bet · H201KU16 · 2015-04-13 00:00:00 — Vidare har fått i uppdrag att förstärka tillgången på modersmålslärare i nationella minoritetsspråk, utarbeta förslag till kursplaner på de nationella minoritetsspråken och stödja utveckling och produktion av läromedel och lärverktyg på de nationella minoritetsspråken. Uppdragen ska redovisas . Av redovisningen framgår även att och folkminnen (ISOF) fördelade till 35 olika projekt för att revitalisera minoritetsspråken, dvs. projekt som syftar till att ge enskilda personer bättre förutsättningar att tillägna sig och använda sitt nationella minoritetsspråk, och att bl.a. språkprojekt som riktats till barn och ungdomar prioriterats särskilt (a.a. s. 92). Av ISOF:s redovisning framgår att av medlen fördelades till finska projekt. För att främja de nationella minoriteternas språk och kultur fördelar också medel inom utgiftsområde 17, bl.a. till i och i form av projektbidrag där barn- och ungdomsverksamhet och insatser som stärker minoriteternas egna kulturella strukturer har prioriterats. fördelades (a.a. utg.omr. 17 s. 60 f.). Vidare har regeringen genom beviljat projektet , som arbetar för att öka intresset för det finska språket och finsk kultur i och kunskapen kring barns flerspråkighet, i bidrag –. Regeringen konstaterar utifrån resultatredovisningen (utg.omr. 1 s. 92 f.) att kommunerna inom förvaltningsområdena till stora delar uppfyller sina åtaganden och att det finns ett större medvetande och en ökad efterfrågan på nivå när det gäller användning av de nationella minoritetsspråken. noteras att flera rapporter inom utbildningsområdet visar att det finns behov av ytterligare åtgärder för att särskilt tillgodose rättigheter för barn och unga som tillhör de nationella minoriteterna. Regeringen framhåller vidare att den ser ett behov av att klargöra omfattningen av problem med tillämpningen av minoritetsspråkslagen, bl.a. i fråga om rätten till förskola och äldreomsorg på minoritetsspråk inom förvaltningsområdena. Regeringen uppger att den kommer att fortsätta att stödja och stimulera arbetet med att revitalisera minoritetsspråken, och att en dialog kommer att inledas med de nationella minoritetsorganisationerna om bidragen för att ytterligare stärka effekten av medlen. Vidare anger regeringen att den finner det positivt att det finska förvaltningsområdet utvidgas med nya kommuner och föreslår en årlig anslagsförstärkning för att skapa förutsättningar för detta. Förslaget bifölls vid riksdagsbehandlingen (bet. 2014/15:KU1, rskr. 2014/15:50). Nya regler om modersmålsundervisning i nationella minoritetsspråk biföll regeringens proposition Vissa skollagsfrågor med förslag om stärkt rätt till modersmålsundervisning för elever som tillhör en nationell minoritet (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Lagändringarna, som träder i kraft , innebär bl.a. att kravet på grundläggande kunskaper för att få modersmålsundervisning slopas för de obligatoriska skolformerna när det gäller elever som tillhör en na-tionell minoritet. lämnade regeringen propositionen Möjligheter till fjärrundervisning (prop. 2014/15:44) med förslag till bestämmelser för fjärrundervisning i skollagen (2010:800). Ändringarna föreslogs träda i kraft . Syftet är bl.a. att förbättra möjligheten till en god utbildning även när det saknas en behörig lärare i ämnet eller kursen på elevens skola. Regeringen anger i propositionen att den bedömer att det är lämpligt att införa en möjlighet att erbjuda fjärrundervisning i vissa ämnen, bl.a. modersmål inklusive minoritetsspråk (s. 17). Vid riksdagsbehandlingen tillstyrkte utbildningsutskottet regeringens förslag. Utskottet föreslog vidare tillkännagivanden om att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning och återkomma med en rapport och att regeringen bör tillsätta två utredningar bl.a. om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet. Kammaren beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141). Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkanden (bet. 2013/14:KU24 s. 22 f.). Utskottet avstyrkte motionärernas förslag med hänvisning till åtgärder i form av revitaliseringsinsatser och uppdrag till myndigheter som främjat användningen av finskan, och till den då förestående riksdagsbehandlingen av förslaget om stärkt rätt till modersmålsundervisning i de nationella minoritetsspråken. Utskottet konstaterar att regeringen har uppmärksammat att det finns vissa brister och problem när det gäller minoritetsrättigheter inom utbildningsområdet och tillämpningen av minoritetsspråkslagen, och att den ser ett behov av att klargöra omfattningen av dessa problem, bl.a. i fråga om rätten till förskola och äldreomsorg på minoritetsspråk inom förvaltningsområdena. Utskottet noterar vidare den kritik som framförts mot inom ramen för granskning av efterlevnaden av minoritetsspråkskonventionen, och förutsätter att regeringen beaktar slutsatser och rekommendationer i sitt fortsatta arbete. