bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — Det ger inflytande över det egna barnets skolgång. Barn är olika och har olika behov. Föräldrar måste därför ha möjlighet att välja bort en skola som man inte är nöjd med eller där deras barn kanske inte trivs. Vi vill dessutom att det ska finnas lättillgänglig och relevant information om alla skolor och om vilka fristående och kommunala utbildningar som erbjuds i kommunen, så att det blir lättare för föräldrar och elever att välja skola. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillsyn, punkt 13 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkandena 8 och 11 samt 2014/15:379 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:588 av (M), 2014/15:892 av (M) yrkande 1 och 2014/15:1921 av (M). Skolorna ska leva upp till ställda krav och leverera hög kvalitet på undervisningen oavsett vem som är huvudman. Kvaliteten är det viktigaste och Skolinspektionen fungerar som en kontrollinstans för detta. Det finns både fristående och kommunala skolor som är bra. Det finns också både fristående och kommunala skolor som är dåliga, och och Skolinspektionen behöver stärka kvaliteten i sin tillsyn och utveckling av dessa skolor. Den nationella inspektionen bör därför ställas om. läggs en större del av resurserna på att inspektera alla skolor lika mycket. I stället bör skolor med goda resultat och få kända problem inspekteras mer sällan, medan skolor med sämre resultat och större svårigheter bör inspekteras oftare och grundligare. En sådan ordning skulle använda Skolinspektionens kompetens bättre. Tillsynen av skolan bör ske utifrån en risk- och väsentlighetsanalys. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Karriäranställning m.m., punkt 14 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 9 och 2014/15:856 av (KD) och 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 1. Lärarna är nyckeln till att eleverna ska nå kunskapsmålen. För att lärarna ska kunna ta sitt pedagogiska ansvar måste rektorerna, kommunerna och de enskilda skolhuvudmännen ge lärarna goda förutsättningar att arbeta i enlighet med skolans styrdokument. Man måste visa tillit till lärarna och skolledarna. Olika arbetsformer och pedagogiska modeller passar olika elever. Med pedagogisk och organisatorisk frihet för den enskilda skolan ökar engagemanget, innovationskraften och därmed resultaten. Därför är det viktigt att skolan inte blir för likriktad. Lagar och regler ska fokusera på ramverken och resultaten och inte på hur skolorna i detalj ska uppnå resultaten. Det ska finnas ett stort utrymme för att använda resurser flexibelt och för entreprenad när det gäller särskilda kompetenser. Därför är det av största vikt att undvika en detaljreglering av skolornas arbete. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Karriäranställning m.m., punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:856 av (KD) och 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:2457 av i (C) yrkande 9. Duktiga lärare är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas resultat. Skickliga lärare ska därför ha en god löneutveckling under yrkeskarriären. Jag vill också fortsätta arbetet med att prioritera bland lärares uppgifter och ansvar för att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning. beslöt 2013 att införa ett system med karriärvägar för lärare i skolväsendet. De nya bestämmelserna trädde i kraft . efter att reformen hade införts visade det sig att skolhuvudmännen hade infört högst varierande system när det gäller kriterier för tillsättningen, preciseringen av arbetsuppgifter och varaktigheten i utnämningen av förstelärare. Antalet lektorer verkar fortsätta att minska. Vissa skolhuvudmän tycks anse att forskarutbildade lärare är onödigt. Det är därför viktigt att redan nu utvärdera reformen för att bättre anpassa den till ett system med många skolhuvudmän. Staten bör ges ansvar för att utforma kriterierna för förstelärare och lektorer och processen för deras tillsättning samt precisera och fastställa vilka arbetsuppgifter som innefattas i anställningen och med vilken varaktighet försteläraren eller lektorn anställs. har uttalat vikten av att ha lektorer i den svenska skolan. Utvecklingen har gått åt andra hållet och skolhuvudmännen har varit restriktiva eller negativa när det gäller att anställa nya lektorer. Det finns därför god anledning att skärpa kraven på skolhuvudmännen. Staten bör fastställa en norm för hur många lektorer det bör finnas i en gymnasieskola proportionellt sett. Det bör vara en självklarhet att åtminstone de studieförberedande gymnasieprogrammen har lektorer knutna till sig. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Läraryrket, punkt 15 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 34, 38 och 39 samt 2014/15:196 av (FP), 2014/15:198 av (FP), 2014/15:892 av (M) yrkande 3, 2014/15:1118 av och (SD), 2014/15:1122 av (SD), 2014/15:1920 av (M) och 2014/15:2487 av och (SD) yrkandena 1 och 2. Lärarna är nyckeln för att höja kunskapsresultaten. Det är därför oroande att läraryrkets status varit låg och att för få söker sig till läraryrket, även om antalet sökande har ökat . Andelen utbildade lärare i skolan ökar, men bristen på behöriga lärare är stor i vissa ämnen. Vi vill fortsätta arbetet med att höja statusen på läraryrket och rekrytera fler till lärarutbildningen, särskilt till bristområden. vill vi skapa fler vägar in i läraryrket för dem som redan har ämneskunskaper med hjälp av utbyggda kompletterande utbildningar. Lärare ska kunna koncentrera sig på undervisningen och man behöver göra mer för att minska administrationen. För att minska lärarnas administrativa börda vill vi ta bort obligatoriska individuella utvecklingsplaner i årskurs 4 och 5 när betyg i dessa årskurser införs. Bra lärare ska ha hög lön. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs också möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Samtliga riksdagspartier bör delta i de samtal om en nationell samling för läraryrket som regeringen avser att inleda med olika berörda aktörer om vad som kan göras gemensamt, på såväl nationell som lokal nivå, för att stärka och öka läraryrkets attraktivitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fortbildning, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:891 av (M) och 2014/15:33 av (SD), 2014/15:380 av (M) yrkande 3, 2014/15:893 av (M), 2014/15:2181 av m.fl. (S), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 10, 2014/15:2474 av (M) och 2014/15:2858 av (S). Hbtq-personer utsätts i betydligt större utsträckning för kränkande behandling, hot och våld än andra unga. För att alla ska kunna delta aktivt i undervisningen och fullfölja sin utbildning krävs en miljö som är trygg för alla och har en inkluderande värdegrund. Det är varje skolas ansvar och plikt att se till att alla elever som går på skolan kan ha den sexuella läggning och könsidentitet de vill utan att bli utsatta för utanförskap och våld. Livsfrågor som gäller relationer, sexualitet och identitet tar ofta stort utrymme i skolan, både under och vid sidan av undervisningstiden, men ofta är förståelsen för hbtq-frågorna liten. Man kan önska att lärarna och skolledningen har en större kunskap. Vi tror att man redan på lärarutbildningen måste bli bättre på att belysa hbtq-frågorna och att det sedan måste kompletteras med en kontinuerlig kompetensutveckling i arbetslivet. Det är viktigt att arbeta strukturerat och målmedvetet med kunskap om rätten till ett respektfullt bemötande av alla, både elever och skolpersonal. Regeringen bör vidta åtgärder för att stärka kunskapen och höja kompetensen kring hbtq-frågor i landets skolor. Fortbildning, punkt 17 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 10 och 2014/15:33 av (SD), 2014/15:380 av (M) yrkande 3, 2014/15:891 av (M), 2014/15:893 av (M), 2014/15:2181 av m.fl. (S), 2014/15:2474 av (M) och 2014/15:2858 av (S). För att möta mångfalden bland eleverna behöver skolan utveckla en större variation av undervisningsmetoder. För att nå full effekt måste tydliga strukturer på såväl nationell nivå som huvudmannanivå skapas för att sprida och implementera undervisningsmetoder som en integrerad del i kompetensutvecklingen av lärarna. Användningen av it i skolan måste integreras i arbetet. För att befästa den långsiktiga effekten krävs att metoderna utvärderas genom ökad professionsnära forskning. Den svenska skolan utsätts för kritik, men det görs också mycket bra. Det är viktigt att även de goda exemplen lyfts fram. Regeringen bör vidta åtgärder för att utveckla och sprida nya undervisningsmetoder. Utveckling av elevhälsan, punkt 19 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 32 och 2014/15:1412 av m.fl. (S) och 2014/15:2380 av (M). Vi vill stärka elevhälsan. En väl fungerande elevhälsa är viktig, inte minst för att motverka psykisk ohälsa. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Elevhälsogaranti, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2014/15:1865 av (KD) och 2014/15:2247 av (M). Vi anser att det bör införas en elevhälsogaranti. Den psykiska ohälsan bland ungdomar har ökat. Den nya skollagen ställer krav på en samlad elevhälsa med tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med specialpedagogisk kompetens. Vi vill skärpa kraven ytterligare och införa en elevhälsogaranti som ger varje elev rätt att få kontakt med elevhälsovården. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Samverkan i elevhälsoarbetet, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2014/15:1179 av (S) och 2014/15:2457 av i (C) yrkande 13. Vi efterfrågar tätare hälsosamtal och åtgärder mot mobbning. Skolan har en viktig uppgift i att förmedla kunskap om hälsa samt att tidigt fånga upp elever i olika typer av riskzoner för att motverka ohälsa och utanförskap. Under totalt sker hälsosamtalen bara vid fyra tillfällen trots att mycket händer i en ung människas liv. Tätare hälsosamtal i skolan kan fånga upp unga människors ohälsoproblematik . Hälsosamtal bör därför erbjudas oftare, förslagsvis , dvs. en fördubbling jämfört med . Överlag verkar de flesta barn trivas ganska bra med livet. har den psykiska hälsan bland unga försämrats . Andelen barn och ungdomar som anger att de är