bet · H301UU5 · 2015-12-08 00:00:00 — Utskottet konstaterar att en stabilisering av grannskapet är av avgörande betydelse men understryker , i likhet med 2014/15:UU18, att en långsiktigt stabil utveckling måste bygga på respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Utskottet framhåller att stöd till civilsamhället i partnerländerna är viktigt för att främja dessa värderingar. I utlåtande /15:UU18 betonade utskottet att ökad respekt för kvinnors rättigheter, kvinnors politiska deltagande och jämställdhet var centralt för fred, säkerhet, demokrati och en hållbar utveckling och därför tydligt behövde lyftas fram inom ramen för ENP. Utskottet välkomnar därför särskilt att jämställdhetsaspekter, inklusive 1325, tydligt lyfts fram i meddelandet och konstaterar att detta är en viktig förändring jämfört med meddelandet Ny respons på ett grannskap i förändring (KOM(2011) 303) där jämställdhetsfrågor hade en undanskymd plats. Utskottet stöder vidare ambitionen i meddelandet att söka förnyat engagemang från de mindre intresserade partnerländerna på basis av EU:s värderingar och intressen men understryker att detta inte får medföra att politiken som helhet tar dessa länder som utgångspunkt. Utskottet understryker att ENP måste kunna erbjuda förnyade och förstärkta relationer med de mer intresserade partnerländerna, i linje med deras ambitioner. Som utskottet framhåller ovan är det exempelvis av central vikt att säkerställa att det finns ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. I övrigt har utskottet inget att anföra med anledning av det granskade samrådsdokumentet. Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). anser att regeringen bör arbeta för att stoppa den överstatliga inriktningen av EU och verka för ett EU med mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för associeringsavtal och i förlängningen upptagande av ytterligare medlemsstater. Vi vill dock betona vikten av att de krav som ställs på nya länder att ingå frihandelsavtal bl.a. när det gäller krav på djurskydd och produktsäkerhet verkligen efterlevs i praktiken och följs upp så att inte frihandelsavtal, tillsammans med EU:s jordbruksstöd, orsakar konkurrensnackdelar för svenska bönder. Vi anser att det är av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet, och vi anser att det är viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet och möjlighet att göra fria val utan påtryckningar från utomstående parter. Så länge nuvarande ordning kvarstår anser vi dock att EU:s överstatliga inriktning medför att villkoren för att ingå associeringsavtal måste skärpas avsevärt. Schengens befintliga yttre gräns är så gott som icke existerande. Nya potentiella länder för associeringsavtal, och för vissa längre fram för EU-medlemskap, kommer med stor säkerhet att ytterligare urholka EU:s gränsskydd. Handel med identitetshandlingar och korruption inom poliskårerna är regel snarare än undantag. Om en utvidgningsprocess ska vara hållbar för nuvarande medlemsstater och leda till en positiv utveckling i nya potentiella länder måste också EU bli mycket tydligare i sina krav och mer konsekventa i fråga om konditionalitet, alltså att länder uppfyller sina åtaganden innan eftergifter görs från EU:s sida. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal – innan avtal ingås vill vi se tydligare reformer och uppfyllda krav, om bl.a. arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare anser att regeringen bör använda sitt veto för att stoppa varje inledande av anslutningsförhandlingar tills dess att de aktuella partnerländerna löst alla inre konflikter, uppnått en BNP som inte väsentligt understiger EU:s genomsnitt, kan garantera det yttre gränsskyddet och kan påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Innan ett nytt kandidatland godkänns ska Köpenhamnskriterierna i realiteten vara uppfyllda och inte bara vara en papperskonstruktion. offentliggjorde den höga representanten och kommissionen det gemensamma meddelandet Översyn av den europeiska grannskapspolitiken. I meddelandet konstateras att förändringar har skett i närområdet, dels i där utmanat grannskapspolitiken, dels i och som präglas av konflikter och en akut flyktingsituation. Översynen syftar till att forma en grannskapspolitik som på ett bättre sätt kan adressera hantera utmaningar och främja relationsbyggande med och reformer i partnerländerna. Vi anser att man inte kan se på och hantera dessa länder som ett gemensamt grannskap, utan varje land är olikt det andra och länderna måste hanteras var för sig. ser det som anmärkningsvärt att kommissionen och den höga representanten helt saknar insikt i det faktum att krisen i t.ex. också