bet · H201MJU9 · 2015-03-20 00:00:00 — Enligt beslut ska därför regeringen göra en översyn av möjligheterna att undanröja den dubbla jakträtten och återkomma till med ett förslag i frågan. I översynen bör det presenteras förslag på hur man löser de situationer när det krävs kompensation (bet. 2010/11:MJU6, rskr. 2010/11:49). Landsbygdsminister uttalade vid en frågestund (prot. 2014/15:59) att tillkännagivandet om dubbelregistrering bereds av regeringen. Frågan om den dubbla jakträtten finns med bland de förslag som utskottet i ett tillkännagivande i inledningen av detta betänkande föreslår att regeringen ska utreda. Utskottet föreslår att motionerna 2014/15:101, 2014/15:1913 och 2014/15:2779 yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om funktionsnedsättning och jakt. Jämför reservation 10 (M, SD). Enligt motion 2014/15:461 av i (S) bör terrängkörningsförordningen (1978:594) ändras. beviljas dispenser av länsstyrelserna på olika sätt, och ofta är de tidsbegränsade till 3–. avser de en viss jaktmark, men ibland omfattar de hela län där personen i fråga själv får ansvaret att inte köra i känslig terräng. är skyldigt att göra en avreglering för att uppfylla från om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SÖ 2008:26). Enligt denna konvention ska bl.a. avskaffa lagar som diskriminerar personer med funktionsnedsättning. Eftersom personer med funktionsnedsättning inte har samma möjligheter som andra människor att röra sig i skog och mark bör dessa dispenskrav ändras. Terrängkörningsförordningen bör enligt motion 2014/15:1948 av (M) ändras för att göra det lättare för personer med funktionsnedsättning att delta i jakt. Jakt bedrivs i första hand i terräng och inte på väg. 20 § jaktförordningen medger dock att jakt i vissa fall får bedrivas från eller med användning av motordrivna fordon, t.ex. får vissa rörelsehindrade personer bedriva jakt på däggdjur. Dessa personer tvingas med nuvarande reglering, trots att jakten som sådan är tillåten, att söka dispens hos i varje enskilt fall mot förbudet att färdas med motordrivet fordon i terräng. Detta är inte rimligt. Enligt motion 2014/15:2409 av Finn m.fl. (M) bör det göras enklare för personer med funktionsnedsättning att få jaga. Ansökan om dispens lämnas till i det berörda länet. Dispensen omfattar olika stora markområden. I en del län gäller dispensen hela länet, medan dispensen i andra län gäller enbart på den egna jaktmarken. Dispensens giltighetstid är oftast maximalt . Sökt och beviljad dispens bör gälla för jakt med motordrivet fordon i hela . Terrängkörningsförordningen bör enligt motion 2014/15:2496 av m.fl. (SD) yrkande 7 reformeras för att jägare med funktionsnedsättning ska slippa byråkratiska hinder för att framföra motorfordon i terrängen i samband med jakt. Det vore önskvärt om en beviljad dispens kunde gälla för jakt med motordrivet fordon i hela . Enligt motion 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 12 bör dispens från terrängkörningslagen införas vid funktionsnedsättning. Att dispensen gäller ett visst markområde , , innebär för en person med funk-tionsnedsättning att han eller hon enbart kan jaga på det område han eller hon sökt för. En aktiv jägare med funktionsnedsättning kan ha ett stort antal dispenser. Det är önskvärt att en sökt och beviljad dispens gäller för jakt med motordrivet fordon i hela . Enligt motionens yrkande 13 bör ett generellt undantag från art- och habitatdirektivet och fågeldirektivets bestämmelser införas om möjligheterna att använda sig av ett motordrivet fordon vid funktionsnedsättning. I fråga om alla arter i art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet krävs det dispenser för att få jaga med hjälp av en fyrhjuling. behandling och kompletterande uppgifter Enligt 1 § terrängkörningslagen (1975:1313) är det som huvudregel förbjudet att köra i terräng med motordrivet fordon på barmark, på snötäckt skogsmark med plant- eller ungskog samt på snötäckt jordbruksmark. Inom de delar av fjällområdet som regeringen bestämmer är terrängkörning förbjuden även på annan mark (bet. 2013/14:MJU19). Enligt 12 § terrängkörningsförordningen (1978:594) har emellertid rätt att i enskilda fall ge dispens från förbudet