bet · H201FöU11 · 2015-02-04 00:00:00 — Inför det nya inriktningsbeslutet har överbefälhavaren angett att det krävs för att leverera den förstärkning av den svenska försvarsförmågan som beställts av Försvarsberedningen. De medel som regeringen har som inriktning att anslå för att stärka den svenska försvarsförmågan är långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som vår tid ställer. Jag menar att de som regeringen har för avsikt att tilldela försvaret 2016–2020 inte ens kommer att räcka för att fylla de hål i ekonomin som försvaret redan dras med, än mindre för att stärka försvarsförmågan. I stället för att rusta upp försvaret bedömer jag att de aviserade anslagen kommer att tvinga Försvarsmakten till neddragningar. 2014/15:FöU11 RESERVATIONER Jag anser att den inriktning som det bör planeras för är att anslagen sammantaget, inklusive en kompensation för höjda ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten, bör höjas med –2020. anser därmed att inriktningen för försvarsanslaget bör vara att det ökar med 2016 och 2017 samt 2018–2020. Jag anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs om ekonomiska förutsättningar för försvarsbeslutet. 20.Försvarslogistik, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 45 och avslår motion 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 18. Vi anser att försvarets logistik aldrig i grunden får bli fredsställd. Den väpnade striden kräver ständigt närvarande logistik, och det duger inte att fredsställa försvarets bakre organisation. Vidare menar vi att det behövs mer materiel i garnisonernas förråd eftersom det med nödvändighet innebär förseningar att hämta från centrallagret. Centraliseringen av materielförråden har enligt vår bedömning gått så långt att verksamheten blir lidande när beställningar från centralförrådet måste väntas in. Därför bör det i stället finnas mer materiel ute på regementena. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att ta fram en optimal förrådsorganisation för Försvarsmakten. Vi anser att detta bör ges regeringen till känna. RESERVATIONER 2014/15:FöU11 21.Försvarslogistik, punkt 13 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 18 och avslår motionerna 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 45. Regeringen hänvisar i propositionen till Försvarsberedningen som konstaterat att materielsystemen inom försvarsområdet ofta är komplexa och högteknologiska och därmed mycket kostsamma, vilket innebär långsiktiga ekonomiska åtaganden för staten. Regeringen understryker därför betydelsen av en i sammanhanget ändamålsenlig materiel- och logistikförsörjning. I inriktningspropositionen slås fast att det behövs en justering av det pågående rationaliseringsarbetet när det gäller Försvarsmaktens och logistikverksamhet. Jag anser att det behövs mer än så. Reformeringen av Försvarsmaktens logistik har inte fått avsedd effekt vad gäller rationalisering, ordning och reda samt minskade kostnader. Jag föreslår därför att en utredning tillsätts med syftet att göra en genomgripande översyn av reformen. Detta bör ges regeringen till känna. 22.Cyberförsvar, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 6 och avslår motion 2014/15:FöU11 RESERVATIONER 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 6. Spridningen av informationsteknologi har varit en mycket viktig del i globaliseringen som knutit samman världen så att man har omedelbar tillgång till denna. Ny teknik har varit vital för ökad omvärldskunskap samt i spridandet av nya idéer, men informationsteknologin kan användas både för positiva och negativa ändamål. Spioneri och regelrätta cyberattacker över nätet har blivit vardag . Stormakterna med och i spetsen satsar stort på att bygga upp sina resurser för cyberkrigföring, spionage och övervakning. Detta har blivit extra tydligt med de pågående avslöjandena kring den amerikanska myndigheten () och dess övervakning av en stor del av internet. Militär underrättelsetjänst, terrorism och organiserad brottslighet kommer att använda sig av informationsteknologi i allt högre utsträckning, inte minst för att det är billigt och svårspårat och för att man når hela världen. Vi anser att detta gör det allt viktigare att vidta adekvata åtgärder för att skydda och försvara vitala nationella intressen mot cyberhot. Detta blir särskilt viktigt när större delen av samhället är helt beroende av en fungerande informationsteknologi. Särskilt viktigt är att skydda betalsystem, energiförsörjning och transporter. Rika länder kan förväntas skapa ”egna internet” som är avgränsade mot övriga datanätverk. Vi anser att regeringen bör undersöka möjligheten för ett nordisk-baltiskt säkert internet baserat på svenska mikrosatelliter. Satelliterna kan i ett sådant läge anses vara strategiska produkter och får då direktupphandlas. Av dessa skäl anser vi att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts om att bör skaffa sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar (aktiv cyberförmåga). 