påverkats av den militära insatsen i och att EU:s ”stöd” till de andra länderna i haft föga effekt på demokrati, mänskliga rättigheter eller inre stabilitet. Utvecklingen har i stället gått i motsatt riktning. Som exempel vill vi peka på en jämförelse mellan korruptionsindex för partnerländerna när ENP sjösattes jämfört med , vilket är som sammanställts av . Frånvaron av framgång beror naturligtvis på en avsaknad av reformvilja. Författarna till meddelandet konstaterar att principen om ”mer för mer” har varit lyckad när det har funnits en politisk vilja att genomföra reformer men mindre effektiv när den politiska viljan har saknats. ser positivt på att man för en gångs skull visar i alla fall lite självinsikt om det faktum att EU:s användande av strukturstöd är ineffektivt; vi skulle naturligtvis önska att man också tog konsekvensen därav och gjorde om programmet från grunden, så att stöd också kan fasas ut när det visar sig inte ge den effekt man efterfrågar på grund av att den politiska viljan saknas. Det är positivt att man i meddelandet nämner och att regeringen även kan tänka sig att ett alternativ skulle kunna vara att stödja folken i dessa länder genom aktörer i civilsamhället eller internationella NGO:er. Det är något vi anser bör prioriteras högre. En del av grannskapspolitiken berör visumlättnader, vilket är något ställer sig kritiska till och anser ska behandlas med mycket försiktigt framåtskridande. Visumlättnader bör inte komma i fråga förrän ett ursprungsland gör mer för att förbättra situationen för flyktingar samt uppfyller våra tidigare nämnda krav om bl.a. fungerande gränsskydd, åtgärder för att stoppa människosmugglingen och reformer inom demokrati och mänskliga rättigheter. Återtagandeavtal är bra men räcker inte som villkor för att få visumlättnader. Kostnaden på är inte heller försvarbar med tanke på att resultaten i framför allt det södra grannskapet varit så gott som obefintliga i alla länder utom . I översynen av grannskapets budget bör det övervägas att bistånd till det södra grannskapet blir mer fokuserat på att bidra till bättre villkor för flyktingar och att vissa medel omdisponeras till att bidra till flyktinghjälp i länder utanför grannskapet i närområde med tanke på den nuvarande flyktingkrisen. är ett kandidatland och inte ett av EU:s partnerländer men nämns ändå i meddelandet. Anslutningsförhandlingarna med och reformtakten hos har gått mycket långsamt . Situationen för t.ex. mänskliga rättigheter i lämnar mycket att önska, och finns rapporter om att landets militär och underrättelsetjänst på olika sätt stöder Islamiska staten. Det har även utförts systematiska attacker mot kurder och det demokratiska oppositionspartiet. Sammantaget bör agerande göra att landet förlorat sin legitimitet som kandidatland. I förhandlingar med bör det ställas krav på att undertecknar utan geografiska begränsningar, stoppar flyktingsmuggling och kontrollerar sina gränser. Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – motiveringen (V) av (V). Översyn av den europeiska grannskapspolitiken omfattar EU:s politik mot både sitt södra och östra s.k. grannskap, sammanlagt 16 länder. I de delar som berör det östra partnerskapet står bakom utskottets utlåtande. Men vi har en rad frågor vi vill lyfta fram om det södra grannskapet, där vi ser tydliga behov av att driver på för en i grunden förändrad grannskapspolitik. EU har en historia av omfattande politiskt och ekonomiskt samarbete med auktoritära regimer i och . Efter den s.k. arabiska våren sa sig EU vilja göra ett omtag av den förda politiken, och frågor om mänskliga rättigheter stod högt upp på den politiska agendan. kan vi konstatera att lite har gjorts i praktiken. I arbetet med att bygga EU:s murar högre mot omvärlden har många av regionens auktoritära regimer varit nära allierade. Många av regimerna har dessutom beväpnats genom vapenexport från EU:s medlemsstater och betraktas som viktiga ekonomiska partner i arbetet med att öka exporten från EU. Det gäller även . anser att det, i ljuset av den arabiska våren, fortfarande finns stora behov av att i grunden reformera grannskapspolitiken med och för ett ökat fokus på folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter. I detta sammanhang vill jag understryka att stabilitet – som är ett ledord i meddelandet Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – byggs genom ett demokratiskt styrelseskick, respekt för mänskliga rättigheter och en fungerande rättsstat. De återkommande katastroferna i , då tusentals flyktingar drunknat, understryker vikten av att reformera EU:s asyl- och flyktingpolitik. Dublinförordningen behöver avskaffas, och vi måste