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att de grundläggande rättigheterna enligt minoritetslagen får genomslag i hela landet. Utskottet noterar att det pågår uppdrag vid flera myndigheter som syftar till att främja utvecklingen och användningen av de nationella minoritetsspråken, och att flera projekt som syftar till att stärka det finska minoritetsspråket bedrivs med stöd av statliga medel. Utskottet noterar vidare att lagstiftning träder i kraft som innebär dels att rätten till modersmålsundervisning i de nationella minoritetsspråken utökas i de obligatoriska skolformerna, dels nya möjligheter till fjärrundervisning i nationella minoritetsspråk. Detta kommer att ge barnen bland de nationella minoriteterna stärkta möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sina språk. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att nu tillstyrka motionärernas förslag. Motion 2014/15:2284 (S) avstyrks därmed. information om de nationella minoriteterna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om roll i arbetet med att sprida kunskap om de nationella minoriteterna. I motion 2014/15:23 av (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om roll i arbetet med att sprida kunskap om fem nationella minoriteter. Motionären anför att genom möten med besökare, informationsmaterial, utställningar och i den allmänna informationen om arbete på många sätt bidrar för att öka kunskapen om demokrati, svensk historia och parlamentets roll , och att de nationella minoriteternas historiska betydelse för kan synliggöras i det arbetet. Enligt 14 kap. 2 § riksdagsordningen ska ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och samt bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. ska därutöver, när det gäller och myndigheter, i den omfattning bestämmer bl.a. ansvara för centrala förhandlingar med de fackliga organisationerna, upprätta förslag till anslag på statens budget och i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom . I 1 § lagen (2011:745) med instruktion för anges att är en myndighet under med uppgift att biträda . huvuduppgifter är att tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamöterna och partikanslierna, att svara för vissa myndighetsfunktioner och förvaltningsuppgifter som anges i 14 kap. 2 § riksdagsordningen, att informera om arbete och frågor som rör EU och att vårda och bevara de byggnader och samlingar som och disponerar. ska därut-över biträda nämndmyndigheter i enlighet med vad som anges i instruktionen. Enligt förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet ansvarar skolan för att varje elev efter genomgången grundskola har fått kunskaper om de nationella minoriteternas kultur, språk, religion och historia. utgör Samiskt informationscentrum en del av myndighetsuppdrag. Centrumet, vars huvudsakliga uppdrag är att informera om samer och samiska förhållanden, driver bl.a. webbsidan . minoritetspolitiska proposition gjorde regeringen bedömningen att det fanns behov av statliga informations- och kompetenshöjande insatser på området (prop. 2008/09:158 s. 53). Syftet med insatserna skulle vara att synliggöra de nationella minoriteterna och sprida kunskap om minoritetsrättigheter till beslutsfattare, tjänstemän, de nationella minoriteterna och allmänheten samt sprida kunskap om diskrimineringslagstiftningen till de nationella minoriteterna. Som ett led i detta fick i uppdrag av regeringen att också producera en webbsida med information om samtliga nationella minoriteter (). I budgetpropositionen uppges att besöksantalet på webbsidan nästan fördubblades 2011–2013, från ca 3 000 till ca 5 800 besök (prop. 2014/15:1 utg.omr.1 s. 89). I samband med att lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk trädde i kraft fick i tillsammans med i uppdrag att följa upp tillämpningen av lagen och samordna arbetet för de minoritetspolitiska målen. Arbetet omfattar bl.a. informations- och utbildningsåtgärder riktade till kommuner, landsting och förvaltningsmyndigheter och olika kunskapshöjande