23.Cyberförsvar, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 6 och avslår motion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 6. RESERVATIONER 2014/15:FöU11 Det säkerhetspolitiska läget i har försämrats, men hotbilden behöver också breddas. Cyberhot är t.ex. ett eftersatt område. Jag instämmer i regeringens bedömning att grunden i en robust cyberförsvarsförmåga bör vara att kunna skydda samhällsviktiga funktioner och sådana system som är vitala för totalförsvaret mot antagonistiska it-angrepp från kvalificerade statliga eller statsstödda aktörer. Med tanke på vad som framkom i 2014:23 om informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen bör dock takten höjas i arbetet med att skydda samhällsviktiga funktioner och sådana system som är viktiga för totalförsvaret. Klimatförändringar är ett annat exempel på en hotbild som borde uppta en större plats i planering för krisberedskap. Klimatförändringarna är redan här, och kommer att påverkas kraftigare av dessa . Jag vill påminna om att den tidigare försvarsberedningen (Ds 2007:46) pekade ut just klimatförändringar som det allvarligaste hotet mot och omvärldens säkerhet. Behov av åtgärder för att klimatanpassa uppmärksammades 2007 i slutbetänkandet från Klimat- och sårbarhetsutredningen. Jag anser att bör tillkännage som sin mening att regeringen bör återkomma med konkreta och kostnadsberäknade förslag på hur man avser att förbättra skyddet av samhällsviktiga funktioner. 1.Tidigare krav på operativ förmåga, punkt 2 (FP) (FP) anför: Jag påminner om att regeringens förslag om kraven på operativ förmåga normalt har underställts för beslut. Så skedde exempelvis 2009 (bet. 2008/09:FöU10), 2004 (bet. 2004/05:FöU4) och 1999 (bet. 1998/:FöU5). Jag är den förste att medge att kraven på operativ förmåga behövde förtydligas i förhållande till hur Försvarsmaktens operativa förmåga beskrivits under den gångna inriktningsperioden. Försvarsmaktens operativa förmåga utgörs främst av dess krigsförband. Krigsförbanden måste vara bemannade, utrustade och samövade. Förmågan att använda dem på ett effektivt sätt förutsätter även att det finns planering. Regeringen ska enligt budgetlagen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Jag anser därför att det måste vara som beslutar om kraven på den operativa förmågan även under den kommande inriktningsperioden. Utvecklingen av Försvarsmaktens operativa förmåga måste redovisas för . Utskottet har tidigare framhållit att redovisningen bör ske i förhållande till beslut och inte i relation till det gångna årets uppgifter eller omvärldsbedömningar (2014/15:FöU3 s.11). Jag anser att utskottet även fortsättningsvis borde stå upp för att ska vara en fungerande och relevant kontrollmakt. Jag vill inte bidra till att begränsa makt och demokratiska kontrollfunktion över det svenska försvaret när vi står inför ett av vår tids svåraste och kanske viktigaste försvarspolitiska inriktningsbeslut. Jag anser att det ligger ett värde i att kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga beslutas av även fortsättningsvis och hade önskat att ett enigt utskott skulle ha ställt sig bakom den bedömningen. Att endast godkänner att de tidigare kraven på operativ förmåga ska upphöra vid utgången av 2015 och lämnar åt regeringen att besluta om förmågeutvecklingen under den kommande inriktningsperioden anser jag är otillfredsställande. 2.Ekonomiska förutsättningar för perioden, punkt 12 (M, C, KD) (M), (M), (M), (C), (M) och (KD) anför: I och med försvarsöverenskommelsen mellan , och samt Socialdemokraterna och tillförs försvaret extra den kommande försvarsinriktningsperioden – 2020. Genom denna breda uppgörelse finns ett starkt parlamentariskt stöd för ett höjt försvarsanslag och den garanterar en god genomförbarhet av beslutet. Det ger Försvarsmakten bättre förutsättningar att möta utmaningarna i en alltmer osäker omvärld. De 10,2 miljarderna är ett substantiellt tillskott även om en del går till höjda arbetsgivaravgifter för unga och ökade kostnader på grund av höjt avkastningskrav på . Tillskotten möjliggör ett antal åtgärder som stärker försvarets operativa förmåga. Åtgärderna utgår från de prioriteringar som Försvarsmakten redovisat i sina underlag inför försvarsbeslutet. –2020 får Försvarsmakten totalt . Skulle omvärldsläget fortsatt försämras kan dock ytterligare resursförstärkningar för försvaret bli aktuella under de kommande försvarsinriktningsperioderna efter 2020. För att redan nu kunna få ett grepp om de framtida utmaningarna ingår två viktiga instrument i försvarsöverenskommelsen: försvarsgruppen och en materielutredning. Som en del i försvarsöverenskommelsen ingår bildandet av en försvarsgrupp som utgörs av representanter för de fem partier som ingått överenskommelsen. Försvarsgruppens uppgift är att löpande följa upp och vårda överenskommelsen. Regeringen ska också samråda med försvarsgruppen när den person som ska utreda för- och nackdelar med försvarspolitiska samarbeten och medlemskap ska utses. Försvarsgruppen kommer att fungera som en mekanism för en kontinuerlig avstämning av omvärldsläget, dels att den inriktning som tas beslut om fullföljs. Det är en styrka att det nu kommer att finnas ett forum för uppföljning. Erfarenheterna från föregående försvarsbeslut visar att uppföljning och avstämning