skapa lagliga, säkra vägar in i . Detta kan ske genom asylvisum som utfärdas vid ambassader och beskickningar men även genom upphävande av visumkrav för människor från länder som drabbats av konflikt eller krig eller vars regimer utsätter befolkningen för tortyr eller förföljelse. EU tenderar att behandla massflykten över EU:s gränser som någonting kriminellt i stället för att se det som en fråga om människor i nöd, och anser att alltför mycket fokus läggs på hur man ska jaga smugglare och med militära medel sänka deras båtar och förmå t.ex. och länder i och att stoppa flyktingar. ockupation av har skapat en av världens mest segdragna konflikter. har ockuperat delar av , och östra i strid med folkrätten. Trots omfattande och pågående folkrättsbrott har EU ett mycket omfattande samarbete med inom många områden. EU ingick ett associeringsavtal med 1995. En central del av avtalet är omfattande handelslättnader för . Avtalet är villkorat med respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. I flera andra fall har EU valt att säga upp liknande avtal när länder har begått brott mot de mänskliga rättigheterna. anser att bör agera för att det nuvarande associeringsavtalet mellan och fryses tills respekterar folkrätten och upphör med sin ockupation. är stora delar av den tidigare spanska kolonin ockuperad av . Ockupationen har av i bedömts vara rättsvidrig. FN vill att det västsahariska folket självt ska få avgöra sin framtid i en folkomröstning. En folkomröstning har dock systematiskt förhalats av ockupationsmakten . ställde sig en majoritet i bakom motioner från bl.a. om att erkänna staten . Vi anser att regeringen nu ska genomföra beslut och agera för att fler länder inom EU erkänner . EU förhandlar just nu med om ett s.k. djupgående och omfattande frihandelsområde (Deep and Comprehensive Free Trade Area, DCFTA). När avtalet är på plats kommer det att bli det mest omfattande handelsavtal som EU har med något land runt . EU har undertecknat avtal om handel med jordbruksprodukter och fiske. anser att bör agera för att alla förhandlingar om handelslättnader och fördjupat samarbete med bör villkoras med att respekterar folkrätten och genomför en folkomröstning i i enlighet med FN:s beslut. Förteckning över behandlade förslag Gemensamt meddelande (2015) 50 final Översyn av den europeiska grannskapspolitiken Jag vill börja med att yrka bifall till motivreservation 1. vill att den överstatliga inriktningen av EU stoppas, och vi vill i stället verka för ett EU med mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med stater i grannsamverkan i stället för associeringsavtal och i förlängningen upptagande av ytterliga medlemsstater. Vi anser det vara av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet, och vi anser det viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet och möjlighet att göra fria val utan påtryckningar från andra parter. Vi stöder gärna länder bilateralt på olika sätt i vårt grannskap men anser inte att det måste ske inom ramen för gemensam grannskapspolitik och associeringsavtal. Så länge nuvarande ordning kvarstår anser vi dock att villkoren för att ingå associeringsavtal ska skärpas avsevärt. Schengens befintliga yttre gräns är så gott som icke existerande. Nya potentiella länder för associeringsavtal, som för vissa länder kan leda till EU-medlemskap, kommer med stor säkerhet att ytterligare urholka EU:s gränsskydd. Handel med identitetshandlingar och korruption inom poliskårerna är regel snarare än undantag. Om EU verkligen vill påverka länder i grannskapet till en positiv utveckling måste EU bli mycket tydligare i sina krav och mer konsekvent vad gäller konditionalitet, alltså att länder uppfyller sina åtaganden innan eftergifter görs från EU:s sida. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Översyn av den europeiska grann-skapspolitiken vill se tydligare reformer och uppfyllda krav om bland annat arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet samt demokrati och mänskliga rättigheter innan avtal ingås. ser kommissionens bristande insikt i att politiken för det södra grannskapet haft mycket liten effekt på länderna i , möjligen med undantag för . Utvecklingen har i stället gått i motsatt riktning. Till exempel har korruptionen förvärrats i samtliga dessa länder. Frånvaron av framgång beror naturligtvis på att det saknats politisk vilja till reformer. När den politiska viljan saknas och länder tar steg bakåt i utvecklingen anser vi det orimligt att ekonomiskt stöd till länderna ska fortsätta. Det räcker inte med principen mer-för-mer. borde även en princip om mindre-för-mindre också tillämpas så att stöd kan fasas ut när det visar sig