· H201NU9 · 2015-02-19 15:22:47 — Men att ta bort för alla bara för att några gör fel är att straffbeskatta många, framför allt kommuner och små aktörer - som själv påpekar. Det är bra att man vill höja ambitionerna inom elcertifikatssystemet. Det har också varit för. Vi skriver så i vårt valmanifest. Men vi tänker inte göra det på vilka villkor som helst. Det är inte rimligt att man försöker höja skatten med 100 miljoner och som kompensation får två nya terawattimmar. Vi har faktiskt inte sett något förslag från regeringen än så . När förslaget väl kommer på bord är jag beredd att titta på det, precis som på allt annat. Då kommer vi också att se vad vårt ställningstagande blir i slutändan. Det är nog inte så många som blir förvånade över att min första fråga till är följande: Är förnybart målet eller medlet för ? Dagens utmaning är klimatfrågan, konkurrenskraften och försörjningstryggheten. Jag undrar om anser att det är rätt att använda skattemedel för att få fram ett hundraprocentigt förnybart elsystem om utmaningarna är andra och om målbilden borde vara ett elsystem som är gynnsamt för klimatet, konkurrenskraften och försörjningstryggheten. sade i sitt anförande att vi bygger vindkraft som producerar el till en kostnad av . Det är bra att den tekniska utvecklingen går framåt så att vi sänker investeringskostnaderna för vindkraft. Anser att det är rätt att även i fortsättningen gynna och subventionera en elproduktion som visar sig billig eller rimlig i investeringskostnader? Jag har en fråga om effektsituationen. Det kommer ny volatil kraft i det svenska elsystemet. Tillgängligheten till vindkraft ökar, men fortfarande utgör den av den installerade effekten. Det är oroande. är ett land som ofta tittar till och använder som ett bra exempel. Jag kan berätta för att i beräknar man tillgängligheten till vindkraft till . Det innebär stora utmaningar för reglerkraft för att kunna försäkra svenska och nordiska elkonsumenter om att elen alltid finns när man behöver den. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Energipolitik Jag börjar från slutet och tar mig framåt. Utmaningen för energisystemet är framför allt när de stora kärnkraftverken snabbstoppar, vilket sker ofta. Men när energisystemet klarar till och med det är det inte något större bekymmer vad vindkraften levererar beroende på hur det blåser. har vindkraften levererat mer enligt prognos än vad kärnkraften har gjort. Energisystemet är byggt för att kunna hantera variationer i produktionen, men det allra viktigaste är att det finns ett energisystem i balans där vi kan beräkna och ge prognoser för när vilken typ av elproduktion kommer att levereras. Det är låga elpriser , vilket gör att det är svårt att få lönsamhet i någon form av ny elproduktion. Den slutsats jag drar som miljöpartist är att vi från politiskt håll kommer att behöva se till att det finns någon form av stödsystem för den nya elproduktion som vi vill ha. Frågan är om vi vill satsa dubbelt så mycket pengar på att bygga ny kärnkraft eller för hälften av kostnaden få vindkraft. För mig är det helt uppenbart att för att kunna klara målen om miljö, konkurrenskraft och försörjningstrygghet är det förnybar energi som är det klokaste att satsa på. Som jag sade i mitt anförande är den politiker som förespråkar ny kärnkraft skyldig svaret på frågan: Till vilken kostnad? Är det så att har siffror från något annat land som skulle ha byggt kärnkraft billigt? I alla de exempel som jag har studerat och de tre exempel som finns i är priset för ny kärnkraft . På vilket sätt skulle ny kärnkraft kunna hjälpa att nå målet om konkurrenskraftig energiförsörjning? Det finns inga politiska partier i , som jag vet om, som har tänkt bygga kärnkraft för skattebetalarnas pengar. Den fråga som ställer är alltså en retorisk fråga, en icke-fråga. I Alliansens energiöverenskommelse står det mycket tydligt att om ny kärnkraft byggs i ska det ske utan subventioner. Det är en fråga som inte är för politiken att besvara utan är för marknaden att besvara. När det gäller den installerade och den faktiskt tillgängliga elproduktionen kan man säga att kärnkraften har 84 procents tillgänglighet medan vindkraften har 6 procents tillgänglighet. Det är självklart att man i ett elsystem måste ta hänsyn till den tillgängliga elkraften och inte till den installerade. Jag har en fråga till om något som hon inte tog upp i sitt anförande, och det gäller och brunkolet. , herr talman, har haft ett väldigt högt tonläge när det gäller vad de tycker borde hända med den brunkolsverksamhet som är i regi. Min fråga till är: Vad avser att göra med och brunkolsverksamheten i nu när sitter med i samarbetsregeringen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Energipolitik Den expansion av brunkol som fortsatte under tid var väldigt beklaglig. Medan alliansregeringen styrde inledde processen med att öppna nya brunkolsgruvor i . Det var väldigt beklagligt, och det är en svår situation som står inför just , med ett stort ägande av fossil energi. Jag är glad att regeringen redan i överenskommelsen fastslog att målet är att ställa om till att vara en aktör som satsar på förnybar energi. Brunkolet kan inte ha en roll i energisystemet när vi ska klara tvågradersmålet. Om man ska se det positivt gör satsningar på havsbaserad vindkraft i bland annat och . Jag vill gärna se att använder den kompetens som bolaget har för att även i satsa på förnybar energi. Vindkraft, herr talman, levererar allra mest när vi behöver elen som mest, nämligen och . Vindkraft är alldeles utmärkt som en pusselbit i vårt energisystem. Det finns ny forskning som visar att solenergi och vindkraft kompletterar varandra helt naturligt. När solen går i moln blåser det mer, och när det är vindstilla skiner solen. Forskningen visar alltså att sol och vind kompletterar varandra ganska väl. Det finns också forskning som tittar på energisystemet i dess helhet och som visar att den vattenkraft vi har, som står för ungefär hälften av elproduktionen, fungerar alldeles utmärkt för att täcka upp för den förnybara energin i sol och vind om den inte skulle räcka. nämnde skattebetalarnas pengar. Då är frågan hur vi ska se på det skadeståndsansvar som i inte är på den nivå som krävs för att betala full kostnad om en olycka skulle ske. Denna regering har sagt att vi nu kommer att höja skadeståndsansvaret och kärnkraftens kostnader så att den inte ska subventioneras genom skattebetalarnas pengar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)