är centralt för att garantera att beslutets intentioner genomförs. I försvarsöverenskommelsen ingår vidare att en utredning för att se över materielförsörjningen ska tillsättas. Utredningen ska utarbeta förslag till hur materielförsörjningen kan prioriteras och effektiviseras och därmed hur den operativa förmågan ska kunna säkras och utvecklas . Försvarsmakten har pekat ut ett flertal större materielprojekt som behöver hanteras i perioden . är central för att lösa ut t.ex. Försvarsberedningens förslag om tio extra JAS Gripen E, anskaffning av en tredje ny ubåt och förmågan till långräckviddig precisionsbekämpning. Utöver dessa projekt finns en lång rad andra behov av att vidmakthålla och anskaffa olika materielsystem som t.ex. omsättning av den fasta sensorkedjan och ny sjömålsrobot. Det handlar om betydande belopp som uppkommer med anledning av materielbehoven framöver. Ska vi ta dessa på allvar betyder det att det måste finnas en öppenhet inför ytterligare tillskott under kommande inriktningsperioder, efter den femårsperiod vi tar beslut om 2015. Materielbehoven är också relaterade till omvärldsutvecklingen i stort. En fortsatt orolig omvärld kommer att ställa höga krav på ett starkt svenskt försvar som har tillgång till avancerad och modern materiel. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016-2020: 1.Riksdagen godkänner det mål för det militära försvaret som ska gälla (avsnitt 5.2). 2.Riksdagen godkänner att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat ska upphöra gälla vid utgången av 2015 (avsnitt 5.2). 3.Riksdagen godkänner det mål för det civila försvaret som ska gälla (avsnitt 5.6). 4.Riksdagen godkänner inriktningen för krigsförband i (avsnitt 6.3.1). 2014/15:3093 av m.fl. (V): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om allmän och lika värnplikt. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om frivilligorganisationerna. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen bör återkomma med konkreta förslag på hur detaljstyrningen ska minska och hur Försvarsmakten ska få ett tydligt inflytande över de resurser och processer som påverkar den operativa förmågan i krigsförbanden. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att Försvarsmakten bör få ett tydligt uppdrag att bistå samhället med såväl sjöräddning som brandbekämpning vid extraordinära händelser och naturkatastrofer. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen bör återkomma med konkreta och kostnadsberäknade förslag på hur man avser att förbättra skyddet av samhällsviktiga funktioner. 2014/15:3094 av m.fl. (FP): 1.Riksdagen avslår regeringens proposition 2014/15:109 Försvarspoli- tisk inriktning – försvar 2016–2020. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska förutsättningar för försvarsbeslutet. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att de ekonomiska anslagen sammantaget bör höjas med –2020, inklusive en kompensation för höjda ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om försvars- och säkerhetspolitiska särställning. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att placera en bataljonsstridsgrupp på vars stomme ska vara tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att samtliga gotlänningar i vapenför ålder ska erbjudas grundläggande militär utbildning. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att placera Robotsystem 70 på . 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om vikten av ökad ubåtsjaktförmåga och anskaffning av Seahawk. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att antalet flygtimmar måste öka. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att komplettera JAS Gripens beväpning med fler moderna jakt- och attackvapen. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om kustartilleri. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om utsjömineringar. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att omgående aktivera totalförsvarsplikten. 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen bör omsätta förslag i en proposition. 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om officersförsörjningen. 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att tillsätta en utredning för att göra en genomgripande översyn av logistikreformen. 2014/15:3095 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvaret i höstbudgeten bör tillföras det anslag som Överbefälhavaren anser vara det minsta tänkbara som det anges i budgetunderlaget till försvarsbeslutet (avsnitt 1). BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande målen för det militära försvaret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande uppgifterna för det svenska försva- ret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de övergripande målen för det civila försvaret ska vara de som anges i motionen (avsnitt 3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nationella krisledningen måste bli mer skyddad, redundant och övad (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bör avvecklas som egen myndighet och flyttas in i Totalförsva- rets forskningsinstitut (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör återupprättas en civilförsvarsmyndighet (av- tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att civilförsvarsstrukturen ska likna den militära med befälhavare på alla nivåer (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SOS Alarm bör omvandlas till en avdelning inom (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det svenska försvaret inte längre ska anses vara av modellen insatsförsvar utan i stället ska anses vara ett existensförsvar (avsnitt 4.