vara kontraproduktivt. Ett viktigt alternativ som också regeringen kan tänka sig är att stödja folk i sviktande stater med bristande reformvilja genom aktörer i civilsamhället eller internationella NGO:er. En del av grannskapspolitiken berör visumlättnader, vilket är något är kritiska mot. Visumlättnader bör inte komma på fråga förrän ursprungsland gör mer för att förbättra situationen för flyktingar samt uppfyller våra tidigare nämnda krav om bland annat fungerande gränsskydd, åtgärder för att stoppa människosmuggling och reformer inom demokrati och mänskliga rättigheter. Att upprätta återtagandeavtal är något vi stöder, men det räcker inte som villkor för att få visumlättnader. Kostnaden på är inte heller försvarbar med tanke på att resultatet i framför allt södra grannskapet varit så gott som obefintligt i alla länder utom . I översynen av grannskapets budget bör det övervägas att bistånd till södra grannskapet blir mer fokuserat på att bidra till bättre villkor för flyktingar och att vissa medel omdisponeras till att bidra till flyktinghjälp i länder utanför grannskapet, exempelvis i närområde med tanke på nuvarande flyktingkris. I detta anförande instämde , Per Klarberg, och (alla SD). utlåtande berör förslaget till översyn av EU:s grannskapspolitik som har presenterats av kommissionen och EU:s så kallade höga representant för utrikesfrågor . Grannskapspolitiken berör EU:s relationer till länder både öster och söder om . utgångspunkt när det gäller EU:s relationer, precis som när det gäller relationer till närområdet, är att relationerna måste styras av arbetet för mänskliga rättigheter, för fred och för demokrati, inte av snäva egenintressen. Utgångspunkten måste vara att försvara varje lands och varje folks rätt att självständigt göra sina politiska vägval. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Översyn av den europeiska grann-skapspolitiken I det östra grannskapet ser vi hur ett flertal länder är satta under ett starkt tryck från . Det är ett som försöker begränsa ett flertal länders nationella självbestämmande och rätt att göra sina politiska vägval. EU:s svar måste vara att värna det fria ordet och den fria debatten, att värna det civila samhället och demokratin, varje lands suveränitet och varje folks självbestämmande. Vi måste också se att när det gäller de mänskliga rättigheterna är situationen fortfarande allvarlig i delar av det östra grannskapet och att situationen skiljer sig från land till land. Här måste vi vara tydliga, och vi måste vara konsekventa, oavsett om det handlar om attacker på prideparader i , om det handlar om våld mot demonstrationer i , om det handlar om straffrihet i eller om det handlar om politiska fångar i och . I de delar som berör östra partnerskapet står på det stora hela bakom utskottets utlåtande, men vi har en rad frågor som vi vill lyfta upp med anledning av EU:s relation till det södra grannskapet, där vi ser ett mycket tydligt behov av att driver på för en i grunden förändrad grannskapspolitik. Den arabiska våren synliggjorde tydligt hur män och kvinnor i och drömde om ett liv i frihet och att de med stort mod var beredda att stå upp för sina grundläggande mänskliga rättigheter. Den arabiska våren synliggjorde också EU:s dubbelmoral i relationen till regionens auktoritära regimer. De regimer som kritiserades var regimer som EU hade nära relationer med. Det var ett omfattande politiskt samarbete med diktaturerna i , och . I arbetet med att stänga EU:s gränser för flyktingar var flera av regionens mest auktoritära regimer nära allierade. När det kom till handel och vapenexport var man beredd att blunda för brott och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Efter den arabiska våren sa man från EU:s sida att det fanns en vilja att göra ett omtag av den förda politiken. Man skulle sätta frågor om demokrati och mänskliga rättigheter högst upp på dagordningen och göra upp med den dubbelmoral som tidigare hade funnits i relation till och . Man talade om en mer-för-mer-princip, att demokratiska framsteg skulle belönas. Tyvärr ser vi fortfarande alldeles för ofta det rakt motsatta. Vi har inte sett någon verklig förändring av grannskapspolitiken, och vi saknar en verklig politisk vilja från EU:s ledning att sätta mänskliga rättigheter, fred och demokrati främst. När auktoritära regim under al-Sisi dömer hundratals oppositionella till döden i massrättegångar är protesterna få och lågmälda från EU:s sida. inskränks pressfriheten i , och människor i döms till i fängelse för deras Facebookstatus. EU:s utrikestjänst skriver att relationen till kungadömet är excellent. Här kan vi snarare tala om en mer-för-mindre-princip. Trots att fortsätter att ockupera och sabotera varje försök som har gjorts från FN:s sida att hitta en fredlig lösning på konflikten har EU fortsatt att förhandla om ett deep and comprehensive free trade agreement med . Om avtalet skulle komma på plats skulle det bli det mest omfattande handelsavtalet som EU har med något land runt . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Översyn av den europeiska grann-skapspolitiken Det är i sammanhanget glädjande att har beslutat att annullera ett av EU:s handelsavtal med , men det är också sorgligt talande att det är juristerna i , inte den politiska ledningen för , som står upp för folkrätten. När regering i gång på gång deklarerar att man inte vill se en tvåstatslösning, att man inte vill erkänna rätt att existera, svarar EU med en politik som på många sätt kan beskrivas som business as usual. I relationen till regionen prioriterar EU fortfarande handel och goda politiska relationer före mänskliga rättigheter. ser man inga som helst problem med att samarbeta med djupt auktoritära regimer eller att sätta in militära medel i sina försök att förhindra människor från att utöva sina grundläggande mänskliga rättigheter, nämligen att få söka asyl. är ett sådant exempel i detta sammanhang. ingår inte i det södra grannskapet, men det blir ett exempel på denna politik när EU, inklusive , är berett att betala ut mångmiljonbelopp till för att ska hindra flyktingar att ta sig över , där vi har sett hur president för framåt i en alltmer auktoritär riktning. anser i ljuset av den arabiska våren och i ljuset av den utveckling vi ser i och att det finns stora behov av att i grunden förändra grannskapspolitiken. Tyvärr innebär det förslag som kommissionen har presenterat inte på något sätt de reformer vi har eftersträvat och efterfrågat. Därför vill jag avsluta med att yrka bifall till reservation 2. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut i utrikesutskottets utlåtande och avslag på reservationerna. I då EU:s grannskapspolitik prövas är det viktigt och välkommet att det skett en översyn som därmed till stora delar tagit hänsyn till rådande förutsättningar avseende relationerna mellan EU och grannländerna. Läget i och är väl bekant, och det finns stora utmaningar och även möjligheter till större EU-närvaro och samverkan för att utveckla strävanden efter demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Det handlar naturligtvis om frivillighet från berörda länder och även om ett stort ansvarstagande utifrån dagens rådande kontext med bland annat kraftigt ökad migration. Läget runt är alarmerande, och i all dess helhet krävs därför en stor tydlighet från EU att i dialog med berörda länder såväl ställa upp förväntningar som bidra med kompetens och erfarenheter för att lindra den mänskliga nöden samt motverka den organiserade brottsligheten. Grannskapspolitiken med det östra partnerskapet har varit i fokus . Situationen i är i ett bräckligt läge. som det finns starka krafter i och i parlamentet som arbetar progressivt med att skapa väl fungerande lagar och myndigheter pågår alltjämt konflikten i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Översyn av den europeiska grann-skapspolitiken Trots att det råder vapenstillestånd förekommer nästan skärmytslingar. står vid ett vägval och är i någon mening mitt emellan två block - EU och naturligtvis . Huvuddelen av befolkningen vill närma sig EU, men det finns grupper inom landet som vill närma sig också. EU måste därför med oförminskad kraft möta på alla plan, bistå med fler observatörer i krigsområdet, bidra till att den politiska utvecklingen följer Köpenhamnskriterierna, utöka handeln och visa att fungerande demokratier tar tid att utveckla men att det är högst möjligt. Situationen i bör naturligtvis också nämnas. Läget är kanske något bättre . frigav politiska fångar i samband med valet. Fredssamtalen kring hölls i . Valet var till vissa delar okej, men det finns fortfarande rätt allvarliga brister, inte minst gentemot oppositionen som undanhölls såväl rimliga möjligheter att medverka i valet som att få inblick i hur till exempel valresultaten blev för de olika oppositionspartierna. får vi konstatera att den sista diktaturen i kanten av skakas av en sviktande ekonomi. Det är ett läge där man både vill närma sig EU och tvingas vara beroende av . En viktig faktor för att demokrati ska uppnås är att de olika oppositionspartierna enas kring gemensamma mål för att uppnå demokrati. En splittrad opposition skapar bara större utrymme för diktaturen. På vårkanten bestämmer EU återigen om det ska ske lättnader i sanktionerna mot . Det är också angeläget att ENP har fokus på säkerhetspolitiken.