insatser. deltog de samordningsansvariga myndigheterna bl.a. i Skolforum och i MR-dagarna i för att informera om de nationella minoriteterna, deras rättigheter och svensk minoritetspolitik. Inom ramen för sitt uppdrag ger myndigheterna också ut nyhetsbrevet minoriteter och olika informationsmaterial om de nationella minoriteterna. Kunskap om de nationella minoriteterna hos majoritetsbefolkningen, beslutsfattare, tjänstemän och de nationella minoriteterna själva är en förutsättning för att genomföra minoritetspolitiken och tillvarata de nationella minoriteternas rättigheter. Utskottet konstaterar att myndigheter under regeringen har i uppdrag att sprida information om och vidta kunskapshöjande åtgärder avseende de nationella minoriteterna och ser ingen anledning att föreslå en utvidgning av uppgifter enligt motionärens önskemål. Utskottet avstyrker därmed motion 2014/15:23 (FP) yrkande 1. Antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2014/15:1719 av (FP) yrkandena 1–4, 6, 7 och 9 samt 2014/15:2055 av (S). Varje form av uttryck för rasism eller diskriminering, däribland antiziganism, är oacceptabel i en tolerant och öppen demokrati. Av svensk lag följer att hets mot folkgrupp och olaga diskriminering medför straffrättsliga påföljder. Med hänvisning till att befintliga, pågående och planerade insatser får bedömas tillräckliga avstyrker vi motion 2014/15:1719 (FP) yrkandena 1-4, 6, 7 och 9. I fråga om motion 2014/15:2055 (S) delar vi utskottets bedömning att den ska avstyrkas. Samers rättigheter, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:849 av m.fl. (V) yrkandena 1–4. Samerna är enda ursprungsfolk och har som sådant en särställning bland nationella minoriteter. I har det länge setts ned på det traditionella samiska levnadssättet och den samiska kulturen. Samerna har under historien bl.a. använts för tvångsarbete, utsatts för tvångsförflyttningar och inskränkningar i sina möjligheter till skolgång och arbete, och drabbats av tvångssteriliseringar. Samernas rättigheter har stärkts , men de har aldrig fått en officiell ursäkt från den svenska majoritetsbefolkningen. Vi anser att regeringen bör ta fram en vitbok om övergreppen mot samerna och därefter på lämpligt sätt förmedla en officiell ursäkt. Vi anser vidare att det borde vara självklart att ska ratificera konvention nr 169 och garantera samerna de rättigheter som anges där. Ett grundläggande krav enligt konventionen är att ursprungsfolken till fullo ska åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Detta innebär bl.a. att det måste vidtas konkreta åtgärder för att skydda samernas land, vatten, kultur och miljö. Det som hindrat en ratificering är framför allt att frågor kring samernas rättigheter till land och vatten inte har lösts. Regeringen bör enligt vår mening ta nya initiativ för att ska ratificera konvention nr 169 baserade på samförstånd och samråd så att motsättningarna mellan samtliga parter löses. bildades som en officiell representant för den samiska befolkningen och för att förbättra möjligheterna att förvalta och bevara den samiska kulturen. Det är dock inget organ för självstyre. är ett framröstat parlament, men också en myndighet med förvaltande uppgifter. erkänner samernas rätt till kulturell autonomi, vilket förutsätter visst självstyre. Rätten till självstyre står dock i konflikt med roll som förvaltningsmyndighet. (SOU 2002:77) föreslog att frågan om ett stärkt självstyre skulle utredas i en parlamentariskt sammansatt kommitté, vilket tillstyrktes av de flesta remissinstanser. Vidare påpekade FN:s särskilda urfolksrapportör behovet av att stärka självständighet som ett självstyrande organ. Rapportören ansåg även att dubbla roller som både folkvald församling och statlig förvaltningsmyndighet var särskilt problematiska eftersom de innebär att tinget i sin roll kan tvingas genomföra beslut i konflikt med vad det i sin roll som folkvald församling anser vara bäst för samerna. Vi anser att det nu är hög tid att en ordentlig genomlysning görs i frågan om ett utökat samiskt självstyre och dubbla roller. Regeringen bör därför tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning för att utreda ett utökat samiskt självstyre. Regeringen har under de senaste två mandatperioderna hänvisat till att olika förslag inom rennäringsområdet bereds inom med syfte att lägga fram en samlad samepolitisk proposition. anser att den utredning som lämnades av den 2001 (SOU 2001:101) visserligen innehöll förbättringar jämfört