bet · H201JuU17 · 2015-03-19 00:00:00 — Vi vill att det ska övervägas om påföljdssystemet bör ändras för att möjliggöra ett ökat fokus på eftervård och behandling av en gärningsman som begått övergrepp mot en person i en nära relation. Det kan också handla om ökade möjligheter att tvinga gärningsmän att undergå behandling i kombination med exempelvis ett fängelsestraff, eller en möjlighet att förordna om eftervård som en påföljd för sexualbrottslighet. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Nya former för samverkan, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (C), (FP), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2986 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. Kriminalvården har tillförts betydande tillskott . Myndigheten har höga ambitioner vad gäller innehållet i verkställigheten och säkerhetsarbetet, vilket har varit viktiga prioriteringar för alliansregeringen. Alltför många återfaller dock i brott. En effektiv brottsbekämpning kräver en framgångsrik återanpassning efter avtjänat straff. För det krävs en utvecklad och bättre samverkan mellan olika myndigheter och kommunerna. Att få ett arbete underlättar möjligheterna att anpassa sig till ett liv utanför fängelset fritt från kriminalitet. Satsningar på arbetsskapande åtgärder inne på fängelserna är därför av stor betydelse och bör även fortsättningsvis prioriteras. Det behövs fler åtgärder för att förbereda intagna på liv i frihet. Det handlar bl.a. om kontakten med närstående men också om andra verksamheter för arbete och goda sociala nätverk som kan bidra till att avhålla från fortsatt kriminalitet. Att hitta former för att bedriva ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete är en av Kriminalvårdens stora utmaningar framöver. Alliansregeringen tillsatte en utredning som bl.a. ska föreslå nya former för samverkan mellan Kriminalvården och andra aktörer, såsom Arbetsförmedlingen och andra myndigheter, kommunernas socialtjänster och ideella organisationer i syfte att förbättra möjligheterna till återanpassning till ett liv fritt från kriminalitet. Den nämnda utredningen avslutades emellertid genom ett beslut av den nya regering som tillträdde efter valet . Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Yrkesutbildning på anstalt, punkt 3 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (C), (FP), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2986 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete är viktigt för att förbereda den som avtjänar ett fängelsestraff på de utmaningar som väntar när han eller hon lämnar fängelset. Att kunna få ett arbete gör det lättare att anpassa sig till samhället. Vi anser därför att tillgången till yrkesutbildning på anstalt bör stärkas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Särskilda utslussningsåtgärder, punkt 7 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (C), (FP), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2986 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Den som har avtjänat ett fängelsestraff står ofta inför många utmaningar när hon eller han lämnar fängelset. Det handlar bl.a. om bostad och arbete. Oron för att man inte vet vad som ska hända när man kommer ut riskerar att resultera i att personen tar kontakt med tidigare kriminella kontakter. Den som har avtjänat sitt fängelsestraff behöver ett tydligt och starkt stöd från myndigheter och kommunen. Vi vill därför att myndigheterna – bl.a. Kriminalvården och Arbetsförmedlingen – tillsammans med bl.a. har en gemensam planering för varje enskild individ som släpps ut ur fängelset. Det återfallsförebyggande arbetet behöver förstärkas, bl.a. genom att göra fler aktörer mer delaktiga i ett aktivt utslussningsarbete. Vi anser att regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att utöka och utveckla arbetet med särskilda utslussningsåtgärder i syfte att förbereda de intagna för livet efter tiden på anstalt. Kriminalisera rymningar, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2014/15:86 av (M). är det inget brott att rymma i från en kriminalvårdsanstalt. Att döma grova brottslingar till fängelsestraff är inte bara ett sätt att skydda samhället i från grova brott utan också ett sätt att ge dessa en möjlighet till ”botgöring”. Genom att ta emot och avtjäna ett straff, som står i proportion till det brott som begåtts, ges brottslingar möjlighet att erkänna sina felande handlingar. Därmed öppnas också för förlåtelse och försoning med brottsoffer och samhälle. Att däremot rymma från sitt fängelsestraff – och kanske t.o.m. begå brott på flykt – är att göra det motsatta. Den som rymmer signalerar att man inte ställer upp på rättssamhällets grundvalar och inte söker botgöring för de oförrätter som man åsamkat ett brottsoffer. Detta är alltså ett mycket klandervärt beteende och liksom andra mycket klandervärda beteenden borde detta markeras mot genom en kriminalisering i lag. kan en rymling visserligen få sin fängelsevistelse förlängd med . Denna mindre disciplinåtgärd saknar dock det symbolvärde ett brott med tillhörande proportionerligt straff har. Vi bör därför, likt våra grannländer , och , kriminalisera rymning och försök till rymning från