bet · H201UFöU5 · 2015-05-11 00:00:00 — kael m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, där partiet även föreslår att Sve- rige ska sträva efter att ingå en försvarsallians med och när det gäller sjö- och luftförsvar. Motionärerna anser också att de olika nordiska samarbetsavtalen inom försvarsområdet bör samordnas i en struktur (yrkande I kommittémotion 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 föreslår partiet också att ska ingå en försvarsallians med och att denna allians ska kunna innefatta samtliga nordiska länder om de visar intresse för detta. 2014/15:2961 yrkande 15 även att bör avsäga sig deltagandet i ytter- ligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper och lämna alla eventuellt på- gående förberedelser för att delta i dessa. I fråga om Nato anför partiet i mo- tionens yrkande 9 att inte ska bli medlem i försvarsorganisationen un- der kommande försvarsperiod. ska inte heller delta i Partnerskap för fred eller i Natos snabbinsatsstyrka (yrkandena 11 och 12). tiet att bör upprätthålla ett värdlandsstödavtal med Nato (yrkande 13). understryker i partimotion 2014/15:3093 av m.fl. yrkande 1 i denna del att samarbete med andra länder är nödvändigt, och partiet ser möjligheter att fördjupa samarbetet med våra nordiska grannländer inom försvarspolitiken. En förutsättning för detta är dock att det inte inskränker vår militära alliansfrihet. Den militära alliansfriheten är en förutsättning för att ska kunna föra en självständig utrikespolitik för fred och nedrustning, men bidrar också tydligt till att vi kan värna vårt lands säkerhet. I kommittémotion 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. Partiet anser också att bör lämna Natosamarbetet Partnerskap för fred, riva upp värdlandsavtalet med organisationen, undvika att inleda åtgärder med syfte att ansöka om medlemskap i och dessutom avstå från att delta i Natoledda internationella insatser som inte bidrar till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen (yrkandena 5–7 och 10). anför i partimotionerna 2014/15:3094 yrkande 3 och 2014/15:1876, båda av m.fl., att nationella säkerhet måste stärkas genom ett medlemskap i . Ett Natomedlemskap säkerställer enligt partiet fred och frihet tillsammans med länder som delar våra frihetliga och demokratiska värderingar. Ett medlemskap i skulle även skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. mål är en svensk Natoanslutning före valet – inget annat kan enligt motionärerna på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. anför i partimotion 2014/15:1907 av m.fl. yrkande 2 att det är dags att göra en förutsättningslös parlamentarisk utredning om för- och nackdelar med ett svenskt medlemskap i . Utskottet anser liksom regeringen att hot mot freden och vår säkerhet bäst avvärjs i gemenskap och i samverkan med andra länder. säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten kompletterar varandra och stärker säkerheten i vår del av världen. Regeringen och har därför verkat för att säkerhet byggs solidariskt med andra. beslutade om solidaritetsförklaring som innebär att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i EU, eller (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10). Vidare har godkänt en svensk ratificering av Lissabonfördraget (prop. 2007/08:168, bet. 2008/09:UU8). I fördragets artikel 24.2 anges att EU ska ”föra, utforma och genomföra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som grundas på en utveckling av ländernas ömsesidiga politiska solidaritet”. Genom Lissabonfördragets artiklar 42.7 (de s.k. säkerhetsgarantierna) och 222 (solidaritetsklausulen) institutionaliseras och stärks vidare det solidariska ansvar som EU:s medlemsländer har för säkerhet. Utskottet vill liksom regeringen understryka FN:s centrala roll för hante- ring av konflikter i världen och för att ge legitimitet åt internationella krishan- Ett starkt FN-system i ett nära samarbete med regionala och andra organisationer är centralt. De principer för mellanstatligt samarbete som ges i utgör grunden för det globala kollektiva säkerhetssystemet, och det är angeläget att slå vakt om dessa. är det enda organ som kan ge folkrättsgrundade och universella mandat för fredsfrämjande in- satser samt införande av sanktioner. FN är garant för den globala säkerhets- ordningen och är som sådan avgörande för . förstärka FN:s förmåga genom deltagande i FN-ledd fredsfrämjande verksam- Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:2993 yrkande 22 i den mån det inte tillgodosetts. Samarbetet i EU intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik, vilket också anförs i propositionen. Europeiska unionen bidrar till fred och säkerhet i sitt närområde och globalt. EU:s förmåga att agera som en säker- hetspolitisk aktör är en funktion av medlemsstaternas resurser, sammanhåll- ning och politiska vilja. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att ett starkt europeiskt samarbete, med Europeiska unionen som kärna, är av stor vikt mot bakgrund av den ryska aggressionen i . EU bör därför stärkas som säkerhetspolitisk aktör, bl.a. genom att utveckla unionens förmåga att pla- nera och genomföra civila och militära krishanteringsinsatser. tivt bidra till den konceptuella utvecklingen inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och fortsätta att bidra till EU:s civila och militära Utskottet vill också understryka betydelsen av fortsatt nära samarbete mellan EU och FN vad gäller krishanteringsinsatser, liksom ett konstruktivt samarbete mellan EU och Nato. Mot bakgrund av ställningstagandet ovan avstyrker utskottet motionerna 2014/15:140 yrkande 1 och 2014/15:2961 yrkande 15. Syftet med det nordiska försvarssamarbetet är att stärka parternas nationella försvar, undersöka gemensamma synergieffekter och finna effektiva gemen- Det nordiska försvarspolitiska samarbetet har intensifierats sedan upprättandet av Nordic Defence Cooperation (Nordefco) 2009. defco utgör en struktur för samarbetet och omfattar politisk inriktning, förmå- geutveckling, personalfrågor, utbildning och övning. rades har en positiv utveckling skett på flera områden, som t.ex. samarbeten om internationella operationer, logistik, utbildning, förmågeutveckling och Utskottet ser liksom regeringen stora möjligheter till ett än mer fördjupat nordiskt försvarssamarbete, med den principiella begränsningen att samarbetet inte bör innebära ömsesidiga försvarsförpliktelser. Vad gäller samarbetet med som berörs i flera motioner instämmer utskottet i regeringens bedömning att ytterligare fördjupat bilateralt samarbete är av särskild vikt och har blivit än viktigare mot bakgrund av händelseut- vecklingen i vårt närområde. Samarbetet, som ytterst syftar till att upprätthålla säkerheten i , ska vara en möjlighet till gemensamt agerande men inte innebära några utfästelser. Utskottet välkomnar att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att se över de rättsliga förutsättningarna för det svensk-finska samarbetet. Ett närmare samarbete med de baltiska staterna samt med andra länder och aktörer i vårt närområde bidrar till att stärka säkerheten i . Utskottet vill liksom regeringen se ett fördjupat och breddat samarbete med , och , t.ex. genom ökad övningsverksamhet. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2014/15:1128 yrkandena 1 och 2, 2014/15:2961 yrkandena 16–18, 2014/15:3093 yrkande 1 i denna del, och 2014/15:3095 yrkande 2. Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och integration, forum för politisk dialog och instrument för att upprätthålla länken mellan och samt för internationell krishantering. Utskottet konstaterar att samarbete med Nato grundar sig på partnerskapet inom () och Partnerskap för fred (PFF). undertecknade ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd (host nation support, HNS). Avtalet syftar till att säkerställa att värdlandet kan lämna effektivt stöd för militär verksamhet på sitt territorium i samband med övningar, krishanteringsinsatser eller andra insatser. Avtalet förutsätter vissa lagändringar, och en lagstiftningsprocess är påbörjad. Avtalet kommer därför att underställas för godkännande innan det kan träda i kraft. Utskottet anser liksom regeringen att bör fortsätta att utveckla samarbetet med Nato inom ramen för vårt partnerskap. Det ger oss möjlighet att utveckla vår militära förmåga och bidra till kvalificerade krishanteringsinsatser. Utskottet välkomnar att regeringen avser att ge en expert i uppdrag att ta fram en rapport som utifrån ett fristående perspektiv analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten respektive medlemskap med länder och i organisationer, samt dessas för- och nackdelar inom det försvars- och säkerhetspolitiska området, och . Analysen ska inte utvärdera den militära alliansfriheten. Den innefattar bl.a. relationen till de nordiska, nordisk-baltiska och bilaterala svensk-finska samarbetena, samt till den transatlantiska länken, FN, EU, och Nato. Analysen ska tydliggöra ett brett förhållningssätt till vår säkerhet och bidra till ett fördjupat samtal i vårt land om dessa frågor. Uppdraget sträcker sig och ska redovisas i form av en skriftlig rapport till regeringen. Samråd ska ske med representanter för den s.k. försvarsgruppen1 kring val av utredare. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2014/15:140 yrkandena 5–7 och 10, 2014/15:1245 yrkandena 1–3, 2014/15:1402, 2014/15:1600, 2014/15:1876, 2014/15:1907 yrkande 2, 2014/15:1989, 2014/15:2351, 2014/15:2841 yrkande 6, 2014/15:2961 yrkandena 9 och 11–13, 2014/15:2993 yrkande 14 och 2014/15:3094 yrkande 3. 1 Representanter för Socialdemokraterna, , , och . 2014/15:UFöU5 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner som berör frågor om civila och militära internationella insatser. Utskottet tillstyrker därmed de ställningstaganden som redovisas i propositionen, avsnitt 4, i denna fråga. Jämför reservation 11 (V) och särskilt yttrande 4 (SD). bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och . Det bidrar till ökad säkerhet, förebygger konflikter och skapar förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning och utveckling. Deltagande i internationella insatser är också ett sätt att visa solidaritet och fördjupa samarbetet med länder och organisationer som är viktiga för säkerheten i vårt närområde. föreslår i kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. yrkande 20 att ska ta en strategisk paus i de internationella insatserna till 2025 för att spara pengar till materielinköp för det territoriella försvaret. beklagar i partimotion 2014/15:3093 av m.fl. yrkande 1 i denna del att deltagande i FN-ledda insatser kraftigt minskat , som fokuserat alltmer på Nato- och EU-ledda insatser och på deltagande i EU:s stridsgrupper. Partiet vill att i stället ska prioritera deltagande i FN-ledda internationella insatser och understryker att arbetet med FN-resolutionerna och 1820 är centralt i detta sammanhang. Frågan om deltagande i internationella insatser återkommer i kommittémotion 2014/15:140 av m.fl. yrkande 11 där understryker att fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande åtgärder enbart ska ske på FN:s uppdrag. Utskottet anser liksom regeringen att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och . Insatserna bör bidra till ökad säkerhet, förebygga konflikter och skapa förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning och utveckling. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla insatsernas betydelse för försvaret av universella normer och värden såsom demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, mänsklig värdighet och utveckling. Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får sända en väpnad styrka till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om är skyldigt att vidta åtgärden enligt internationella överenskommelser eller förpliktelser som har godkänts av . Denna demokratiska förankring är enligt utskottets uppfattning väsentlig för att uppnå ett starkt folkligt stöd för insatserna. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Utskottet har tidigare behandlat frågan om folkrättslig grund för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser (skr. 2007/08:51, bet. 2008/09:UFöU4) och anser fortfarande att huvudlinjen är att svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser ska ske med ett mandat från säkerhetsrådet. Detta gäller i synnerhet för fredsframtvingande insatser i enlighet med kapitel VII. Då ska säkerhetsrådets mandat alltid sökas. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten att sådana insatser görs enbart med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Den stora utmaningen uppstår i de exceptionella lägen då säkerhetsrådet inte förmår att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning eller andra omfattande övergrepp, inklusive systematiska våldtäkter av kvinnor och utnyttjande eller exploatering av barn i väpnade konflikter. slog fast att det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar att förhindra grava övergrepp, folkmord och etnisk rensning. var en av de drivande krafterna bakom denna principöverenskommelse om skyldigheten att skydda (responsibility to protect). Det är ett viktigt steg i utvecklingen av det internationella normsystemet. I akuta situationer, då säkerhetsrådet inte axlar sitt ansvar, måste efter en noggrann bedömning överväga vad som ändå kan göras för att mildra mänskligt lidande. En sådan bedömning måste