mot terrängkörning om det finns särskilda skäl. En jägare med funk-tionsnedsättning har således möjlighet att ansöka om dispens hos från förbudet mot terrängkörning. I allmänna råd (NFS 2005:1) till 12 § första stycket terrängkörningsförordningen anges att funktionsnedsättning bör kunna vara ett särskilt skäl för dispens. Dispens bör dock inte regelmässigt ges enbart på grund av funktionsnedsättning och för vilken typ av körning som helst. Myndigheten bör i varje enskilt fall ta ställning till ändamålet med körningen och tyngden i den enskildes behov i förhållande till områdets känslighet och allmänna naturvårds- och friluftslivsintressen. Det är även enligt 31 § jaktlagen (1987:259) som huvudregel förbjudet att bedriva jakt från motordrivna fortskaffningsmedel. Motordrivna fortskaffningsmedel får inte heller användas för att söka efter, spåra, förfölja eller genskjuta vilt, för att hindra vilt att komma undan eller för att avleda viltets upp-märksamhet från den som jagar. I 20 § jaktförordningen (1987:905) finns dock ett generellt undantag för rullstolsburna personer med bestående funktionsnedsättning att bedriva jakt på vissa däggdjur från motordrivet fordon under förutsättning att motorn är avstängd. Enligt den dåvarande landsbygdsministerns frågesvar 2011/12:270 gjordes denna avgränsning med hänsyn till bestämmelserna om jakt från motordrivet fordon i EU:s fågeldirektiv (2009/147/EG) och EU:s art- och habitatdirektiv (92/43/EEG). Utöver det generella undantaget finns det möjlighet att i det enskilda fallet ansöka om dispens från förbudet att bedriva jakt från motordrivna fortskaffningsmedel (21 § jaktförordningen). På uppdrag av regeringen lämnade ett förslag till en strategi för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. För att bemöta de trender som finns och stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet föreslår i skrivelsen (NV-04173-13) ett etappmål med tillhörande åtgärder för följande tre centrala områden: anspråk på fjällområdet, förutsättningar för ett betespräglat fjällandskap samt terrängkörning. För att minska den negativa påverkan som terrängkörningen ger med skador på mark och vegetation samt buller och andra störningar för djur och människor, föreslås följande etappmål: har terrängkörningen på barmark och snö anpassats så att bullerstörning samt mark- och vegetationsskador förebyggts genom tystare fordon och kanalisering. Enligt uppgift från har skrivelsen remissbehandlats och kommer att beredas tillsammans med Miljömålsberedningens delbetänkande (SOU 2014:50) Med miljömålen i fokus. Även delbetänkandet har remissbehandlats. Enligt utskottets mening förefaller de nuvarande reglerna som har redovisats ovan väl avvägda, och utskottet föreslår därför inte någon åtgärd med anledning av motionerna 2014/15:461 (S), 2014/15:1948 (M), 2014/15:2409 (M), 2014/15:2496 (SD) yrkande 7 och 2014/15:2977 (M) yrkandena 12 och 13. , punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 14. Att inrätta nya myndigheter är en direkt budgetfråga. Vi konstaterar även att frågan om hur eventuella myndigheter ska organiseras och utvecklas är en fråga som hanteras av regeringen. Utredningsbetänkandet (2013:71) – jakt och viltförvaltning i en ny tid har remissbehandlats och utredningens remissvar bereds av regeringen. Vi kan konstatera att en majoritet av remissinstanserna har uttalat sig negativt om utredningens förslag. Därutöver har ett arbete redan initierats av regeringen för att förbättra samverkan mellan myndigheterna. Mot den bakgrunden anser vi att frågan kräver ytterligare beredning. Av den anledningen föreslår vi att motion 2014/15:2974 (C, M, FP, KD) yrkande 14 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Hållbar jaktpolitik, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2543 av (C) yrkande 1. I har vi en stor artrikedom och livskraftiga viltstammar. Möjligheterna som vår natur erbjuder med rekreation, motion och jakt innebär också ett stort ansvar att bruka och nyttja naturen på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Viltkött är klimatsmart. Det kan därför finnas skäl att förbättra möjligheterna till jakt som både kan säkra den biologiska mångfalden och ge förutsättningar för