mycket friska minskar med åldern. Med åldern ökar också skillnaderna mellan könen, till flickornas nackdel. När mobbning flyttar ut på nätet måste samhällets hjälpinsatser för den som blir utsatt för mobbning flytta med. Ett samarbete mellan t.ex. polis, psykiatri och socialtjänst bör därför ha en bemanning dygnet runt på internet så att ungdomar lätt kan komma i kontakt med någon som kan fungera som stöd och ge vägledning i svåra situationer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Samverkan i elevhälsoarbetet, punkt 21 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 13 och 2014/15:1179 av (S) och 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 22. Vi vill att samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen ökar. För att ge eleverna goda förutsättningar att nå goda resultat är deras psykiska och fysiska hälsa viktig. Det bör ställas högre krav på kommunernas skolhälsovård och elevhälsoteam och det är angeläget att tillgången på skolsköterskor, skolläkare, kuratorer och psykologer är god. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Antal undervisningstimmar i idrott, punkt 23 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2014/15:2758 av m.fl. (M, FP, C, KD) och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 17 och 2014/15:119 av (M), 2014/15:147 av (M), 2014/15:270 av (M) och 2014/15:1493 av (M). Undervisningstiden för ämnet idrott och hälsa i bör utökas , dvs. elever får mindre tid för idrott och hälsa än trots att övervikt och fetma blivit vanligare. Med mer idrott i skolan skulle eleverna röra sig mer. Forskning pekar dessutom på att detta bidrar till bättre kunskapsresultat. Förslaget innebär att antalet timmar för ämnet blir fler än vad det har varit sedan infördes. För att kunna ha fler lektioner i idrott och hälsa bör tiden minskas i motsvarande grad för det som kallas elevens val. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fysisk aktivitet i skolan, punkt 24 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2014/15:291 av (M), 2014/15:1368 av (MP), 2014/15:1479 av och (M), 2014/15:1841 av (M), 2014/15:1845 av (M), 2014/15:2271 av och (M), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 12 och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 21. Vi vill införa en timmes rörelse i skolan eller på fritis. Andelen överviktiga barn har fyrdubblats . Andelen feta barn har ökat fyrfaldigt. Problem med övervikt och fetma uppstår allt tidigare i livet och fokus bör inriktas på att i så stor utsträckning som möjligt motverka att barn hamnar i övervikts- och fetmaproblematik. Vi vill verka för att främja mer rörelse i skolan eller på fritits. Förutom att detta kan bidra till bättre hälsa kan det också bidra till att fler barn klarar skolans kunskapskrav och kan gå vidare till gymnasiet. Undervisningen i idrott och hälsa har en viktig funktion eftersom den genom skolplikten når alla barn och unga, vilket är särskilt viktig mot bakgrund av att det finns unga som annars sällan eller aldrig rör på sig. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fysisk aktivitet i skolan, punkt 24 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2014/15:291 av (M), 2014/15:1368 av (MP), 2014/15:1479 av och (M), 2014/15:1841 av (M), 2014/15:1845 av (M), 2014/15:2271 av och (M), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 12 och 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 21. Vi vill utöka den schemalagda idrottsundervisningen till att innehålla något moment . Vikten av god hälsa och ökad rörlighet ska betonas. För att säkerställa att barnen i skolan får tillräckligt med motion bör fler idrottstimmar införas. Idrottsundervisningen bör dock vara organiserad så att den stimulerar till rörlighet och motion, snarare än till enbart tävling och prestation. I själva idrottsundervisningen bör skolan ha möjlighet att skilja flickor och pojkar åt, detta som ett led i att försöka minska den sneda betygsfördelningen mellan pojkar och flickor. Till stöd för detta finns bl.a. resultat från det s.k. som visar att barn och ungdomar som fick en timmes fysisk aktivitet förbättrade sina studieresultat, med störst skillnad för pojkarna. Andra positiva bieffekter av den ökade rörligheten var att koncentrationen, inlärningsförmågan, självförtroendet och den sociala förmågan ökade, som det kan ses som ett led i att bekämpa den ökande barnfetman. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fysisk aktivitet i skolan, punkt 24 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 12 och 2014/15:291 av (M), 2014/15:1368 av (MP), 2014/15:1479 av och (M), 2014/15:1841 av (M), 2014/15:1845 av (M), 2014/15:2271 av och (M), 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 21. Idrottsundervisningen bör utökas. Elevers psykiska och fysiska hälsa är avgörande för att elever ska kunna uppnå goda resultat i skolan. Här kan skolan och samhället bidra både genom att mer tid läggs på detta och att arbetsformer ses över. Studier visar att daglig fysisk aktivitet förbättrar elevernas fysiska och psykiska hälsa och har positiva effekter på lärandet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärande för hållbar utveckling, punkt 27 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2014/15:442 av (S) och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 26. Engagemanget för hållbar konsumtion ökar och de val vi som enskilda konsumenter gör i vår vardag spelar stor roll för miljön och klimatet. För att främja en ökad kunskap och förståelse vill vi se ett kunskapslyft för hållbar konsumtion. Ett sätt att nå dit är att ge hållbarhetsfrågorna större utrymme inom övriga ämnen i grund- och gymnasieskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärande för hållbar utveckling, punkt 27 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2014/15:442 av (S) och 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkande 1. Det är viktigt att stimulera elevernas miljömedvetenhet för att öka förståelsen för och förmedla vikten av ett hållbart och ekologiskt samhälle samt betydelsen av att bevara vår biologiska mångfald. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Uppföljning av lärande för hållbar utveckling, punkt 28 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1325 av (M). Vi anser att det bör utvärderas vilken effekt och vilka resultat styrdokumenten med betoning på lärande för hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande har fått för verksamheterna, alltifrån grundskola till högre utbildning. FN har beslutat om ett globalt handlingsprogram för lärande för hållbar utveckling, ett s.k. Global Action Programme om Education for Sustainble Development (ESD). I internationella sammanhang framställs ofta som en förebild då det gäller ESD. Detta beror med stor sannolikhet på att inriktningen mot lärande för hållbar utveckling finns inskriven i olika styrdokument på utbildningsområdet, alltifrån läroplanerna i förskolan till högskolelagen. antog regeringen dessutom en strategi för entreprenörskap på utbildningsområdet, en strategi som i många delar sammanfaller med syftet med lärande för hållbar utveckling. har emellertid brustit i uppföljningsarbetet när det gäller vilken eventuell effekt styrdokumentens formulering om ESD har fått på utbildning. Även uppdragen om entreprenöriellt lärande behöver följas upp. Vi behöver veta om styrningen fungerar och faktiskt leder utvecklingen i önskvärd riktning. Detta förslag ligger också i linje med förslag i utbildningsutskottets förstudie om bl.a. ESD och entreprenöriellt lärande (2012/13:RFR9). Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Entreprenöriellt lärande, punkt 29 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 14 och 2014/15:156 av (M), 2014/15:378 av (M) yrkande 1, 2014/15:1784 av (M), 2014/15:2011 av (M) och 2014/15:2381 av (M). Entreprenöriellt lärande ska vara ett naturligt perspektiv i hela utbildningssystemet. Det entreprenöriella lärandet främjar kompetensen att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Det handlar om att utveckla nyfikenhet, självtillit, kreativitet och mod att ta risker. Entreprenörskap i skolan är ett pedagogiskt förhållningssätt i klassrummet där arbetsformerna stimulerar fantasi och skapande. Inre drivkrafter och motivation är väsentligt för det entreprenöriella lärandet i alla åldrar. Samverkan med företag och organisationer på arbetsmarknaden ska vara ett kontinuerligt inslag i skolans verksamheter på alla nivåer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Genuspedagogik, punkt 30 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi ställer oss kritiska till stora delar av dagens genuspedagogik där utgångspunkten är att lärare och andra pedagoger bör övervaka barns beteende och styra deras val i en normbrytande riktning och problematisera varje könsnormativt uttryck. Vi vill se en avveckling av det skattefinansierade stödet till genuspedagogik och annan verksamhet där staten, med bas i mycket svagt vetenskapligt förankrade politiska teorier, försöker experimentera med eller ändra på våra barns och ungdomars beteendemönster och könsidentitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling och diskriminering, punkt 33 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 3 och 2014/15:177 av (C), 2014/15:438 av (S), 2014/15:894 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1301 av (SD), 2014/15:1468 av och (M) och 2014/15:2313 av (KD) yrkande 1. Eftersom skolan är central i arbetet för ett tolerant och öppet samhälle anser vi att skolornas likabehandlingsarbete tydligare ska omfatta samtliga relevanta hbt-frågor. Undersökningar om ungas psykiska ohälsa visar att hbt-personer i allmänhet och transpersoner i synnerhet mår sämre än genomsnittet. Att slippa diskriminering och kränkningar i sin vardag är en förutsättning för att dessa personer ska må bättre. Det är förbjudet enligt skollagen att diskriminera någon på grund av sexuell läggning eller könsidentitet, men lagens avsnitt om det förebyggande arbetet tar inte särskilt upp könsidentitet och könsuttryck. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolmat, punkt 34 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2014/15:1846 av (M) och 2014/15:2002 av (M).