bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — Ett mått som BNP exkluderar dock faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande, såsom relationer, trygghet, hälsa, livsmiljö, och inflytande. Med indikatorer och index som ger bättre kunskaper om människors livskvalitet förbättras möjligheterna att analysera hur politiska åtgärder kan påverka. Mot den bakgrunden anser vi att ett livskvalitetsindex bör tas fram för att man ska kunna följa utvecklingen i utifrån ett bredare perspektiv. Med de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund utformar sin inriktning av den ekonomiska politiken. Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet samt underlätta för människor att gå från utanförskap till arbete. Goda förutsättningar ska skapas för en god tillväxt och för ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Den ekonomiska politiken kan användas för att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning, vilket skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. RESERVATIONER 2014/15:FiU20 Familjepolitiken bör syfta till att stödja familjerna, möjliggöra mer tid med barnen och öka familjernas frihet. Föräldraförsäkringen bör göras mer flexibel och valfriheten inom barnomsorgen bör öka. Barndelen i bostadsbidraget bör höjas för de barnfamiljer som har det sämsta ställt. Andra prioriteringar är mindre barngrupper i förskolan och bättre förutsättningar för familjedaghem. Ett prioriterat område är också att minska den psykiska ohälsan bland barn och unga. Varje kommun ska ha en värdighetsgaranti i äldreomsorgen. Äldres självbestämmande ska öka bl.a. genom en rätt för alla att välja utförare av äldreomsorg oavsett vilken kommun man bor i. Omvårdnadslyftet bör förlängas och investeringsstödet till trygghetsboenden och särskilda boenden förlängas och förstärkas. Skatten på pensioner bör när ekonomin tillåter sänkas till samma nivå som skatten på förvärvsinkomster. Att även företag inom välfärdssektorn måste kunna gå med vinst är avgörande för om valfriheten ska kunna bevaras. En mångfald av aktörer inom välfärdssektorn är också en förutsättning för att ideellt driven och idéburen vård och omsorg ska kunna växa fram och drivas. Välfärdstjänster ska bedrivas ansvarsfullt, effektivt och långsiktigt. Utbildningens kvalitet är av avgörande betydelse för ungas möjligheter i livet och för vårt lands långsiktiga konkurrenskraft. Lärarnas roll behöver stärkas och svenska elever få mer lärarledd lektionstid. Det krävs också ett arbete på bred front med ansvarsfrågor och attityder, bildningssyn och professionalitet. Bostadspolitiken behöver fortsätta att utvecklas bl.a. genom slopande av de kommunala särkraven och förändringar av bullerkraven. Teknikutvecklingen bör främjas för att nå ett mer hållbart transportsystem och ökade satsningar göras på infrastruktur för att säkra god kommunikation i hela landet och möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. Miljövänliga bilar ska premieras och flygets miljöpåverkan minskas. Det behövs en bred översyn och en bred politisk förankring kring socialförsäkringssystemet där socialförsäkringsutredningens slutbetänkande kan utgöra en bra grund. Arbetslöshetsförsäkringen bör precis som sjukförsäkringen vara allmän och obligatorisk. I samband med en sådan reform bör också taket höjas och indexregleras. De tre grundpelarna för energipolitiken bör vara ekologisk hållbarhet, försörjningstrygghet och konkurrenskraft. Det behövs en bred blocköverskridande energiöverenskommelse som bygger vidare på Alliansens energiuppgörelse. Jordbruket skulle i högre utsträckning kunna bli en nyckelaktör för att värna den biologiska mångfalden. Kulturpolitiken ska stödja kulturen, inte styra den. De ideella krafterna bör stärkas och förutsättningarna för civilsamhället förbättras. Också folkbildningens roll i svenskt samhällsliv bör stärkas. vill ha en mer omfattande överenskommelse om resurser och militär förmåga men anser att försvarsöverenskommelsen är viktig och leder till att försvaret stärks och får en välbehövlig större militär förmåga. 2014/15:FiU20 RESERVATIONER En generös migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. behöver en politik som möjliggör för fler nyanlända att få arbete, förbättrar situationen på bostadsmarknaden, gör mottagandet bättre och långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. Möjligheten bör bl.a. prövas att sänka nyanländas etableringsersättning något som det införs skattelättnader genom ett nytt etableringsavdrag. De som beviljas asyl i bör som huvudregel ges ett tillfälligt uppehållstillstånd som övergår till ett permanent uppehållstillstånd om skyddsbehovet kvarstår eller om man etablerat sig på arbetsmarknaden. För att fler ska välja ett anläggningsboende och för att därmed bryta den destruktiva trångboddheten bör dagersättningen för eget boende tas bort. Vidare bör staten kunna ge hyresgarantier för byggande av moderna modulbostäder med tidsbegränsade bygglov. bör också ges möjlighet att äga boenden för asylsökande. En bättre trafikplanering skulle göra det möjligt för nyanlända att etablera sig i hela landet. Sjukhusvården behöver förstatligas för att uppnå bästa kvalitet och en jämlik vård på lika villkor för