fler jobb i hela landet. Dessutom behöver vi se till att vi får mer klimatsmart mat på våra köksbord. Detta bör ges regeringen till känna. Miljöorganisationers talerätt m.m., punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2496 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2014/15:2534 av (M). Enligt 16 kap. § 13 ges ideella föreningar rätt att, om de uppfyller lagens kriterier, överklaga vissa domar och beslut som är kopplade till . Dessa föreningar är vanligtvis ideologiskt inriktade och kan ha en tydlig slagsida i en viss riktning. Bestämmelsen är problematisk och påverkar möjligheterna att bedriva en sund viltvård. Vi anser att regeringen bör utreda konsekvenserna av lagstiftningen och återkomma med förslag på hur lagstiftningen och tillämpningen kan förbättras. Det finns exempel på hur miljöorganisationer får bidrag för att aktivt motverka myndighetsbeslut, vilket är en orimlig ordning. får ett bidrag från för att processa om vargjakt i domstol och för att driva frågan i EU. Denna utbetalning bör upphöra. Detta bör ges regeringen till känna. Jakttider, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:75 av (SD) delyrkande 2 och 2014/15:170 av (M) och 2014/15:2378 av (M). Morkullejakten är en starkt förankrad jakttradition i som togs bort vid vårt inträde i EU. Jakten påverkar inte bestånd. Morkullan kan inte anses vara en särskilt skyddsvärd art som kräver extraordinära insatser. är det tyvärr som styr jakten på dessa arter. Regeringen bör arbeta för att få till stånd nya jakttider på morkulla och i förlängningen ta hem alla beslut om jakttider till riksdag. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2014/15:1067 av (M) i denna del, 2014/15:1248 av (M) yrkande 1 och 2014/15:2496 av m.fl. (SD) yrkande 2. Den nationella förvaltningsplanen för vildsvin innehåller information och rekommendationer om hur utfodring och åtling bör gå till. På vissa håll i landet saknas en mer övergripande bild av vildsvinsstammen och hur mycket utfodring och åtling som genomförs. Detta kan orsaka för stor utfodring, vilket gör det svårt att hålla vildsvinsstammen i balans. Vi föreslår att länsstyrelserna och viltförvaltningsdelegationerna får större möjlighet att inte bara ge rekommendationer utan också utfärda regionala bestämmelser, t.ex. för att reglera vilket avstånd till grannens mark som utfordring får ske på. Regler om utfodring och åtling är lämpliga att besluta om på regional nivå, eftersom situationen skiljer sig kraftigt åt runt om i landet. Att säkra den regionala förankringen är viktigt för att få acceptans för besluten. Regler om utfodring och åtling bör beslutas av berörda länsstyrelser och viltförvaltningsdelegationer för att få en god regional förankring. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2496 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:1067 av (M) i denna del, 2014/15:1248 av (M) yrkande 1 och 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 10. Vildsvinsstammen växer kraftigt i , och det är ett vilt som är mödosamt att förvalta eftersom det är ett nattaktivt och skyggt djur. På sina håll ger vildsvinen upphov till kostsamma skador på areella näringar varför det finns goda skäl att förenkla förvaltningen genom att vara mer tillåtande när det gäller hjälpmedel. En god vildsvinsförvaltning måste ske i samförstånd med jägarkåren. Fler hjälpmedel bör tillåtas utan besvärliga dispenser t.ex. för åtelkameror och mörkersikten. Fler godkända vildsvinsfällor behöver tas fram. Försäljning av vildsvinskött behöver underlättas genom att man reviderar reglerna för distribution så att jägarna själva kan sälja sitt byte efter godkänd trikinprovtagning, i stället för att det måste ha passerat en vilthanteringsanläggning innan det säljs vidare eller bortskänks. Detta bör ges regeringen till känna. Jakt på uppfödd fågel, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:684 av (M). Godsjakt innebär jakt på uppfödda fåglar, exempelvis änder, fasaner och rapphöns. Dessa fåglar föds upp för att släppas fria och jagas. Detta är en form av jakt som kan ifrågasättas och bör ses över. Detta bör ges regeringen till känna. Grytjakt, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:413 av (FP) och 2014/15:680 av (M). Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur ska behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda, jämför 2 § djurskyddslagen (1988:534) som anger att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande och 4 § som stadgar att djuren ska kunna ha ett arttypiskt beteende. ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de inte rätten till grundläggande skydd. I omfattar djurskyddslagen även de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men de är inte fria och vilda djur. Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar ska lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. I utredningsbetänkandet Ny Djurskyddslag (SOU 2011:75) föreslås förbud mot att använda grävlingar vid träning och prövning av grythundar vid dylik jakt. är principiellt emot en verksamhet där två djur hetsas mot varandra och anser att verksamheten inte är förenlig med djurskyddslagen. skadas även deltagande hundar. Även har en negativ inställning. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas. Detta bör ges regeringen till känna. Dubbelregistrering av jaktområden, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2779 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:101 av (M) och 2014/15:1913 av (M). Staten har gett renägare större och större marker till älgjakt på andra ortsbors bekostnad. Älgjakten är och har varit viktigare för den övriga befolkningens försörjning än för renägarna. Stora delar av det s.k. renbetesområdet har historiskt tillhört fjällbönder, vilket gör dagens ensidiga gynnande av renägare än mer oacceptabelt. Dubbelregistreringen vid jakt, där flera jaktlag jagar inom ett område, är livsfarlig och skapar många konflikter. bör avskaffa det systemet som på flera områden gynnar renägande samer på den övriga lokalbefolkningens bekostnad. En början är att ge alla bofasta samma rättigheter till jakt (älgjakt) och fiske. vill därför att alla som bor på statlig mark där renskötsel är tillåten ska ha samma rättigheter till jakt och fiske oavsett näringstillhörighet och etnisk tillhörighet. Detta bör ges regeringen till känna. Terrängkörning vid jakt, punkt 12 (M, SD) av (M), (M), (M), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2496 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2014/15:461 av i (S), 2014/15:1948 av (M) och 2014/15:2409 av Finn m.fl. (M). Det finns ca 200 jägare med funktionsnedsättning i som har behov av ett motorfordon för att kunna jaga. Fordonet behöver under jakten framföras i terräng, och för detta krävs dispens. Ansökan om dispens lämnas till i det berörda länet. I en del län gäller dispensen hela länet, medan den i andra län gäller enbart på den egna jaktmarken. Dispensens giltighetstid är oftast maximalt . Att dispensen gäller ett visst markområde , , innebär för en person med funktionsnedsättning att han eller hon enbart kan jaga på det område han eller hon har sökt för. En aktiv jägare med funktionsnedsättning kan ha ett stort antal dispenser. En beviljad dispens bör gälla för jakt med motordrivet fordon i hela . I fråga om alla arter som finns med i art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet krävs det dispenser för att få jaga med hjälp av t.ex. en fyrhjuling. Om man ska jaga arter som inte finns med i något av ovanstående direktiv, t.ex. klövviltsarter, räv, grävling eller fälthare, krävs inget undantag från direktiven. Det krävs dock fortfarande en dispens från terrängkörningsförordningen. Det är möjligt för rullstolsburna personer med bestående rörelsehinder att jaga vissa djur från ett motordrivet fordon utan särskilt tillstånd. Ytterligare steg bör tas för att förenkla jakten för personer med funktionsnedsättning genom en översyn av EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv för att få enklare regler på detta område. Detta bör ges regeringen till känna. Miljöorganisationers talerätt m.m., punkt 4 (M, C, KD) (C), (M), (M), (M), (M) och (KD) anför: Det är vår mening att de rättsprocesser som pågår i vad gäller Århuskonventionens förhållande till ska slutföras innan rättsläget kan slås fast. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:32 av (FP): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jaktturism samt respekt för renskötsel och samisk kultur och historia. 