · H201CU9 · 2015-03-18 00:00:00 — Dröjsmålsräntan med anledning av brott bestämdes till diskontot (motsvarande referensränta) med ett tillägg om . höjdes dröjsmålsräntan från fyra till åtta procents tillägg till diskontot. I förarbetena motiverades höjningen bl.a. med att den dittillsvarande lagstadgade dröjsmålsräntan i många fall var lägre än räntan på ett banklån mot säkerhet (prop. 1983/84:138). I betänkandet 1983/84:LU32 anförde utskottet att det i likhet med departementschefen ansåg att det var nödvändigt att nivån på dröjsmålsräntan höjdes så att det ursprungliga syftet att räntan skulle fungera som ett påtryckningsmedel mot gäldenären åter uppnåddes. Utskottet tillstyrkte därför förslaget att dröjsmålsräntan i fortsättningen skulle utgå över diskontot. trädde ändringar i räntelagen i kraft som innebar att en dröjsmålsränta om referensränta med ett tillägg om som huvudregel blev tvingande miniminivå i förhållanden mellan näringsidkare (prop. 2012/13:36 och bet. 2012/13:CU6). Utskottet finner inte någon anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av det som anförs i motionen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Avhysning och särskild handräckning Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om avhysning och särskild handräckning. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationerna 1 (M) och 2 (SD). och (båda M) anför i motion 2014/15:292 att det är krångligt, tidskrävande och dyrt för fastighetsägare att få till stånd avhysning av personer som olovligen bosatt sig på deras mark. Ett tillkännagivande föreslås därför om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av regelverket kring avhysning och särskild handräckning. och (båda M) föreslår i motion 2014/15:1632 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda de problem som uppstår inom bärplockningsbranschen, bl.a. i samband med att bärplockare ser sig tvingade att slå läger på en plats utan fastighetsägarens tillstånd. I motion 2014/15:2832 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en utredning om att göra det lättare att avhysa illegala ockupanter av skog och mark (yrkande 2). Enligt 4 § lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning får en ansökan om särskild handräckning avse bl.a. åläggande för svaranden att vidta rättelse när sökandens besittning har egenmäktigt rubbats eller annan olovlig åtgärd har vidtagits beträffande fast eller lös egendom eller utövningen av sökandens rätt till viss egendom på annat sätt olovligen hindras. Den aktuella bestämmelsen ger bl.a. en fastighetsägare möjlighet att ansöka hos om avhysning av personer (svarande) som olovligen uppehåller sig på sökandens mark. Avhysning av tidigare ägare och nyttjanderättshavare, dvs. vanlig handräckning, regleras i 3 § samma lag. En ansökan om särskild handräckning kan rikta sig mot en eller flera svarande och ansökningsavgiften är per ansökan (1 § förordningen [1992:1094] om avgifter vid ). I samband med eventuell verkställighet tillkommer enligt 5 a och 6 §§ samma förordning en grundavgift om för varje svarande som blir avhyst. Sökanden har enligt 46 § lagen om betalningsföreläggande och handräckning rätt att få sina kostnader ersatta av svarandena, men för att sökanden faktiskt ska få sådan ersättning krävs att svarandena har möjlighet att betala, vilket inte alltid är fallet. Slutligen kan polisen under vissa förutsättningar avhysa personer med stöd av ordningslagen (1993:1617). Det följer av 3 kap. 1 § ordningslagen att en offentlig plats inom detaljplanelagt område inte utan tillstånd av får användas på ett sätt som inte stämmer överens med det ändamål som platsen har upplåtits för eller som inte är allmänt vedertaget. Tillstånd behövs dock inte, om platsen tas i anspråk endast tillfälligt och i obetydlig omfattning och utan att inkräkta på någon annans tillstånd. Enligt 3 kap. 8 § ordningslagen får vidare regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, en kommun meddela de ytterligare föreskrifter för kommunen eller del av denna som behövs för att upprätthålla den allmänna ordningen på offentlig plats. Bemyndigande för kommuner att meddela sådana lokala ordningsföreskrifter finns i förordningen (1993:1632) med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av utsökningsbalken och anslutande regler i syfte att modernisera utsökningsrätten (dir. 2014:127). Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar och andra åtgärder som behövs och uppdraget omfattar bl.a. att ta ställning till om det finns något behov av att ändra reglerna om avhysning i syfte att uppnå en ändamålsenlig ordning. Utredaren ska vidare inhämta synpunkter från bl.a. i den utsträckning det bedöms lämpligt. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare tillsatt en nationell samordnare för arbetet med utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i (dir. 2015:9). Samordnaren ska utföra uppdraget i nära samarbete med bl.a. Kommuner och Landsting, och . Vidare ska samordnaren främja en aktiv samverkan mellan berörda aktörer, särskilt i de fall då det sker ett avlägsnande från tillfälliga boplatser, och lämna förslag till regeringen på hur samverkan mellan de berörda aktörerna kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . I en debatt anförde justitie- och migrationsminister (S) som svar på interpellation 2014/15:243 om otillåtna bosättningar att han inte utesluter åtgärder i form av förenklingar av regelverket kring avhysning och särskild handräckning (prot. 2014/15:60). Ett eventuellt initiativ till sådana åtgärder kommer dock inte att tas förrän den ovan nämnda nationella samordnaren för arbetet med utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i har redovisat sitt uppdrag. Utskottet kan konstatera att regeringen har tillsatt både en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av utsökningsbalken och anslutande regler samt en nationell samordnare för arbetet med utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i . Utskottet anser att det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om företagsrekonstruktion och skuldsanering. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför särskilt yttrande 2 (M, C, FP, KD). och (båda C) anför i motion 2014/15:544 att företagare som har hamnat i konkurs har svårt att få en andra chans. Mer frikostiga regler bör införas i syfte att ge dessa bättre möjligheter att komma igen. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta. I motion 2014/15:2983 föreslår m.fl. (M, C, FP och KD) ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av lagen om företagsrekonstruktion för att fler livskraftiga företag med betalningssvårigheter ska få en möjlighet till en andra chans (yrkande 12). Företagsrekonstruktion är ett alternativ till konkurs för företag som har ekonomiska problem men som har en möjlighet att överleva. Bestämmelserna finns i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion. Enligt lagen kan företag ansöka i domstol om rekonstruktion. Om domstolen beviljar rekonstruktionen utser den en rekonstruktör. I en företagsrekonstruktion kan det ingå ett offentligt ackord. Det innebär att fordringsägarna får avstå från en del av sina fordringar. företagsrekonstruktionen pågår får som huvudregel utmätning inte ske. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av bl.a. lagen om företagsrekonstruktion i syfte att ge fler livskraftiga företag med betalningssvårigheter en möjlighet till en andra chans (dir. 2015:10). Vid övervägandena ska en utgångspunkt vara att förfarandet ska ta till vara borgenärernas intresse, men leda till fördelar även för de rekonstruerade företagen och för samhällsekonomin. Särskilt ska förutsättningarna för mindre och medelstora företag beaktas. Därutöver ska utredaren föreslå hur lagen om företagsrekonstruktion och konkurslagen (1987:672) kan samordnas både materiellt och processuellt, för att åstadkomma en mer ändamålsenlig ordning för de inblandade parterna. Uppdraget ska redovisas . Frågan om förbättrade förutsättningar för företagare att beviljas skuldsanering har utretts av i betänkandet F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare (2014:44). Utredningen har föreslagit en särskild form av skuldsanering för företagare () som avses ge överskuldsatta företagare en möjlighet till en andra chans, närma förutsättningarna för att driva företag i till vad som gäller i övriga samt fylla en lucka i den svenska insolvensrätten. F-skuldsanering föreslås främst vara tillgänglig för gäldenärer med en skuldbörda som huvudsakligen har uppkommit i en näringsverksamhet som har avvecklats genom en konkurs eller på annat sätt. Även företagare som driver en fungerande näringsverksamhet ska dock under vissa förutsättningar kunna beviljas F-skuldsanering. Den nya skuldsaneringsformen avses endast omfatta seriösa företagare, dvs. företagare som har drivit näringsverksamheten på ett försvarligt och lojalt sätt. Remisstiden har löpt ut och enligt uppgift från är målsättningen att överlämna en proposition till . Slutligen har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att