med den nuvarande ordningen, men menar att det bör tas ett nytt samlat grepp om samepolitiken. Det är inte minst mycket angeläget att försöka minska de spänningar och konflikter som finns dels mellan renägande samer och icke renägande samer, dels mellan samernas intresse av tillgång till betesmark och dylikt och företags m.fl. intresse av marktillgångar för exempelvis gruvbrytning och prospektering. Eftersom det har hänt mycket sedan den tidigare utredningen presenterades och det författningsförslaget enligt vår mening dessutom är bristfälligt ur jämställdhetssynpunkt, anser vi att regeringen bör tillsätta en ny utredning som skyndsamt ska återkomma med ett förslag om en samlad samepolitik. Med bifall till motionen bör tillkännage detta för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:23 av (FP): 1.Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om roll och kunskap om fem nationella minoriteter. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka förvaltningsområdena. 2014/15:539 av (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt lagstiftning för att säkerställa inflytande och delaktighet för nationella minoriteter utifrån deras egna villkor. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att hela den sverigefinländska minoriteten genom att också ge finlandssvenskarna samma status som sverigefinnar i den svenska minoritetspolitiken. 2014/15:849 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se till att det tas fram en vitbok om övergreppen mot samerna och på lämpligt sätt förmedla en officiell ursäkt. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta nya initiativ för att ska ratificera 169. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning för att utreda ett utökat samiskt självstyre. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som skyndsamt ska återkomma med ett förslag om en samlad samepolitik. 2014/15:1719 av (FP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bekämpandet av antiziganism och diskriminering. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spridning av vitboken. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spridning av olika metoder för romsk inkludering. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler brobyggare. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsinsatser för romska kvinnor, män, flickor och pojkar. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om språk och utbildning. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i övrigt om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering. 2014/15:1895 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att förvaltningsområdena uppfyller sina skyldigheter. 2014/15:2055 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett romskt förvaltningsområde för att stärka det nationella skyddet för romers inkludering i samhället. 2014/15:2284 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en ny utredning i enlighet med motionens intentioner för att ta fram ytterligare förslag om hur man kan stärka det finska minoritetsspråkets ställning i . 2014/15:2530 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att säkra efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk i hela landet. [1] Se t.ex. Josefsen, E., Mörkenstam, U. och Saglie, J. (2014) ”Different Institutions within Similar States: the Norwegian and Swedish Sámediggis”, Ethnopolitics, vol. 14, nr 1, s. 32–51, , R. och Mörkenstam, U. (2012) ”Självbestämmande genom myndighets-utövning? dubbla roller”, Statsvetenskaplig tidskrift, årgång 114, nr 2. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, som rör alliansmotionen gällande antiziganism, romsk inkludering och ett inrättande av ett romskt förvaltningsområde. Motionen är skriven av med flera. Jag vill också passa på att betona att alla former av diskriminering och förtryck är helt oacceptabla för oss sverigedemokrater. Det motionen egentligen handlar om är i korthet ett "fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering". Det låter väldigt bra och hedervärt, åtminstone på ytan. Om man skrapar lite grann på ytan kan man dock rätt snart upptäcka de problem som finns. Problemen är att motionen bygger på en politik som egentligen aldrig har fungerat och sannolikt heller aldrig kommer att fungera. Under ett par årtionden har förändrats på ett sätt som få trodde var möjligt. Utanförskap har vuxit fram, och spänningarna i vårt land har ökat. I kortare stunder av vishet har även de övriga sju partierna i den här