bet · H201FiU23 · 2015-04-16 00:00:00 — bör därför verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i IMF:s högsta beslutande organ för att öka utvecklingsländernas inflytande (yrkande 1). bör också agera för att utvecklingsländernas inflytande ska öka när det gäller antalet representanter i (yrkande 3). Systemet för tillsättandet av chefer för och är enligt motionärerna oacceptabelt. ska därför inom IMF och verka för att valet av ordförande ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att valet av en lämplig person ska utgå från kompetens och inte landtillhörighet (yrkande 4). I motionen anförs vidare att regeringen bör undersöka hur man kan öka insynen i och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representationen i IMF agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den förda politiska linjen (yrkande 5). I andra länder avlägger länderrapportörer årliga rapporter. Motsvarande ordning vore enligt motionärerna rimlig att inför tillsammans med de nordiska och baltiska länderna. Motionärerna vill att allmänheten och ideella organisationer ska ha en större insyn i arbete och dess prioriteringar i IMF och . Regeringen bör därför anordna offentliga möten, där regeringen har möjlighet att redovisa och tydliggöra sin tänkta politiska linje inför årsmötena i IMF (yrkande 6). För att förbättra transparensen i arbete i institutionerna och öka möjligheter till ansvarsutkrävande anser motionärerna att skrivelsen om verksamheten i bl.a. IMF bör göras årlig (yrkande 7). Enligt motionärerna är det omöjligt för många utvecklingsländer att självständigt utforma sin ekonomiska politik eftersom det skulle äventyra både lån, skuldavskrivningar och bistånd. För att öka låntagares möjligheter att själva utforma sin ekonomiska politik vill motionärerna att i IMF verkar för en reformering av institutionens makroekonomiska krav (yrkande 8). bör även agera för att utformandet av lån och ekonomiskt stöd inte får försvåra möjligheten att uppfylla millenniemålen (yrkande 10). Regeringen bör i IMF agera i samstämmighet med politik för global utvecklings (PGU) två mål om fattigdomsbekämpning och om att stärka de fattigas rättigheter (yrkande 11). I motionen framhålls att klimatförändringarna är vår tids största utmaning. Motionärerna välkomnar att flera av de regionala utvecklingsbankerna har tagit fram strategier för att främja investeringar i förnybar energi, men anser att arbetet går för långsamt och ges för låg prioritet. Därför vill motionärerna att agerar så att Kyotoprotokollet implementeras i bankens lånevillkor och så att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålet (yrkande 13). bör också agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att lån ska beviljas (yrkande 14). Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag som de som framförs i motionen, bl.a. i finansutskottets yttrande till utrikesutskottet i samband med behandlingen av regeringens skrivelse om verksamheten i IMF och m.m. samt i samband med finansutskottets behandling av årsredovisning (skr. 2011/12:154, skr. 2013/14:139, yttr. 2012/13:FiU1y och yttr. 2013/14:FiU7y, bet. 2012/13:FiU23). Utskottet framhöll bl.a. att det är viktigt att får god information om och möjlighet till inflytande över agerande i de internationella finansiella institutionerna. Utskottet ansåg att regeringens skrivelse om verksamheten i IMF och m.m. gav en möjlighet att följa institutionernas verksamhet, resultat, styrning och organisation. Utskottet ansåg också att det var viktigt att aktivt använder sitt politiska och ekonomiska inflytande i bl.a. IMF. När det gäller frågor om utvecklingsländernas inflytande ansåg utskottet att dessa var viktiga för verksamhetens legitimitet. Därför ansåg utskottet att medlemsländernas inflytande i institutionerna bör speglas av deras ekonomiska betydelse i världsekonomin. betonade utskottet vikten av att också små och välutvecklade länder, som ger betydande finansiella bidrag, har ett rimligt inflytande. Utskottet noterade även att en av regeringens prioriterade frågor var att alla länder ska ges möjlighet till insyn i och inflytande över processen vid förhandlingar om förändrat inflytande i IMF. Utskottet kunde också notera att regeringen arbetar för att stärka låg- och medelinkomstländernas inflytande i , vilket utskottet välkomnade. När det gäller frågor om styrning i de internationella organisationerna ansåg utskottet att det var viktigt att institutionernas ledningar tillsätts i öppna och meritbaserade