analysera innebörden av rådets förslag till en reviderad insolvensförordning vilken förväntas antas (dir. 2015:4). Utredaren ska vidare föreslå de kompletterande författningsändringar och andra åtgärder som revideringen ger anledning till. Av den rapport som låg till grund för förslaget till en reviderad insolvensförordning framgår att revideringen bl.a. syftar till att skapa mer av en ”andra chans-kultur” för gäldenärer. En skillnad mot den nu gällande insolvensförordningen är att även skuldsaneringsförfaranden föreslås omfattas. Uppdraget ska redovisas . Motsvarande motionsyrkande om bättre förutsättningar för företagare att få en andra chans (2014/15:544) behandlades senast av utskottet (bet. 2013/14:CU11). Utskottet konstaterade då att regeringen hade tillsatt ovan nämnda utredning om F-skuldsanering och avstyrkte motionen. När det gäller företagsrekonstruktion pågår en utredning av bl.a. lagen om företagsrekonstruktion som har till syfte att ge fler livskraftiga företag med betalningssvårigheter en möjlighet till en andra chans. Uppdraget ska redovisas . Beträffande frågan om skuldsanering har lämnat sina förslag i utredningsbetänkandet F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare (2014:44). Betänkandet är föremål för beredning inom , och regeringens målsättning är att presentera en proposition . Dessutom har en särskild utredare fått i uppdrag att analysera innebörden av rådets förslag till en reviderad insolvensförordning och föreslå de kompletterande författningsändringar och andra åtgärder som revideringen ger anledning till. Uppdraget ska redovisas . Enligt utskottet bör resultatet av det utredningsarbete som pågår inte föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Avhysning och särskild handräckning, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:292 av och (M) och 2014/15:1632 av och (M) och 2014/15:2832 av m.fl. (SD) yrkande 2. Möjligheten för EU-medborgare att resa fritt mellan medlemsstaterna med stöd av är en viktig grundpelare inom EU. Frågan om fattiga EU-medborgare som reser till för att tigga är komplex och ett svenskt förbud mot tiggeri är inte rätt väg att gå. Det uppstår dock allt oftare problem i samband med att grupper av bl.a. EU-migranter olovligen vistas på t.ex. parkeringsplatser eller i skog och mark. Inte sällan lämnas stora mängder skräp som antingen kommunen eller en privat fastighetsägare måste forsla bort, vilket kan innebära en hög kostnad. Polisen har vissa möjligheter att avvisa personer med stöd av ordningslagen och lokala ordningsföreskrifter, men dessa är normalt inte tillämpliga på privata fastighetsägares mark. Fastighetsägare upplever det ofta som krångligt och tidskrävande att med stöd av reglerna om särskild handräckning få dessa personer avhysta. En ansökan om särskild handräckning till kostar och kan omfatta flera personer. Om det senare ansöks om verkställighet måste en ansökan göras per person och varje sådan ansökan kostar . Dessa avgifter ska i första hand betalas av den avhyste, men om denne inte kan betala får sökanden svara för kostnaden. Det innebär att bara ansökningsavgifterna kan uppgå till höga belopp som drabbar den som fått sin mark olovligen ianspråktagen. Förutom ansökningsavgifterna är handläggningstiden och svårigheten att identifiera personer vid förrättning betungande för såväl fastighetsägaren som polisen och kronofogden. Från det att beslutet om handräckning meddelades kan vidare ytterligare personer ha flyttat till det aktuella området, varför kanske inte alla omfattas av verkställigheten. Dessutom kan det förekomma att grupperna inför en avhysning flyttar sig en bit bort för att undkomma verkställighet. Det finns därför anledning för regeringen att göra en översyn av regelverket kring avhysning och särskild handräckning med inriktningen att göra det enklare att avvisa personer som olovligen uppehåller sig på någon annans mark. Vad som anförts ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Avhysning och särskild handräckning, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2832 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:292 av och (M) och 2014/15:1632 av och (M). Det är viktigt att både privatpersoner och juridiska personer med stöd av allemansrätten kan fortsätta ha tillgång till naturen, men utan att skada naturen eller att enskilda fastighetsägare påverkas negativt. Polisen har vissa möjligheter att avvisa personer med stöd av ordningslagen och lokala ordningsföreskrifter, men dessa är normalt inte