kammaren kunnat se att den förda politiken har varit ett totalt misslyckande. I Alliansens valmanifest inför valet kan man läsa följande: Den svenska integrationspolitiken har misslyckats. Alltför många har alltför svårt att ta sig in i samhällslivet och på arbetsmarknaden. Svenskundervisningen för nyanlända invandrare uppvisar dåliga resultat, och många deltar inte i utbildningen. Klyftorna vidgas socialt och ekonomiskt. Detta var av klarsynthet. Det här lovade Alliansen att förändra. Om deras åtgärder hade fungerat hade jag kunnat stå i den här talarstolen och säga ungefär så här: Den svenska integrationspolitiken har varit en framgångssaga. Nyanlända och minoriteter tas in i samhället och på arbetsmarknaden. Svenskundervisningen för nyanlända invandrare uppvisar fantastiska resultat, och allt fler deltar i utbildningen. Klyftorna har minskat socialt såväl som ekonomiskt. Verkligheten är naturligtvis en helt annan. av alliansstyre kan vi utan att överdriva konstatera att politiken för att inkludera människor i det svenska samhället är ett fortsatt misslyckande. Vi kan konstatera att utanförskapet växer. Vi kan konstatera att klyftorna ökar, och vi kan konstatera att samhället fortsätter att slitas isär. Avslutningsvis, herr talman, kan vi konstatera att denna misslyckade blunda-och-hoppas-politik tillåts fortsätta, och kommer så att göra ända får vara med och förändra politiken på riktigt. Som det ser ut just nu kommer relativt snart. Den tiden är sannolikt snart kommen. Jag tänker tala om det betänkande vi har här framför oss som handlar om minoritetsfrågor. Vi står här för att diskutera den frågan. Det är bra, eftersom det är en av våra minoriteters nationaldag. Den romska minoriteten firar sin nationaldag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Vi ska här behandla flera olika motioner från den allmänna motionstiden. Med tanke på den dag som det är är det extra glädjande att vi är så många som är överens om att det behövs fler och bättre insatser för den romska minoriteten i , en minoritet som har funnits här väldigt . Det pågår redan nu mycket arbete. Till exempel har i uppdrag att stödja utvecklingen och produktionen av läromedel på minoritetsspråken, däribland chib. Skolinspektionen har i uppdrag att granska insatser för att anpassa undervisningen till romska elevers förutsättningar. Utskottet väljer ändå att göra ett tillkännagivande till regeringen. Det är bra, eftersom vi visar att det är en stor majoritet i som står bakom det viktiga arbetet med att se till att romers rättigheter blir tillgodosedda och att vi kommer till rätta med antiziganism och diskriminering. Några av dem som sitter ute på våra gator och tigger är romer. Det vore väldigt bra om vi kunde vara lika överens om lösningar för dessa personer både här hemma och inom Europeiska unionen. De flesta motionsförslagen i betänkandet har vi tagit ställning till förut i en eller annan form. Många motionsförslag har varit uppe på ett eller annat sätt, lite modifierade hit och dit. Flera av förslagen i motion om samernas rättigheter har behandlats tidigare. Förslaget om vitbok om övergreppen mot samerna och en officiell ursäkt behandlades utförligt i ett betänkande . Då var helt ensamt om uppfattningen att en vitbok och en ursäkt behövdes. Därför var det mycket glädjande för oss när vitboken om romer presenterades. Då valde , miljöpartist och dåvarande ordförande i , att vara väldigt tydlig med att också en vitbok vad gällde samerna behövdes, att det var viktigt. I Sameradion framstod det som att de enda som ville ha en vitbok om samerna var . Vi såg att det var ett missförstånd, men det kändes ändå bra att vi skulle vara två partier som drev frågan. Det känns onekligen ganska trist att stå här igen och konstatera att det bara är som är för en vitbok vad gäller den samiska historien och att vi måste göra upp med våra övergrepp mot samerna. har ändrat sig , eller så var det bara så att det passade väldigt bra att hävda en sak i medierna när det gick att få uppmärksamhet. De kanske har haft samma åsikt , det vill säga att det inte behöver göras någonting i frågan. Samerna är enda ursprungsfolk och har som sådant en särställning bland de nationella minoriteterna. har samernas rättigheter stärkts, men det förekommer fortfarande mycket allvarlig diskriminering i vissa fall och bara lagom diskriminering i andra. Att samernas rättigheter inte är uppfyllda och att det historiska förtrycket inte är tydligt och klart erkänt är ett problem.