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje brigad ska inhysas i ett militärområde (), att militärområdena ska delas in i försvarsområden och att försvarsom- rådena ska delas in i närskyddsområden (avsnitt 4.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska ha två och en halv meka- niserad brigad, två sjöstridsflottiljer, en ubåtsflottilj, sex stridsflygdi- visioner och en transportflygdivision (avsnitt 4.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska ha sju mekaniserade bri- gader, en stadsskyttebrigad, tre sjöstridsflottiljer, en ubåtsflottilj, tio stridsflygdivisioner och två transportflygdivisioner (avsnitt 4.3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arméns strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fältarméns taktiska mål (avsnitt 4.3.2). FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om territorialarméns taktiska mål (avsnitt 4.3.2). 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att avveckla polisens IED-förmåga (improviserad sprängladdning, improvised explosive device) och föra över den till Försvarsmakten (avsnitt 4.3.2). 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att Särskilda beredskapspolisen (SBP) bör återskapas med 1 500 civilpliktiga i länsvisa avdelningar (avsnitt 4.3.2). 20.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att underskottet i materielinvesteringar till 14 (IO 14) om först ska finansieras så att IO 14 realiseras innan vidare uppbyggnad av försvaret påbörjas (avsnitt 4.3.2). 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att den militära personalreserven ska beväpnas och övas som lätt infanteri (avsnitt 4.2). 22.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om marinens strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.3). 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om flottiljernas taktiska mål (avsnitt 4.3.3). 24.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att såväl mekaniserade brigader som amfibiebrigader ska repetitionsutbildas (avsnitt 4.2.1). 25.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om flygvapnets strategiska uppgifter (avsnitt 4.3.4). 26.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om stridsflygdivisionernas taktiska mål (avsnitt 4.3.4). 27.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att värnpliktsutbildning bör startas i mindre skala utan föregående utredning för att sedan öka till en selektiv nivå där alla förband blir försörjda (avsnitt 4.4). 28.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att försvarets logistik aldrig i grunden får bli fredsställt (avsnitt 4.5.2). Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:837 av Boriana (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av skyddsrum samt fördelningen av kostnadsansvaret mellan staten och fastighetsägaren. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2014/15:1128 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphandlingar av militär materiel framgent bör göras gemensamt av länder som ingår i försvarsalliansen. 2014/15:1192 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska läge i . 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den militära närvaron på och runt . 2014/15:2961 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör skaffa sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar (aktiv cyberförmåga) (avsnitt 3.3). 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en egen myndighet för psykologiskt försvar (avsnitt 3.4). 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Försvarsmaktens uppgifter (avsnitt 4). 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att geografiskt bör delas i sju militärområden på mark (avsnitt 5.4). 24.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att geografiskt bör delas i tre militärområden till havs (avsnitt 5.4). 25.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att varje militärområde bör delas i ett antal försvarsområden (avsnitt 5.4). 26.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att varje försvarsområde bör delas i ett antal närskyddsområden (avsnitt 5.4). 27.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att lätta infanteribataljoner bestående av delar av personalreserven ska rustas och repetitionsutbildas för uppgifter tillsam- mans med hemvärnet (avsnitt 5.5). 32.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel och om att en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 sedan kan använda undantagsregeln i EUF-fördragets artikel 346 på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri (avsnitt 6.6). 35.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast bör delta i sammanslagningar och