tillämpliga på privata fastighetsägares mark. Ett exempel på att fastighetsägare påverkas negativt är när personer upprättar illegala tältläger. Fastighetsägare kan drabbas av stora kostnader för att få bort sådana läger genom försorg. Dessutom är det fastighetsägarens ansvar att själv fastställa identiteten på alla de boende i tältlägret, för att de ska kunna avhysas. Utöver ansökningsavgiften om och avgiften om för varje person som blir avhyst tillkommer kostnader för uppstädning och återställande av marken. Mot denna bakgrund måste processen att avhysa illegala ockupanter av skog och mark förenklas. Vidare bör kostnaderna för avhysning, uppstädning och återställande av marken inte belasta fastighetsägaren utan den som blir avhyst. Vad som anförts ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Personförsäkring, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: Det är viktigt att enskilda försäkringstagare vet vilken ersättning de har rätt till och får ett tydligt besked om detta när de tecknar en personförsäkring. Vidare kan det vara ett problem att försäkringsbolag med hänvisning till tidigare sjukdomshistorik kan neka att höja försäkringsbeloppet i en sjukförsäkring för en försäkringstagare som t.ex. har fått en löneförhöjning. Som konstaterats ovan gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att följa upp försäkringsbolagens tillämpning av kontraheringsplikten. I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga och analysera i vilken utsträckning det förekommer avslagsbeslut, förhöjda eller särskilda förbehåll och hur besluten och förbehållen normalt är utformade. Vidare ska utredaren granska om försäkringsbolagens riskbedömningar sker på individuell grund och om det finns anledning att befara att försäkringsbolagen över- eller misstolkar den hälsoinformation som inhämtas. Uppdraget ska redovisas . Eftersom en utredning alltså pågår har vi valt att inte lämna någon reservation. Vi avser dock att noga följa frågan och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Företagsrekonstruktion m.m., punkt 8 (M, C, FP, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD) anför: Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Det är genom öppenhet och handel vi bygger vårt välstånd. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. Ett led i denna strävan är att se över lagen om företagsrekonstruktion för att fler livskraftiga företag med betalningssvårigheter ska få en andra chans. Som konstaterats ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av bl.a. lagen om företagsrekonstruktion i syfte att ge fler företag en andra chans. Uppdraget ska redovisas . Eftersom en utredning pågår har vi valt att inte lämna någon reservation. Vi avser dock att noga följa arbetet och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:267 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra hemförsäkringen obligatorisk för boende i flerfamiljshus. 2014/15:292 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade befogenheter för polisen vid avhysning och särskild handräckning. 2014/15:544 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att företagare som är nära obestånd eller har gått i konkurs kan behöva bättre förutsättningar än för att komma igenom en kris och få en andra chans. 2014/15:780 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om hemförsäkringar. 2014/15:1008 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en person som tecknar en försäkring bör få tydligt besked om ersättningsgraden. 2014/15:1268 av Per Klarberg m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett fast belopp motsvarande det belopp som betalas ut av till anhöriga alltid ska utbetalas till lokförare som kör på en person. 2014/15:1632 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av problemen inom bärplockningsbranschen. 2014/15:2306 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av skadeståndsreglerna. 2014/15:2829 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett helt oberoende organ för bedömning av personskador. 2014/15:2832 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det lättare att avhysa illegala ockupanter av skog och mark. 2014/15:2865 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skadeståndsbeloppen för ideella skador. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD): 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om företagsrekonstruktion för att fler livskraftiga företag med betalningssvårigheter ska få en möjlighet till en andra chans. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till den moderata reservationen, reservation 1, om särskild avhysning och handräckning. Motivet till det är att det är en fråga som i grunden handlar om rättsstatens funktionssätt - att ha rätt och att få rätt. Att ha rätt är inte mycket värt om man inte kan tillförsäkra sig att också få rätt. Jag talar naturligtvis om enskilda markägare som får sin äganderätt kränkt genom att till exempel illegala bosättningar etableras på marken och att man sedan inte upplever att man har möjlighet att få rättsstatens hjälp att avhysa den eller de som bosätter sig på marken. Därför är detta en viktig principiell reservation. Jag tänkte inte orda så mycket mer om detta eftersom jag vet att motionären själv kommer att föredra motionen och reservationen mer utförligt. Därför går jag över till att tala lite mer om det särskilda yttrande som hela Alliansen har i det här betänkandet. Det handlar om att se över reglerna för företagsrekonstruktion. Företagsrekonstruktion kan låta som något torrt och tråkigt, men det handlar i grunden om något väldigt viktigt, nämligen förutsättningarna för att driva företag i . Det handlar ytterst om vår konkurrenskraft. Hur lätt är det att rekonstruera ett företag som har en god affärsidé och som har en god verksamhet men som på ett eller annat sätt har kommit på obestånd? har vid ett flertal tillfällen kritiserats för att vi har ett för högt risktagande förknippat just med att driva företag. Det hänger samman med att vi har högt ställda krav på skuldsanering för enskilda företagare som har drivit företag men sedan blivit försatta i konkurs, liksom vi har regler för att rekonstruera ett företag, vilket alltså är motsvarigheten till skuldsanering för en juridisk person. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ersättningsrätt och insolvensrätt Anledningen till att vi har det särskilda yttrandet är de frågor som väcks av det faktum att regeringen valde att lägga ned kommittén för förbättrat klimat för entreprenörskap och innovativt företagande. Vi frågar oss: Varför valde man att lägga ned den kommittén? Den kommittén hade uppdraget att titta just på reglerna för företagsrekonstruktion, bland annat. Därefter tillsatte regeringen en ny utredning, en ensamutredare, med ett snarlikt namn, lite som för att kamma över att man hade lagt ned en utredning tillsatt av den tidigare regeringen. Problemet är bara att direktiven till den nya utredningen närmast får uppfattas som politiskt snömos i jämförelse med den gamla utredningen. Jag hade en interpellationsdebatt i detta ämne med näringsministern. Hans svar var i grunden lika intetsägande som de direktiv som man gett den nya utredningen. Jag hoppas att vi får ett klargörande från Socialdemokraternas sida. Hur ser man på den här frågan? Hur ser man på vikten av att se över det här regelverket och att återkomma? Den tidigare utredningen skulle leverera sitt slutbetänkande . Den tidsfristen har man nu skjutit . Och i stället för att leverera ett ordentligt betänkande kommer man att redovisa delar av den nya utredningen i form av tematiska seminarier på . Vilka är det som blir inbjudna till de tematiska seminarierna, och hur seriöst känns det? Det hoppas jag att företrädare för regeringspartierna kan svara på. Vi kommer att bevaka den här frågan noga, och vi kommer att återkomma i det fall vi märker att det inte händer någonting. Jag tänkte börja med mitt yrkande, så att jag inte glömmer bort det. Jag yrkar bifall till reservation 2 om avhysning och särskild handräckning. Jag kommer att ägna i stort sett hela mitt anförande åt tältläger och de problem som har uppstått kring dessa. Det finns två partier i riksdag - och - som har reservationer när det gäller avhysning och särskild handräckning. Övriga partier är tydligen nöjda med dagens sätt att hantera detta växande problem. Likabehandlingsprincipen är viktig i en rättsstat. Att alla följer samma regler borde vara en självklarhet. Så är det uppenbarligen inte i . Är man inte svensk medborgare kan man bryta mot ganska många regler utan att behöva oroa sig för några följder. Det är mängder med regler och lagar, som jag snart kommer att räkna upp, som människor bryter mot när de kommer hit och bosätter sig i tältläger och liknande, i eller omkring våra städer. Trots det står vi närmast handfallna och vet inte hur det ska hanteras. Det logiska och mest naturliga i en rättsstat, där äganderätt råder, vore naturligtvis att polis skulle ingripa om någon börjar sätta upp tältläger på någon annans mark.