2014/15:75 av (SD): Del 2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa jakttiden på korp och morkulla och om beslut om jakttider. Förslaget behandlas i den del det avser morkulla. 2014/15:76 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda fällfångst av vildsvin. 2014/15:101 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av dubbelregistreringen av jaktområden. 2014/15:170 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att fullfölja arbetslinjen genom att flytta älgjaktspremiären från till . 2014/15:413 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda grytjakt. 2014/15:461 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i terrängkörningsförordningen. 2014/15:663 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla modernare jaktmetoder. 2014/15:664 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fångst av vilda djur med levande lockfåglar. 2014/15:680 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utförandet av grytjakt. 2014/15:684 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över godsjakt på uppfödda fåglar. 2014/15:685 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för levandefångst i fällor eller snaror. 2014/15:1067 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla och sänka kostnaderna för tillståndsgivning av olika slag då det gäller jakt på vildsvin. 2014/15:1248 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att göra en översyn av jaktlagstiftningen för att tillåta en ökad jakt på vildsvin. 2014/15:1913 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa den s.k. dubbelregistreringen vid älgjakt på mark ovan odlingsgränsen. 2014/15:1948 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra i terrängkörningsförordningen för att underlätta för funktionsnedsattas möjlighet att delta i jakt. 2014/15:2330 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare krav på länsstyrelserna att inte höja prisnivåerna för jakt på statens marker mer än kostnadsprisindex. 2014/15:2378 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en framflyttning av jaktpremiären för ripjakt. 2014/15:2409 av Finn m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att göra det enklare för personer med funktionsnedsättning att få jaga. 2014/15:2496 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta förvaltningen av vildsvin. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska bemyndigas rätt att betala ut medel till miljöorganisationer i avsikt att överklaga viltvårdsbeslut. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda konsekvenserna av att miljöorganisationer har talerätt i vissa viltvårdsfrågor. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att terrängkörningsförordningen reformeras i syfte att jägare med funktionsnedsättning ska undslippa byråkratiska hinder för att framföra motorfordon i terrängen i samband med jakt. 2014/15:2534 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en ändring av meriter och utbildning för eftersökshund på skadeskjutet klövvilt. 2014/15:2543 av (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en hållbar jaktpolitik. 2014/15:2779 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla som bor på statlig mark där renskötsel är tillåten ska ha samma rättigheter till jakt och fiske oavsett näringstillhörighet och etnisk tillhörighet. 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD): 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samla viltförvaltning och jaktfrågor i en ny myndighet. 2014/15:2977 av m.fl. (M): 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utfodring av vildsvin med god regional förankring. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa dispens från terrängkörningslagen vid funktionsnedsättning. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett generellt undantag från art- och habitat- samt fågeldirektivets bestämmelser om möjligheterna att använda sig av ett motordrivet fordon vid funktionsnedsättning. Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU9, Jakt och viltvård. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet utom till förslaget under punkt 2.