processer som är öppna för sökande från alla länder. Utskottet välkomnade det ökade inslaget av mer öppna och meritbaserade processer i de senaste tillsättningarna av chef respektive vice cheferna i utvecklingsbank. Utskottet välkomnade även de framsteg som gjorts inom bl.a. och med framtagande av processer för tillsättning av institutionernas högsta chefer, som slår fast att kandidater från alla medlemsländer ska kunna söka tjänsterna. När det gäller frågor om IMF:s lånevillkor konstaterade utskottet att IMF reformerat sitt låneramverk och att IMF dessutom i betydligt högre grad än tidigare betonar vikten av att skydda sociala utgifter och andra viktiga utgifter vid budgetnedskärningar och andra åtgärder. Utskottet noterade också att det pågår ett löpande och omfattande arbete inom IMF med att utvärdera den s.k. konditionaliteten och utformningen av låneprogrammen. Utskottet kunde också notera att det i samband med de resursförstärkningar som genomförts, med anledning av den ekonomiska och finansiella krisen, har ställts krav på att frågor som klimat, miljö och jämställdhet ska få ett ökat genomslag i institutionernas verksamhet, vilket utskottet välkomnade. Utskottet betonade även vikten av att får god information om verksamheten i de internationella institutionerna och möjlighet till inflytande över agerande i institutionerna. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden. Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat motsvarande motionsyrkanden bl.a. i betänkande 2012/13:FiU23. Utskottet har inte ändrat uppfattning men vill ändå kommentera delar av frågeställningarna. När det gäller inflytande i IMF kan utskottet notera att det är osäkert när de reformer av IMF:s styrning som beslutades kommer att genomföras. Detta är en följd av att framför allt ännu inte har ratificerat reformerna i kongressen. Som det ser ut nu är det därför osäkert när reformerna kan genomföras. Reformerna innebär bl.a. skifte i röststyrka till utvecklingsländer och två utökade platser i till förmån för utvecklingsländer. Vikten av att reformerna omgående träder i kraft för att stärka IMF:s effektivitet och legitimitet framhölls också av den nordisk-baltiska valkretsen vid höstmötet , vilket bl.a. framgår av den senaste redogörelsen[4] från den nordisk-baltiska valkretsen. Utskottet noterar att frågan kommer att diskuteras på IMF:s och vårmöte . Regeringens skrivelse om bl.a. IMF lämnas till . När det gäller förslag om att skrivelsen bör göras årlig vill utskottet påminna om att informationen om verksamheten i IMF också lämnas på andra sätt än genom skrivelsen, bl.a. i de årliga budgetpropositionerna och skrivelser om biståndets resultat. Dessutom lämnar regeringen muntlig information till utrikes- och finansutskottet inför de årliga vår- och höstmötena. Vidare redovisar den nordisk-baltiska gruppen sin syn och sina ståndpunkter på den politiska utvecklingen inom IMF . När det gäller frågor om klimat- och miljöarbete inom IMF anser utskottet i likhet med regeringen att de internationella finansiella institutionerna har en viktig roll för att främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling genom att integrera miljö- och klimatfrågor i sina verksamheter och för att bidra till att uppfylla behov av och åtaganden om klimatfinansiering (skr. 2013/14:139). Utskottet noterar att regeringens bedömning är att de internationella finansiella institutionerna har gjort framsteg på båda dessa områden och är pådrivande för att ytterligare åtgärder vidtas. Regeringen välkomnar att flera av institutionerna har beslutat om nya strategiska planer för miljö- och klimatfrågor samt nya strategier för investeringar i energiprojekt. Regeringen har vid framtagandet av institutionernas nya strategier verkat för en hög ambitionsnivå, med tydliga målsättningar och ramverk för att följa upp resultaten. Att investeringar i förnybar energi ska öka och att investeringar i kolkraft ska begränsas till undantagsfall har varit prioriterade frågor. Regeringen har även verkat för att institutionerna ska utveckla, stödja och kanalisera innovativ miljö- och klimatrelaterad finansiering samt främja marknadsmekanismer. Mot bakgrund av det arbete som genomförts och det som pågår inom de områden som motionärerna tar upp avstyrks de aktuella motionsyrkandena. En svensk utvecklingspolitik för jämställdhet Utskottets förslag i korthet avslår två motioner om jämställdhetsperspektiv i IMF:s strategier för fattigdomsbekämpning. I motion 2014/15:80 av m.fl. (V) anser