alltid göras med utgångspunkt i den enskilda, aktuella situationen och beakta folkrättsliga, politiska och humanitära aspekter. Utskottet vill också understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att , som medlem i FN och i enlighet med den nationella handlingsplanen för genomförande av säkerhetsrådets resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet och 1820 om sexuellt våld i väpnade konflikter, ska bidra till att genomföra resolutionerna genom aktiviteter såväl nationellt som regionalt och globalt. Resolutionernas åtaganden bör genomsyra alla aspekter av svenska krishanteringsinsatser. Utskottet anser att alla politikområden, inklusive de som berörs av freds- och säkerhetsbefrämjande insatser, ska bidra till en politik för rättvis och hållbar global utveckling. Enligt utskottets uppfattning bör insatserna i möjligaste mån utformas som en integrerad och samlad del av svensk politik. heter till synergier som finns mellan bistånds- och utvecklingsåtgärder, diplo- mati, politik samt militär närvaro måste alltid tillvaratas. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrks motionerna 2014/15:140 yrkande 11, 2014/15:2961 yrkande 20 och 2014/15:3093 yrkande 1 i denna 1.Säkerhetspolitisk inriktning, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 22 och avslår motionerna 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkandena 12–15 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkandena 16–18 och 20. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Hotbilden kan snabbt förändras, men däremot kan vi inte lika snabbt återta en acceptabel försvarsförmåga. Faktiska styrkeförhållanden och värstascenarier måste vara underlag för att beräkna vårt behov av militärt försvar. Vi kan inte bortse från hur har återbyggt sin militära förmåga. Vi kan inte heller bortse från risken med en kinesisk-rysk militärallians, vilken skulle möjliggöra för att ytterligare stärka sitt västra militärdistrikt. 2.Säkerhetspolitisk inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkandena 12–15 och avslår motionerna 2014/15:UFöU5 RESERVATIONER 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkandena 16–18 och 20. Internationell säkerhet ska vila på samarbete och ett starkt globalt regelverk under FN:s ledning. Världen lider ingen brist på militära styrkor och förband, men det finns ett stort underskott på humanitära insatser. har slagit fast att behovet är stort av åtgärder för att förebygga väpnade konflikter. Vi anser att vid sidan om deltagande i internationella militära insatser bör inrikta sin internationella säkerhetspolitik på att förebygga kriser och hjälpa människor som drabbats av krig och katastrofer att återuppbygga sina samhällen. Våra arbetsområden bör innefatta fattigdomsbekämpning och hjälp med att utveckla demokrati och fungerande rättssamhällen. Hantering av de kriser som kan följa i spåren av förändringarna i klimatet och miljöpåverkan är också en av de stora utmaningar som svensk säkerhetspolitik bör ta sig an. Arbetet med att förebygga väpnade konflikter får enligt inte det utrymme det bör ha enligt fastslagna prioriteringar i utrikes- och säkerhetspolitiken. måste i högre grad prioritera det förebyggande arbetet som är långt mer effektivt både vad gäller mänskligt välmående, ekonomi och socialt kapital. Arbetet som utför för att förebygga väpnade konflikter måste också tydligare vara kopplat till konkreta risksituationer. Det kan inte enbart vara inriktat på ett mer allmänt förebyggande arbete som först på lång sikt och indirekt kan kopplas till fredsbyggande och undanröjande av risker för väpnad konflikt. Givetvis är sådana indirekta insatser, som kan handla om utvecklingssamarbete och nedrustningsarbete, av godo, men de kan inte tillåtas dölja behovet av mer konkreta insatser. bör prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter i högre utsträckning och synliggöra just denna typ av arbete i regeringens rapporter och utvärderingar. För att konkretisera arbetet med att förebygga väpnade internationella konflikter bör regeringen upprätta en heltäckande handlingsplan för ändamålet. Varje konfliktsituation är unik, och det finns naturligtvis ingen standardmall att följa. Potentiella konfliktområden måste uppmärksammas på ett tidigt stadium, och för de aktörer som vill bidra till att fredligt lösa en konfliktsituation krävs flexibilitet, analysförmåga och anpassningsförmåga till den specifika situationen. För att arbetet med att förebygga väpnade konflikter