kriminalvårdsanstalt och avvikelse från permission (SOU 2005:6, s. 100–101). Straffen bör liksom i våra grannländer kunna utgöras av fängelse (2–). Det får ankomma på regeringen att återkomma med ett lagförslag som tillgodoser att det vi nu anfört blir tillgodosett. Kameraövervakning, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2536 av och (SD) yrkande 2. Mycket av den kriminalitet som förekommer på anstalter sker i cellerna, där kameror inte tillåts. För att nämna ett exempel är det i cellen som nyttjande av narkotika huvudsakligen sker likaså hot och misshandel. I klass 1- och klass 2-anstalter ska därför kameraövervakning med ljudupptagning tillåtas och bör vara huvudregel. Detta skulle hjälpa till att stävja den brottslighet som pågår inne på anstalten. Den intagnes integritet får anses väga lättare än behovet av säkerhet. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu anfört. Besök, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2536 av och (SD) yrkande 1. I strävan att minska drogmissbruket och kriminaliteten i landet måste man ta förekomsten av narkotika på fängelser och häkten på största allvar. Besöksrummen är en av de uppenbara vägarna på vilka narkotika och andra otillåtna varor kan lämnas över till den intagne. Vid denna bedömning måste det vägas vems intressen som väger tyngst: de samhällsproblem och kostnader som droger utgör, och därvid skapa incitament som möjliggör minsta möjliga skada på lång sikt, eller den intagnes rätt att få umgås helt fritt och oövervakat med vem han vill. Ur ett samhällsperspektiv anser vi att individens eget behov av närkontakt bör få stå tillbaka man är frihetsberövad för brott. Vi anser därför att obevakade besöksrum huvudsakligen ska upphöra för de som sitter i klass 1- eller klass 2-anstalter. Detta borde kunna uppnås genom att besök sker endast genom plexiglasruta där fysisk kontakt alltså blir omöjlig. Detta borde vara huvudregeln. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Permissioner, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2493 av och (SD) yrkande 3, 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2014/15:2536 av och (SD) yrkande 3. Reglerna för permissioner måste ses över och göras mycket strängare för brott som är så allvarliga att de resulterar i straff som förläggs i en klass 1- eller 2-anstalt. Oövervakade permissioner bör där i princip utgå. Permissioner ska antingen vara övervakade eller med användning av elektronisk fotboja. Vidare bör man helt avskaffa de obevakade permissionerna för de som dömts till livstids fängelse för mord. För att förtroendet för rättsväsendet inte ska skadas allvarligt måste medborgarna verkligen kunna lita på att de är helt skyddade från grova mördare när dessa väl har dömts till livstids fängelse. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Elektronisk övervakning, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 31. Den statistik som finns om återfall i brottslig verksamhet visar på behovet av att tydligare agera mot att frisläppta återfaller i brott. Vi anser därför att personer som dömts för brott mot person, narkotikabrott, stöld, rån eller andra grövre tillgreppsbrott vid frisläppandet ska förses med elektronisk fotboja efter frisläppandet. Längden på denna tidsperiod ska stå i proportion till hur länge de suttit i fängelse. De ska ha full frihet efter avtjänat straff men måste på detta sätt i högre utsträckning bevisa för samhället att de kan och kommer att sköta sig. En brottsling som begått något av ovanstående brott och som suttit i fängelse eller ungdomsvård bör exempelvis bära sådan elektronisk fotboja därefter. En person som suttit i fängelse bör ha med fotboja, exempelvis . På så sätt kan man uppnå en dämpande effekt på den frisläppte som det blir lättare att utreda brott om personen med fotboja faktiskt återfaller i brott. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Avveckla villkorlig frigivning, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2014/15:2875 av (M) yrkande 1. I blir en kriminell automatiskt villkorligt frigiven sedan två tredjedelar av straffet avtjänats på anstalt. Detta skapar en stor diskrepans mellan det allmänna rättsmedvetandet och den lagstiftning som finns. För att öka förståelsen för svensk lagstiftning och för att försvåra en kriminell livsstil vill vi avskaffa den automatiska frigivningen sedan två tredjedelar av straffet avtjänats. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu har anfört. Villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet, punkt 15 (S, MP, V) av i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12. Vi anser att dagens regler om villkorlig frigivning är väl avvägda och vidhåller således utskottets tidigare ställningstagande. Vi anser därför inte att ska göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandet om att skärpa reglerna för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet. Nya kriminalvårdsanstalter, punkt 17 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1110 av (SD). Enligt vår uppfattning har inneburit en uppluckring av gränsskyddet. Detta har lett till att utländska ligor kommer hit på brottsturnéer. I detta sammanhang bör det beaktas att svensk