motionärerna att det finns ett behov av att på ett mer strukturerat sätt inkludera ett jämställdhetsperspektiv i IMF:s arbete. bör därför inom IMF verka för att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att verksamheten alltid utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (yrkande 12). I motion 2014/15:81 av m.fl. (V) framhålls att ett jämställdhetsperspektiv behöver genomsyra institutionernas strategier för fattigdomsbekämpning och att kvinnor måste inkluderas i arbetet med att ta fram dessa. bör inom IMF verka för att institutionernas avtal och program alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (yrkande 10). Ett motsvarande yrkande behandlades av utrikesutskottet i samband med behandlingen av regeringens skrivelse 2013/14:139 Redovisning av verksamheten i IMF, samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 (bet. 2013/14:UU9). I betänkandet konstaterade utrikesutskottet att jämställdhet är en av tre svenska prioriteringar för utvecklingssamarbetet. välkomnade därför att regeringen varit pådrivande för att ytterligare integrera jämställdhetsfrågor i de finansiella institutionernas verksamhet. Vidare konstaterades att det enligt skrivelsen fanns en växande insikt i institutionerna om betydelsen av jämställdhet mellan män och kvinnor för att främja ekonomisk och social utveckling. Bakgrunden till denna utveckling redovisades i 2012, som behandlade temat jämställdhet och utveckling. I rapporten, som presenterades för utrikesutskottet och finansutskottet , angavs bl.a. att jämställdhet inte bara är ett viktigt mål i sig utan även att investeringar i jämställdhet kan ge stora samhällsekonomiska vinster. Vidare välkomnade utrikesutskottet att av utlåning hade ett integrerat jämställdhetsperspektiv, vilket var en avsevärd ökning jämfört med då motsvarande andel var . Det noterades också att förbättringar även gjorts i övriga institutioner. underströk dock vikten av att regeringen fortsätter att vara pådrivande för att ytterligare utveckla jämställdhetsarbetet inom samtliga finansiella institutioner. ansåg att det var av särskild vikt att integrera jämställdhetsfrågor i olika ekonomiska sektorer, som infrastruktur och energi, där utvecklingen enligt skrivelsen fortfarande släpade efter. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet motionsyrkandet. I samband med IMF:s och informerade de ansvariga ministrarna finansutskottet om att regeringen bl.a. drev på för att jämställdhetsaspekterna skulle betonas tydligare inom ramen för fattigdomsbekämpning. Regeringen ansåg bl.a. att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och egna inkomster är centrala för snabbare tillväxt och minskad fattigdom (fakta-PM Möte med finans- och utrikesutskotten inför IMF:s och vårmöten ). Detta framhölls även av de ansvariga ministrarna inför IMF:s och . delar utrikesutskottets ställningstagande (se under rubriken ovan behandling i ). vill även framhålla att den ansvariga ministern informerade finansutskottet om att regeringen bl.a. drev på för att jämställdhetsaspekterna skulle betonas tydligare inom ramen för fattigdomsbekämpning. Utskottet anser precis som regeringen att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och egna inkomster är centrala för snabbare tillväxt och minskad fattigdom. har tillsammans med IMF, de regionala utvecklingsbankerna och Europeiska investeringsbanken tagit fram en rapport som beskriver hur de internationella finansiella institutionerna kan verka för att mobilisera resurser till genomförandet av post 2015-agendan. Utskottet kan i detta sammanhang notera att regeringen och den nordisk-baltiska valkretsen har kritiserat rapporten och i begärt att rapporten ska kompletteras med bl.a. ett jämställdhetsperspektiv. Mot bakgrund av vad som sagts ovan avstyrker finansutskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om den svenska guldreserven. I motion 2014/15:2081 av (SD) anser motionären att allt guld som förvaras utomlands omgående bör tas hem (yrkande 1). bör också göra en egen inventering av den svenska guldreserven för att säkerställa att den finns där den är tänkt att finnas (yrkande 2). I samband med behandlingen av årsredovisning behandlade utskottet ett motsvarande motionsyrkande om den svenska guldreserven (bet. 2013/14:FiU23). I betänkandet ansåg utskottet att den svenska guldreserven inte borde tas hem från utlandet. Det skäl som angavs var bl.a. att guldet snabbt måste kunna omvandlas till likvida medel t.ex. i händelse av krig, varför det ansågs viktigt att guldet förvaras nära de stora handelsplatserna för guld, t.ex. . När det gäller inventering av guldet framhöll utskottet att hade påbörjat en sådan och att guldinnehavet hade inventerats i två av de fyra utländska centralbankerna. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet motionen. Som utskottet tidigare uttryckt bör guldreserven inte tas hem till utan förvaras nära de stora handelsplatserna, t.ex. där de snabbt kan omvandlas till likvida medel. När det gäller inventering av guldet kan utskottet notera att nu har genomfört inspektioner i samtliga fyra utländska centralbanker där guldreserven förvaras. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionsyrkandena. Verksamheten i IMF, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:80 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3–8, 10, 11, 13 och 14. har utvecklingsländerna ett begränsat inflytande i IMF. Även om förändringar har skett när det gäller röstfördelningen så är det fortfarande som dominerar och procentuellt sett har flest röster och kan blockera icke önskvärda beslut. 2010 genomfördes en reform av IMF som innebar flera steg i rätt riktning. Tyvärr har dess förslag inte trätt i kraft på grund av att vägrar att genomföra styrningsreformen. bör därför verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i IMF:s högsta beslutande organ, guvernörsstyrelsen, för att öka utvecklingsländernas inflytande. Guvernörsstyrelsen har delegerat beslutanderätten i nästan alla frågor till exekutivstyrelsen. Fördelningen av platser i bygger inte på att varje land har en likvärdig röststyrka. Det är inte rimligt ur demokratisk synpunkt. bör därför agera för att utvecklingsländernas inflytande ökar även när det gäller antalet representanter i . Sedan IMF bildades har traditionen varit att det alltid är en europé som är ordförande i , oberoende av om det finns någon från den övriga världen som är mer kompetent. Enligt min mening är systemet för tillsättningen av IMF:s chefer oacceptabelt. Jag anser därför att ska verka för att tillsättningen ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att en lämplig person ska väljas utifrån kompetens och inte landtillhörighet. Det är av allmänt intresse för medborgarna hur representation i IMF agerar och vad som uppnås. I andra länder avlägger länderrapportörer t.ex. årliga rapporter. I , , , och läggs dessa rapporter ut på internet. borde tillsammans med de nordisk-baltiska länderna införa en motsvarande ordning. Regeringen bör därför undersöka hur man kan öka insynen och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i IMF agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den förda linjen. För att öka insynen för allmänheten och ideella organisationer bör regeringen även ordna offentliga möten inför IMF:s vår- och höstmöten. Skrivelsen om verksamheten inom bl.a. IMF bör vidare göras årlig för att öka transparensen i arbete i institutionerna och för att öka möjligheter att utkräva ansvar. IMF ställer liksom alla banker upp villkor för att ett land ska beviljas lån eller för att gamla lån ska skrivas av. Denna s.k. konditionalitet är präglad av enkelspårighet och inte anpassad till det enskilda landets specifika situation. För att få lån har många länder t.ex. tvingats göra nedskärningar i de offentliga utgifterna. Varje land måste ha rätt att på sina egna villkor utforma sin ekonomiska politik. bör därför verka för en reformering av IMF:s makroekonomiska krav. Vid ett flertal tillfällen har IMF även ställt krav som direkt motverkat genomförandet av de s.k. milleniemålen. bör därför agera i IMF för att utformandet av lån och ekonomiskt stöd inte får försvåra möjligheterna att uppfylla milleniemålen. Jag anser också att regeringen i IMF bör agera samstämmigt med de två målen om fattigdomsbekämpning och att stärka de fattigas rättigheter i politik för global utveckling (PGU). IMF:s lån, råd och bidrag är inte könsneutrala. Krav på en avreglerad sektor eller bidrag till olika satsningar påverkar män och kvinnor på olika sätt och i olika grad. Trots det saknas ofta genusanalyser i IMF:s strategier. bör därför inom IMF verka för att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att all verksamhet alltid ska utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning. IMF har en möjlighet att styra resurser till åtgärder som leder till att klimatmålen uppnås. Därför bör agera i IMF så att Kyotoprotokollet genomförs i bankens lånevillkor och