ska bli effektivt bör regeringen upprätta en organisation för detta ändamål. En sådan organisation eller enhet ska ha kompetens att tillskansa sig en samlad bild över det internationella läget och arbeta utifrån det perspektiv som är relevant för den specifika situationen för att förebygga väpnade konflikter. Utifrån ett gott underrättelseläge kan politiska åtgärder rekommenderas i ett tidigt skede. Åt- gärderna kan vara av varierande slag, såsom diplomatiska, politiska, ekono- RESERVATIONER 2014/15:UFöU5 miska och folkrättsliga insatser. Vid insatser ska enheten göra en god uppföljning och återrapportering samt ge kontinuerliga rekommendationer för vidare åtgärder. Eftersom det förebyggande arbetet är en så viktig och prioriterad komponent i den traditionella utrikes- och säkerhetspolitiken är det också av största vikt att kunskapen om vad gör inom detta område sprids till den svenska allmänheten. ska också kunna granska den förda politiken. Regeringen bör därför regelbundet utarbeta en regeringsskrivelse om arbetet med att förebygga väpnade konflikter som både utvärderar tidigare insatser och diskuterar framtida prioriteringar. 3.Säkerhetspolitisk inriktning, punkt 1 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 2 och avslår motionerna 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkandena 12–15, 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkandena 16–18 och 20. säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera vårt oberoende och vår självständighet. Hävdandet av vårt lands suveränitet är en förutsättning för detta. Det svenska försvarets huvuduppgift är att försvara , med alla till buds stående medel. Vi lever i en orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar, och tonläget mot och våra grannländer hårdnar. Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Dessutom visar senare års ökade repression mot det civila samhället och kränkningarna av t.ex. hbtqpersoners rättigheter att den politiska utvecklingen är alarmerande och går åt helt fel håll. Den ökande militära förmågan i kombination med brutaliseringen av det ryska ledarskapet är en klar risk för freden i vår del av världen. stormaktsambitioner har tagit sig uttryck i aggressiva påtryckningar gentemot länder i närområdet som , Ar- menien, och, inte minst, . Den ryska aggressionen nådde en ny gräns då annekterade . Agerandet ursäktades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. 2014/15:UFöU5 RESERVATIONER själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och hindra integrationen med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av . Det ryska agerandet kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle likaväl kunna åberopas för hot mot t.ex. de baltiska länderna. plan för att medvetet splittra rullade därefter vidare. Iscensatta oroligheter trappades upp och spreds snabbt till både södra och östra . stöd till separatisterna har ytterligare destabiliserat landet. forslas tunga vapen över gränsen från till . Ryska trupper har stridit inne i . finns ett avtal om eldupphör mellan och på plats, det s.k. . Men vapenvilan är mycket skör. har nonchalerat omvärldens skarpa uppmaningar att respektera avtalet och dra tillbaka allt stöd från separatisterna. Konflikten i har utvecklats till en krigssituation. Detta sker i ett av EU:s grannländer, i närhet. Utöver det har den ryska militära närvaron ökat också i vårt närområde. Vi har upplevt en konstaterad ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. Med anledning av den allvarliga situationen i höjde Försvarsmakten stabsberedskapen i högkvarteret och förstärkte incidentberedskapen. har också konstaterat att det största underrättelsehotet mot 2014 kom från just . Spionaget beskrivs som omfattande och har ökat i samband med Ukrainakrisen. Det ökade säkerhetspolitiska hotet från måste få konsekvenser för svensk försvarsförmåga, liksom för säkerhetspolitiska vägval. 4.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom EU, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 15 och avslår motion 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 1. EU har ännu inte format någon övergripande överstatlighet på försvarsområdet, men det närmar sig. Allt fler säkerhetspolitiska områden beslutas bli överstatliga. EU:s stridsgrupper är ett förstadium till EU:s egen krigsmakt, och därför bör inte delta. Lika lite som EU bör bli en nation med egen lagstiftning och skatterätt, lika lite bör unionen förses med en egen krigsmakt.