kriminalvård är mycket kostsam. Det är i sig inget konstigt med det – är ett väl utvecklat i-land. Därmed är även kriminalvården i utvecklad. Det konstiga uppstår när utländska medborgare, som kommit hit för att begå brott, döms för brott och avtjänar straff i miljöer som ofta kan vara av högre standard än vad de själva är vana vid i sina hemländer. Detta skapar inte precis incitament för att inte återvända hit på ytterligare en brottsturné. Jag anser att kriminalvård ska vara human men att den måste anpassas efter verkligheten. Jag vill därför att regeringen återkommer med ett förslag om att bygga en ny form av medborgare som ska utvisas, avvisas eller väntar på beslut om sådan åtgärd. Denna nya form av kriminalvårdsanstalt ska vara human men spartansk – mat och husrum ges, men i övrigt inga former av ”fängelselyx” – dvs. ingen hög standard eller några rehabiliteringsåtgärder. Även de som dömts till riktiga livstidsstraff i enlighet med förslag bör förläggas till dessa mer spartanska faciliteter, som ändå självfallet ska ha god säkerhet. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu har anfört. Avtal om överförande av straffverkställighet, punkt 18 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 15. När en utlänning blir dömd till fängelse med efterföljande utvisning ska sträva efter att den dömde utlänningen avtjänar straffet i sitt hemland eller i annat anvisat land. Givetvis är det av yttersta vikt att kan kontrollera och verifiera att den utlämnade brottslingen faktiskt avtjänar det tilldömda straffet. Detta system kan också medföra lägre kostnader för fängelseverksamheten. ska därmed sträva efter att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra detta. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:86 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att kriminalisera rymningar från svenska fängelser. 2014/15:458 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kriminalvård. 2014/15:882 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att farmakologisk behandling i kombination med psykologisk och social terapi ska användas för att en dömd pedofil ska få villkorlig frigivning. 2014/15:1110 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga spartanska fängelser anpassade efter personer som antingen ska utvisas efter dom eller som har fått riktigt livstidsstraff. 2014/15:1330 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kriminalvårdsinrättningar ska vara fria från narkotika och att ingen behandling med ersättningspreparat som Metadon och därtill närliggande substanser ska få förekomma. 2014/15:2147 av Shadiye Heydari (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra övergången mellan anstalten, frigivningen och hemmet i syfte att minska återfallen i brottslighet. 2014/15:2493 av och (SD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att obevakade permissioner för livstidsdömda mördare ska avskaffas. 2014/15:2524 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort den automatiska frigivningen efter två tredjedelar av utdömt straff enligt 26 kap. 6 § . 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra att en utlänning som är dömd till fängelsestraff följt av utvisning kan avtjäna sitt straff i annat land. 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera rymning. 31.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa elektronisk fotboja vid frisläppande efter grövre brott. 34.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa reglerna för permission. 2014/15:2536 av och (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inskränka rätten till oövervakade besök på anstalter. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kameraövervakning i de intagnas fängelseceller. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för permission. 2014/15:2875 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla den villkorliga frigivningen sedan två tredjedelar av strafftiden löpt ut samt att varje dömd brottsling måste avtjäna minst den fulla tidsbegränsade strafftid som vederbörande dömts till. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje person som dömts till ett tidsbegränsat fängelsestraff ska, sedan det fulla straffet avtjänats, därefter villkorligt friges som motsvarar en tredjedel av samma straffvärde, dock högst . 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD): 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa reglerna för villkorlig frigivning. 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivare individualpreventiva påföljder för eftervård och behandling. 2014/15:2986 av m.fl. (M, C, FP, KD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nya former för samverkan mellan Kriminalvården och andra aktörer i syfte att förbättra möjligheterna till återanpassning till ett liv fritt från kriminalitet. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att utöka och utveckla arbetet med särskilda utslussningsåtgärder i syfte att förbereda de intagna för livet efter tiden på anstalt. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka tillgången till yrkesutbildning på anstalt. I allmänhet präglas diskussionerna här i kammaren av hur dåligt allting har varit . På kriminalvårdens område har dessbättre inte så varit fallet. Som jag upplever det lite grann från sidolinjen har vi haft en samsyn åtminstone om innehållet i kriminalvården, i varje fall bland de normala partierna - lite förenklat uttryckt. Snarare är det i förspelet till kriminalvården, inte minst inom straffrättens område, som synsätten har skilt sig ganska rejält. I detta betänkande finns det ett tillkännagivande som vi ser som ganska bekymmersamt, men låt mig återkomma till det . Inom kriminalvården sker det i många delar en positiv utveckling. Antalet rymningar ligger fortsatt på låg nivå. ökade de något på klass 2-anstalter, men ser de ut att ha stabiliserats. Droganvändningen på anstalterna ligger också på en låg nivå. Screeningtester och annat visar att det är ganska få av testerna som visar positiva resultat. Där måste det naturligtvis vara nolltolerans, och vi hoppas att man ska komma från den förargliga procenten positiva tester till noll. Precis som i polisorganisationen har det genomförts en stor myndighetsförändring. Vi ligger lite före i processen. Den har genomförts i bred politisk förankring, och det är också bra. Det gör att man har goda förutsättningar för att utveckla verksamheten, se på kvaliteten och se på hur väl man lyckas med att få folk att inte återfalla i brott efter tiden på anstalt eller inom andra delar av kriminalvården. Det finns dock förbättringsområden, som det så vackert heter. Ett område är att återfallsfrekvensen är för hög, framför allt när det gäller yngre som avtjänar fängelsestraff. Det finns vissa farhågor om att det - som vi har diskuterat här i kammaren och på många andra ställen - kanske sker en radikalisering på fängelserna. Där behövs det en större kunskapsgrund för våra ställningstaganden. Vi behöver ta reda på mer och förmodligen vidta åtgärder för att möta dessa hot och problem. Särskilda utslussningsåtgärder minskar, enligt myndighetens redovisningar, vilket också regeringen har påtalat. Det handlar till exempel om utökad frigång och halvvägshus. Detta är naturligtvis inte riktigt bra. I varje enskilt fall kan det finnas orsaker till att det är på det här viset, men vi skulle nog behöva ha ett ganska starkt fokus på att se till att vägarna ut ur Kriminalvårdens anstaltsverksamhet fungerar på ett bättre sätt och används i större omfattning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Den stora utmaningen för samhället - om man ska försöka att vara lite filosofisk - är att kriminalvården ibland ses som en isolerad ö i samhället, men så är det ju inte. De flesta som sitter på anstalt ska ut i vårt gemensamma samhälle, i vårt gemensamma . Det är ett samhälle som i många delar är mycket hårdare än vad det har varit på . Många upplever det som att samhället är mindre öppet för de människor som lever på marginalen. Det gör de som av olika skäl har varit inom kriminalvården. Under ganska många decennier har vi haft en synnerligen dysfunktionell bostadspolitik. Utan egen bostad erbjuds inte sällan en soffa, en gemenskap och en kanske illusorisk trygghet i avvikargrupper, i kriminella gäng, i missbrukarkretsar eller i andra destruktiva miljöer. När man kommer ut från en anstaltsvistelse är en egen bostad ett absolut krav och en nödvändighet för att det ska gå bra framöver. I det här landet finns det en enorm, nästan kronisk bostadsbrist som måste åtgärdas. Samhället har också blivit mindre jämlikt, vilket också gör att det är tuffare för dessa grupper. Helt enkelt: Rättspolitikens framgång är inte enbart en fråga för kriminalvården eller för rättssystemet i sig. Det förutsätter att andra politikområden också fungerar. Det kräver att samhället är starkt på många olika sätt. Den här diskussionens huvudnummer är ert förslag om att skärpa reglerna för villkorlig frigivning som behandlas i betänkandet. En sak som gäller för Kriminalvårdens olika program för rehabilitering är att man har oberoende forskare som granskar och ackrediterar programmen för att se om de är effektiva eller inte. Om man vill vara lite polemisk kan man säga att det kanske hade varit bra om också Alliansen hade omfamnats av den typen av resonemang. Ni vet självklart - ni har ju själva gjort en rad utredningar - att den här typen av straffskärpningar inte fungerar på det viset som det är tänkt. Det finns hur mycket evidens som helst på detta område, och det vet ni också. Detta är ju ingen ny diskussion. Man hade önskat ett mer vetenskapligt grundat förhållningssätt när man ska fortsätta att utveckla kriminalvården. Om man vill vara riktigt tyken - som vi säger hemma i - skulle man kunna säga att det är en variant av symbolpolitik som ni ägnar er åt. Om man vill vara lite mindre polemisk kan man säga att det är möjligt att det är ett sätt att smyghöja straffskalan i andra änden av systemet. Det tror vi är väldigt olyckligt. Ni beställde en utredning som visade på att det här inte hade någon större betydelse. Här har vi helt enkelt olika synsätt på förslaget. Som en följd av detta resonemang är det naturligt för mig att yrka bifall till reservation 11 som innebär avslag på motion 2970 av med flera. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. debatterar vi ett motionsbetänkande gällande kriminalvårdsfrågor.