att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålen. Vatten är en livsnödvändighet för människor och kan inte betraktas som vilken vara som helst på marknaden. Distribution av vatten är ett s.k. naturligt monopol, och då bör det finnas en demokratisk och gemensam styrning av denna resurs. Omfattande kritik har riktats mot att IMF ställer krav på att vattenverk och liknande ska privatiseras för att landet ska beviljas lån. Enligt min mening bör agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att beviljas lån. Vad som här anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. En svensk utvecklingspolitik för jämställdhet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:80 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkande 10. IMF har spelat en avgörande roll för många länder i syd. Genom de krav man ställt har man haft stort inflytande över utformningen av den ekonomiska politiken i många länder. IMF har också spelat en central roll i framtagandet av de fattigdomsstrategier som flera länder i syd arbetar utifrån. När det kommer till jämställdhetsfrågor, miljö eller fattigdomsbekämpning har IMF tyvärr inte något gott rykte. Ett jämställdhetsperspektiv behöver konsekvent genomsyra IMF:s strategier, och kvinnor måste inkluderas i arbetet med att ta fram dem. bör därför inom IMF verka för att institutionernas avtal, program och strategier alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Vad som här anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2014/15:RB1 Framställning 2014/15:RB1 Årsredovisning för riksbank för : fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . Redogörelse /15:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2014. Framställning 2014/15:RB2 Framställning 2014/15:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse : 1.Riksdagen fastställer förslaget till disposition av vinst för . 2.Riksdagen godkänner att inleveransen sker senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:80 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i Internationella valutafondens (IMF) högsta beslutande organ för att öka utvecklingsländernas inflytande. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att utvecklingsländernas inflytande ska öka, inte bara i röststyrka, utan även vad gäller antalet representanter i Internationella valutafondens (IMF) exekutivstyrelse. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i () bör verka för att valet av ordförande ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att valet av en lämplig person ska utgå från kompetens och inte landstillhörighet. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka hur man kan öka insynen i och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i () agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den förda politiska linjen. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör anordna offentliga möten, där regeringen har chans att redovisa och tydliggöra sin tänkta politiska linje inför årsmötena i (). 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skrivelsen om verksamheten i () bör göras årlig för att förbättra transparensen i arbete i institutionerna och öka möjligheter till ansvarsutkrävande. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i () bör verka för en reformering av institutionernas makroekonomiska krav för att öka låntagares möjligheter att själva utforma sin ekonomiska politik. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i () bör agera för att utformandet av lån och ekonomiskt stöd inte får försvåra möjligheterna att uppfylla millenniemålen. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i () bör agera i samstämmighet med politik för global utvecklings (PGU) två mål om fattigdomsbekämpning och om att stärka de fattigas rättigheter. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom () ska verka för att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att den alltid ska utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i () bör agera så att Kyotoprotokollet implementeras i bankens lånevillkor och så att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålen. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i () bör agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att beviljas lån. 2014/15:81 av m.fl. (V): 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom (), och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att institutionernas avtal och program alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. 2014/15:2081 av (SD):