bet · H301SfU1 · 2015-12-04 00:00:00 — och (båda SD) begär i motion 2015/16:2869 yrkande 1 ett tillkännagivande om att lagstifta om krav på uppehållsrätt för utbetalning av stöd från . Motionärerna anser att laglig vistelse i landet ska krävas för att utbetalningar från socialförsäkringssystemet ska få göras. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en lagstiftning för att möjliggöra återkrav när bidrag betalats ut felaktigt. Motionärerna anser att har bristande kontroll över utbetalningar till vissa EU-medborgare och att myndigheten inte kan återkräva bidrag även om de har grundats på handlingar som varit falska. I motionens yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en generell justering av lagstiftningen för att undvika fusk. I flera motioner begärs tillkännagivanden om att slopa karensdagen för lärare, fritidspedagoger och förskollärare som arbetar inom grund- och förskolan. Sådana yrkanden framställs i kommittémotion 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 8, kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 26, motion 2015/16:11 av (SD) och motion 2015/16:61 av och (båda SD). Motionärerna framhåller bl.a. att denna personal löper en avsevärt större risk att smittas av vanliga infektionssjukdomar på sin arbetsplats än de flesta andra yrkesgrupper. Vidare anför de att barn inte bör vistas tillsammans med sjuk personal. I motion 2015/16:2381 av (C) begärs ett tillkännagivande om att införa sjukpenninggrundande dagar för vård av närstående () på liknande sätt som för vård av barn (VAB). Motionären anser att ska kunna användas t.ex. för besök på sjukhus eller vårdcentral eller för att vara hemma och vårda sin närstående vid annan sjukdom än sådan sjukdom som berättigar till närståendepenning. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2015/16:2509 yrkande 1 ett tillkännagivande om utformningen av socialförsäkringssystemet och målet med sjukförsäkringen. Motionärerna anser bl.a. att socialförsäkringssystemet ska garantera en större del av inkomstbortfallet med obligatoriska försäkringar som ger utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Självrisker ska kombineras med högkostnadsskydd. Nivåerna på ersättningarna ska utformas så att den enskilde får stöd och stimuleras till återgång till arbetslivet. Vidare begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv. Motionärerna framhåller bl.a. att detta måste ses som en integrerad del i arbetet med att minska sjukfrånvaron och även ses i ett långsiktigt och brett perspektiv. Det räcker således inte med att bara fokusera på arbetsplatsen. Det behövs en politik som bidrar till att minska stressen och som skapar goda förutsättningar för en förbättrad folkhälsa. Slutligen begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att utreda frågan om hur ett system med dagar för vård av förälder (VAF) skulle kunna utformas. Sådana dagar skulle kunna tas ut när en äldre anhörig, närstående eller vän behöver hjälp för att kunna besöka läkare eller tandläkare eller hjälp med något annat viktigt. Även i kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 39 begärs ett sådant tillkännagivande. (S) begär i motion 2015/16:600 ett tillkännagivande om åtgärder för minskad sjukskrivning och psykisk ohälsa. Motionären anför att för att kunna minska sjukskrivningstalen och förebygga ohälsa behövs en helhetssyn på personers situation. Regeringen bör återkomma med förslag om förebyggande åtgärder. I motion 2015/16:2386 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om barn som faller mellan stolarna. Motionärerna anför att ungdomar kan bli felplacerade till särundervisning och då få aktivitetsersättning för förlängd skolgång. De går miste om den skolgång och utbildning de egentligen har haft rätt till och blir därmed utestängda från högre utbildningar. Detta försämrar utsikterna för dem att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Vidare står de utan möjlighet till ekonomisk ersättning eftersom de inte bedöms ha nedsatt arbetsförmåga i så stor utsträckning att aktivitetsersättning kan utgå efter skoltiden. Regeringen bör därför se över hur dessa personer kan stöttas och hjälpas. och (båda MP) begär i motion 2015/16:1371 ett tillkännagivande om att undanröja gränshinder inom socialförsäkringen. Motionärerna framhåller att av de gränshinder som har redovisats i Parlamentariska socialförsäkringsutredningens delbetänkande (SOU 2011:74) och av är många fortfarande inte åtgärdade. I motion 2015/16:2800 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om en utredning som på djupet undersöker vilka konsekvenser ett system med basinkomst skulle få i . Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har anfört att stora reformer och omorganisationer är komplicerade, långsamma och dyrbara och att de alltid innebär oförutsedda risker. Utredningen anser att socialförsäkringarnas grunder är väl utformade och anpassade till svenska förhållanden. Vidare har utredningen ansett att landstingen inte bör medfinansiera sjukförsäkringens kostnader. Däremot kan stimulanser till landstingen, med rätt utformning, vara ett verkningsfullt medel för att utveckla processen för återgång i arbete. Utskottet förutsätter att regeringen regelmässigt överväger olika åtgärder för att finna långsiktiga och konstruktiva lösningar för sjukförsäkringen som kan minska kostnadsökningen och stärka försäkringen. När det gäller frågorna om ett friare val av sjukförsäkringsleverantör och ett samordnat kostnadsansvar för sjukvård och sjukförsäkring har Parlamentariska socialförsäkringsutredningen uttalat att de fördelar som kan uppnås med grundläggande strukturella reformer kan nås genom en utveckling av de nuvarande försäkringsmodellerna. Regeringens beredning av utredningens ståndpunkter bör avvaktas. Utskottet anser inte att kan åläggas att underrätta försäkringsbolag om att utbetalningarna av ersättning till en försäkrad har upphört eller minskats. Det torde åligga den försäkrade att göra detta och försäkringsbolaget att informera den försäkrade om denna skyldighet. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit att målet för sjukfrånvaron även fortsättningsvis bör vara att den är långsiktigt stabil och låg och i nivå med jämförbara länder. En bred politisk överenskommelse bör enligt utredningen lägga fast hur målet ska utvecklas och preciseras. Överenskommelsen bör också klargöra vilka parter som ska ha ansvar för att målet nås. Detta arbete bör inledas . Tills vidare föreslår utredningen dock att sjukpenningtalet används som referensmått, och det bör inte överstiga nivå. Motionerna 2015/16:273 (M), 2015/16:1669 (M), 2015/16:240 (M), och 2015/16:1951 (M) yrkande 1 avstyrks med det anförda. Utskottet har inget att invända mot den grundsyn på sjukförsäkringen som redovisas i motion 2015/16:2509 (KD) yrkande 1, men anser inte att det finns skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Motionen avstyrks därmed. Utskottet anser inte att en sådan basinkomst som föreslås i motion 2015/16:2800 (MP) bör införas. Därmed avstyrks motionen. Straffsatsen vid uppsåtliga grova bidragsbrott är fängelse i lägst och högst . Straffet i för grovt bedrägeri är fängelse i lägst och högst . I proposition 2006/07:80 Bidragsbrottslag angavs att till skillnad från andra typer av bedrägerier är det svårt att se att det på detta område skulle kunna förekomma gärningar med ett så högt straffvärde som fängelse . Mot denna bakgrund bestämdes straffmaximum till fängelse . Som motionärerna framhållit kan bidragsbrott numera innefatta brott i organiserad form och gälla , t.ex. när det gäller förmånen assistansersättning. Det kan därför diskuteras om inte straffskalan för grova bidragsbrott bör motsvara den för bedrägeri enligt . Utskottet är inte berett att föreslå att gör ett tillkännagivande utan förutsätter att regeringen överväger frågan. Därmed avstyrks motion 2014/15:2881 (M). Socialförsäkringen omfattar alla personer som bor eller arbetar i . En person som har sin verkliga hemvist i anses vara bosatt här. Generellt anses alla personer som bosätter sig i vara bosatta i landet om man kan anta att vistelsen kommer att vara längre än . Personer som är bosatta i och som flyttar från landet anses fortfarande vara bosatta i om det kan antas att vistelsen utomlands kommer att vara kortare än eller motsvara . En konsekvens av införandet av det s.k. rörlighetsdirektivet var att bedömningen av vistelsebegreppet i förhållande till rätten till socialförsäkringsförmåner ändrades. Varken förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen eller den tidigare gällande förordning (EEG) nr 1408/71 förutsätter att vistelsen ska vara laglig för att en person ska anses omfattad av ett lands socialförsäkringssystem eller för att en person ska ha rätt till förmåner. Frågan kommer att behandlas i utredningen social trygghet i en internationell värld (dir. 2014:109). Resultatet av utredningen bör avvaktas. Motion 2015/16:2869 (SD) yrkandena 1–3 avstyrks därmed. Utskottet anser inte att karensdagen ska tas bort för personal som arbetar i skolor, förskolor m.m. Även denna personal kan smittas utom arbetssituationen. Fråga uppstår också vilka sjukdomar ett sådant undantag skulle kunna omfatta. Vidare medför det allmänna högriskskyddet att antalet karensdagar är begränsat till tio . Motionerna 2015/16:11 (SD), 2015/16:61 (SD), 2015/16:476 (SD) yrkande 8 och 2015/16:3095 (SD) yrkande 26 avstyrks med det anförda. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till när-ståendepenning för tid då han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt vissa bestämmelser i social-försäkringsbalken. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslag om en utökad möjlighet till ersättning för vård och annat stöd till föräldrar eller andra närstående. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:2381 (C), 2015/16:2509 (KD) yrkande 13 och 2015/16:2568 (KD) yrkande 39. När det gäller det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar anser utskottet att arbetsgivaren har en central roll både vad avser att förebygga sjukfrånvaro och i fråga om anställdas rehabilitering vid sjukdom. Att arbeta för och värna en god arbetsmiljö, och därigenom förebygga sjukfrånvaro, är centralt. Utskottet noterar att regeringen har inlett samtal med arbetsmarknadens parter för att diskutera både den stigande sjukfrånvaron och vilka åtgärder som kan vidtas för att vända utvecklingen. Utskottet anser inte att bör göra tillkännagivanden med anledning av motionerna 2015/16:600 (S) och 2015/16:2509 (KD) yrkande 2. Motionerna avstyrks därmed. Arbetet med att avlägsna gränshinder i handlar om att skapa ett öppnare . Det ska vara möjligt att flytta, pendla, studera och driva företag över gränserna i utan att man riskerar att hamna i en gråzon eller hindras av otydliga lagar och regler. I samband med 65:e session undertecknade de nordiska statsministrarna en gemensam deklaration om att bekämpa gränshinder i . De är eniga om att arbetet med att bekämpa gränshinder för att skapa jobb och tillväxt i är en av det nordiska samarbetets viktigaste utmaningar. Detta gäller inte minst det gemensamma behovet av att hjälpa unga människor in på arbetsmarknaden. En ny organisation, , med en ny strategi- och handlingsplan, startade . , Nordic Innovation, , Hallå , Grensetjänsten och Öresunddirekt är några av aktörerna som arbetar för att uppnå ett gränslösare . Utskottet konstaterar att det finns en stark vilja att hantera gränshinder i och att arbetet således fortskrider. Utskottet anser inte att behöver göra ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Motion 2015/16:1371 (MP) avstyrks därmed. Utskottet noterar att personer som felaktigt har placerats i särskola och är berättigade till aktivitetsersättning kan kompenseras genom skadestånd. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan och vid behov lämnar förslag till . Motion 2015/16:2386 (S) avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. trygghetssystemen för företagare och studerande, e-inkomst, utökade kontrollstationer inom sjukförsäkringen och en webbportal för arbetsgivare. Jämför reservationerna 5 (M, C), 6 (C, KD), 7 (C), 8 (C), 9 (C), 10 (L), 11 (KD), 12 (C) och 13 (KD). Enligt sjuklönelagen (1991:1047) har arbetstagare av ett sjukfall rätt till sjuklön från arbetsgivaren. För i sjuklöneperioden betalas ingen ersättning (karensdag). För de återstående dagarna behåller den anställde av lönen och andra anställningsförmåner. Antalet karensdagar är begränsat till tio (allmänt högriskskydd). För en arbetstagare som lider av en sjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder med sjuklön kan besluta om ett s.k. särskilt högriskskydd. Då betalas sjuklön ut för , och arbetsgivaren får ersättning från sjukförsäkringen. Vidare gäller ett utökat särskilt högriskskydd för den som har en sjukdom som medför risk för en eller flera längre sjukperioder . Även i dessa fall får arbetsgivaren ersättning från sjukförsäkringen. Däremot betalas inte sjuklön ut för karensdagen. gäller att en arbetsgivare för ett kalenderår ska få ersättning med högst för sin sjuklönekostnad till den del den överstiger – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad uppgår till högst – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad överstiger 3 men inte – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad överstiger 6 men inte – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad överstiger 12 men inte , och – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad överstiger . Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att få tills vidare för eget arbete, antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). För rätt till sjukpenning krävs att den försäkrade har en SGI som uppgår till av prisbas-beloppet. Vid beräkning av SGI bortses från inkomster som överstiger 7,5 pris-basbelopp (). I avvaktan på införandet av en s.k. historiskt beräknad SGI reduceras den vid utbetalning av dagersättningar genom att inkomsten multipliceras med talet 0,97. För en person som bedriver näringsverksamhet i form av ett aktiebolag beräknas SGI på den lön som tas ut från bolaget. Personen likställs således med en anställd. Det innebär också att när han eller hon blir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklön. När det gäller personer som bedriver näringsverksamhet som fysisk person i form av bl.a. enskild firma eller handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknas SGI med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten. Under ett företags uppbyggnadsskede ska SGI motsvara minst vad en anställd skulle få för ett liknande arbete. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen gäller inte en egenföretagare, utan företagaren får, med undantag för karenstiden, sjukpenning från även . Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är . Det finns dock möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller . Ju längre karenstid, desto lägre blir sjukförsäkringsavgiften. En näringsidkare som har fyllt kan inte byta till en kortare karenstid. Efter sjuklöneperioden betalar sjukpenning vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Sjukpenning utges med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Enligt den s.k. rehabiliteringskedjan gäller att , vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt, ska beakta om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller ett annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder den anställde. Från och med dag 91 i sjukperioden ska det även beaktas om den försäkrade kan försörja sig efter en omplacering till ett annat arbete hos arbetsgivaren. Från och med dag 181 ska det dessutom, om det inte finns särskilda skäl som talar mot det eller det i annat fall kan anses oskäligt, beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller genom ett annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Sjukpenning på normalnivån (av SGI x 0,97) betalas ut inom en ramtid av . Om den försäkrade har en allvarlig sjukdom lämnas sjukpenning på normalnivån under ram-tiden. på normalnivån kan en försäkrad få sjukpenning på fort-sättningsnivån (av SGI x 0,97) i . Sjukpenning på fortsättningsnivån kan dock lämnas för ytterligare dagar, bl.a. om den försäkrade är intagen på sjukhus eller på grund av sjukdom får omfattande vård utan att vara intagen på sjukhus, om en återgång i arbete eller ett deltagande i arbetslivsintroduktion () hos Arbetsförmedlingen skulle medföra en risk för allvarlig försämring av den försäkrades sjukdom eller det på grund av sjuk-dom skulle vara oskäligt att inte betala sjukpenning. För personer som har fått maximalt antal dagar med sjukpenning finns arbetsmarknadsprogrammet . Målet är att den som har deltagit i programmet ska få sitt behov av stöd för återgång i arbete utrett. Introduktionen kan som längst pågå . Den som studerar och vars arbetsinkomst minskar eller upphör kan få behålla sin SGI . Det gäller om han eller hon studerar och finansierar sina studier med studiestöd, studerar inom det egna yrkesområdet, vårdar barn som är , gör ett kortare avbrott i yrkeslivet eller får utbildningsbidrag för doktorander. En försäkrad som studerar utan att ha studiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander kan i vissa fall ändå omfattas av SGI-skydd. Dels gäller att den som är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkesområdet har SGI-skydd , dels att den som inte är ledig från sin anställning men ändå studerar inom sitt eget yrkesområde har SGI-skydd under högst . Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsförhållandena anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetsgivaren ska vidare se till att det i hans eller hennes verksamhet finns en arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet som är lämpligt organiserad för att fullgöra de uppgifter som arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen och socialförsäkringsbalken. Arbetsgivaren ska svara för att de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering vidtas. Det innebär t.ex. att utreda vilka rehabiliteringsåtgärder som kan vara möjliga att vidta på arbetsplatsen. har ett samordnings- och tillsynsansvar för rehabilitering som bl.a. innebär att se till att rehabiliteringsbehov upptäcks tidigt och utreds närmare och att följa rehabiliteringen så att initiativ kan tas till insatser utan onödig fördröjning. Stöd ska ges för att underlätta den försäkrades kontakter med andra rehabiliteringsorgan. Vidare inbegrips i ansvaret att se till att arbetsgivare fullgör sina åligganden i rehabiliteringshänseende. I partimotion 2015/16:3225 av m.fl. (M) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att se över trygghetssystemen för egen- och småföretagare för att det ska bli enklare att kombinera företagande med familje- och vardagsliv. Motionärerna framhåller att de sociala skyddsnätens utformning, t.ex. föräldraförsäkringen, innebär att egenföretagare har sämre tillgång till grundläggande stöd än en person som är anställd. (M) begär i motion 2015/16:1931 ett tillkännagivande om möjligheten att göra en översyn av trygghetssystemen för företagare. Motionären anser att trygghetssystemet för företagare bör vara lika oavsett verksamhetsform och stärkas när det gäller SGI, sjukpenning, tillfällig föräldrapenning, pension och förmåner vid arbetslöshet. I motion 2015/16:1542 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över tidsgränsen för att ändra karensvillkoret för företagare som fyllt . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om möjligheten att ge och andra i sammanhanget relevanta myndigheter i uppdrag att uppmärksamma företagare på förändringar som berör deras verksamhet. Dessa myndigheter bör informera företagaren innan förhållanden ändras på grund av t.ex. tidsgränser. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2015/16:2431 yrkande 9 ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av föräldraförsäkringen för att regelverket ska kunna bli mer flexibelt och bättre anpassat till föräldrar som driver egna företag. Motionärerna anser att regler inom föräldraförsäkringen som gäller för anställda så långt som möjligt ska gälla för företagare, inklusive kombinatörer, oavsett företagsform. och (båda C) begär i motion 2015/16:3002 ett tillkännagivande om att se över och ändra systemet för beräkning av SGI så att egenföretagande som försörjningsform inte missgynnas. Exempelvis skulle SGI kunna beräknas anställning oavsett om hen blivit företagare. I kommittémotion 2015/16:2400 av m.fl. (C) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att förbättra det ekonomiska skyddet under uppbyggnadsskedet för företagare och uppdragstagare. Motionärerna pekar på att Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag till förbättringar för företagare och uppdragstagare innefattar bättre ekonomiskt skydd under uppbyggnadsskedet. (FP) begär i motion 2015/16:1111 ett tillkännagivande om att avskaffa arbetsgivarnas sjuklöneansvar. Motionären anför att företagen bär bördan för skador och sjukdomar som i huvudsak uppkommer utom arbetsgivarens kontroll. Detta drabbar småföretagen hårdast eftersom varje sjukperiod i ett litet företag innebär ett svårt avbräck i verksamheten. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 16 och motion 2015/16:892 (KD) av begärs tillkännagivanden om att utreda möjligheten för personer som startar egna företag att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet . I kommittémotion 2015/16:2509 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om förbättringar för småföretagare i socialförsäkringssystemet. Motionärerna framhåller att Parlamentariska socialförsäkringsutredningen i sitt slutbetänkande föreslår flera förbättringar för företagare när det gäller trygghetssystemen, bl.a. att egenföretagares SGI under uppbyggnadsskedet bör förlängas från 24 månader . och (båda S) begär i motion 2015/16:609 ett tillkännagivande om företagare och trygghetssystem. Motionärerna anser att olika företagsformer ska ha lika regler i trygghetssystemet. I motion 2015/16:413 av (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av en reform som innebär att alla studerande ska kunna skydda sin SGI och få ersättning vid sjukdom vid studier på minst halvtid på utbildningar som är studiemedelsberättigade, oavsett om eleverna får studiemedel eller inte. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2015/16:2400 yrkande 15 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att som studerande kunna vara deltidssjukskriven i varierande grad och behålla studiemedlen. Motionärerna framhåller att genom att öppna för deltidssjukskrivning blir systemet mer flexibelt och färre studenter behöver falla mellan stolarna eller avbryta sina studier. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att utreda Studenthälsans och sjukvårdens ansvar för studenters rehabilitering och om att utbildningsanordnarens rehabiliteringsansvar bör förtydligas. I motion 2015/16:877 av (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga att se över nuvarande regler så att studenter och arbetstagare får samma villkor vid sjukskrivning. Motionären anför att vid sjukskrivning på deltid och därefter på heltid får studerande inte behålla sitt studiestöd utan står utan inkomst . m.fl. (S) begär i motion 2015/16:2343 ett tillkännagivande om villkoren för studenter vid sjukskrivning. Motionären anser att studenter bör kunna få sjukpenning efter 14 dagars sjukdom och även kunna vara sjukskrivna på deltid. Vidare bör lärosätenas studiesamordnare ha ett rehabiliteringsansvar. Övrigt om sjukpenninggrundande inkomst