hela befolkningen. För att klara de framtida utmaningarna måste svensk hälso- och sjukvård snabbare dra nytta av ny forskning, ny medicin och nya behandlingsmetoder. Det finns också mycket som behöver förbättras när det gäller ekonomisk styrning och uppföljning av sjukvården. Regeringen har aviserat att den avser att bilda större regioner där sjukvården ingår. Det är bra men inte tillräckligt. En parlamentarisk utredning bör tillsättas som överväger och föreslår olika vägar för att uppnå en effektivare, mer rättvis och jämlik vård genom en mer ändamålsenlig uppgiftsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän. För att nå sysselsättningsmålet behöver trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Stödet för arbetsgivare, både privata och offentliga, till att ta ett större ansvar för att inkludera grupper som står långt från den ordinarie arbetsmarknaden måste bli enklare och mer flexibelt. Lärlingsanställningar bör utvecklas och yrkesintroduktionsanställningar nyttjas i betydligt högre grad. Det bör vidare ges stöd till s.k. matchningsanställningar där den anställde får en kombination av handledning och kompetensutveckling. RUT-avdraget bör utvecklas för att inkludera fler tjänster. För att ytterligare sänka trösklarna för de som står långt från arbetsmarknaden bör det införas ett nystartsavdrag, dvs. ett förstärkt jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. Det behövs också en konkurrenskraftig beskattning, minskat regelkrångel och sänkta avgifter för företagen. Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2014/15:3092 av m.fl. med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt motion 2014/15:2843 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Jag tillstyrker också delvis , och respektive förslag till riktlinjer. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:100 ekonomiska vårproposition: 1.Riksdagen godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2.Riksdagen godkänner regeringens förslag till riktlinjer för skattepolitiken. 2014/15:3087 av m.fl. (FP): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i avsnitt 4–14 i motionen. 2014/15:3088 av och (M): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i avsnitt 3–5 i motionen. 2014/15:3090 av m.fl. (SD): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2014/15:3091 av m.fl. (C): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i avsnitt 4–6 i motionen. 2014/15:3092 av m.fl. (KD): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:1178 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att identifiera och undersöka vilka utmaningar som en BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG utebliven eller negativ ekonomisk tillväxt kan medföra för samhällsutveckl- ingen samt strategier för att möta dessa. 2014/15:1889 av (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att redovisa alternativa och kompletterande mått på utveckling. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att förbereda för lågtillväxtscenarier. 2014/15:2086 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur statsbudgeten kan utvecklas till att bli helt jämställdhetsintegrerad. 2014/15:2408 av Finn m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vilka hänsyn som bör tas vid beräkning av skatteeffekter i statsbudgeten när stora skattehöjningar genomförs. 2014/15:2442 av (KD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvinnors möjlighet att bedriva företag inom välfärdssektorn inte ska begränsas genom att de inte tillåts göra vinst. 2014/15:2528 av och (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en parlamentarisk utredning med uppgift att se över hur kan säkerställa landets välfärd och försörjningsförmåga vid en framtida utveckling med nolltillväxt eller negativ tillväxt, i och globalt. 2014/15:2792 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur man bättre kan koppla ihop det finanspolitiska ramverket med de svenska miljökvalitetsmålen och den svenska miljöpolitiken. 2014/15:2843 av m.fl. (M, C, FP, KD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram ett livskvalitetsindex för att bredare kunna följa utvecklingen i . yttrande 2014/15:SkU7y BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:SKU7Y BILAGA 2 yttrande 2014/15:UbU5y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y BILAGA 3 BILAGA 3 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:UBU5Y Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2014/15:MJU5y BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y BILAGA 4 BILAGA 4 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:MJU5Y yttrande 2014/15:AU3y BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 BILAGA 5 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014/15:AU3Y BILAGA 5 Protokoll från öppen utfrågning om , kl. 8.30–10.35 –Professor , Finanspolitiska rådets ordförande (S), ordförande (M), vice ordförande Ordföranden: är 8.30, och finansutskottet sammanträder med en offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport . Det kommer att gå till på det sättet att rådets ordförande får en möjlighet att presentera rapporten. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 att ge regeringens kommentarer, och efter det släpper vi ordet fritt för ledamöterna att ställa frågor och diskutera med både rådets ordförande och finansministern.Vi hälsar också från välkommen; det är möjligt att också han kommer att svara på någon fråga. , : Tack, herr ordförande, för att jag fick komma hit och presentera vår rapport och svara på frågor om den! Finanspolitiska rådets uppgift är att granska den av regeringen föreslagna och beslutade ekonomiska politiken. Syftet med vårt arbete är inte att vara domare eller styra över politiken, utan syftet är att bidra till att de av regeringen och fastslagna målen på lång sikt och övergripande nås i verkligheten. En viktig del i detta arbete ser vi är att tydliggöra de konflikter som finns mellan olika mål för den ekonomiska politiken. Nästan all ekonomisk politik handlar om avvägningar mellan olika mål som står i konflikt med varandra. Trots detta handlar sällan politisk kommunikation och retorik om att tydliggöra dessa mål. Där menar vi att vi har en uppgift. Man kan säga att ett tema för årets rapport är att försöka tydliggöra den typ av konflikter som vi menar finns mellan olika mål. Årets rapport innehåller sju kapitel. Vi har också bett ett antal underlagsförfattare att skriva rapporter till oss. Vi har ansträngt oss för att göra rapporten kortfattad och koncis, men jag hinner ändå inte på dessa redogöra för allting som vi diskuterar i rapporten. I stället ska jag huvudsakligen fokusera på finanspolitiken och överskottsmålet samt arbetsmarknaden. Men givetvis är jag helt öppen för kommentarer och frågor om övriga områden . Särskilt när det gäller arbetsmarknaden räknar jag med att få hjälp av min kollega i rådet . När det gäller stabilisering för budgetpolitiken börjar vi med att konstatera att den långa svenska lågkonjunkturen, som inleddes med finanskrisen, nu är på väg att ta slut. Enligt de flesta bedömare kommer vi att ha ett balanserat konjunkturläge. Regeringen gör en något annorlunda bedömning och menar att det finns lite mer kvar att hämta hem. Också regeringen menar dock att vi i princip har avslutat lågkonjunkturen. En ambitiös keynesiansk stabiliseringspolitik kräver att vi låter underskotten öka i lågkonjunktur och att vi också hämtar hem dem när de kommer tillbaka. Det senare är i längden en nödvändig förutsättning för att kunna bedriva en ambitiös keynesiansk stabiliseringspolitik. Det här är svårt. Många har misslyckats. Det beror på att det finns ett pris i många termer för att minska underskotten när konjunkturen vänder uppåt. Det är politiska pris, men det är också ett ekonomiskt pris såtillvida att konjunkturåterhämtningen blir något långsammare än om man inte hade gjort detta. De politiker som införde det finanspolitiska ramverket och även införde vårt råd kände till denna målkonflikt mellan det som är bra på kort sikt och det som är bra på lång sikt. Hela ramverket kan ses som ett sätt att försöka hantera den typ av målkonflikt som där uppstår. BILAGA 6 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 Låt mig i denna principskiss beskriva hur vi mer kvantitativt resonerar om behovet av en återhämtning i konjunkturåterhämtningsfasen. visar en stiliserad konjunkturcykel. Den är förstås stiliserad, och i verkligheten är de aldrig så här exakta, som alla känner till. Men den visar ändå på ett kvan- titativt sätt hur vi tänker på dessa frågor. Den blå kurvan visar som sagt bnp- Vi kan räkna med att det i en högkonjunktur är ett par 3, kanske 4, pro- cent ifrån normalläge, medan det dyker med ungefär samma amplitud under nollan i lågkonjunktur. Längden på en typisk, enligt vår mening, stiliserad kon- junkturcykel är åtta till från topp till topp. Vi har också i figuren ritat in det strukturella sparandet vid ett enprocents- Vi ser att också det varierar över tiden. Det är ett uttryck för en ambitiös keynesiansk stabiliseringspolitik som inte bara låter de automatiska stabilisa- torerna verka utan också ökar underskotten i lågkonjunktur, men å andra sidan också ökar överskotten i högkonjunktur. En ambitiös stabiliseringspolitik kommer att leda till att det strukturella sparandet varierar med kanske 1–1,i amplitud i förhållande till det sparmål som man har satt upp. Vi kan se att detta innebär att det normalt sett kommer att krävas en förbättring av det strukturella sparandet med i storleks- ordningen upp till en halv procentenhet . Det är alltså någonting som vi får räkna med normalt kommer att ske. Vi kan också notera att detta inte beror på nivån på målet för det offentliga sparandet, utan det beror på hur ambitiös stabiliseringspolitiken är – alltså hur mycket man låter underskottet växa i lågkonjunktur. Detta är någonting som gäller i ett normalläge. I en normal konjunkturförbättring får vi räkna med att den här typen av förbättringar krävs. Enstaka gånger kan man förstås bestämma sig för att sänka sparmålet och i stället följa den röda linjen. Men det är också uppenbart att detta inte är någon politik som man återkommande kan föra. Man kan göra så enstaka gånger, men vi kan inte i varje konjunkturuppgång bestämma oss för att sänka målet för det offentliga sparandet. Det är alltså viktigt att notera att den typ av besparingar som vi talar om normalt kommer att krävas. Det får man räkna med. Om man å andra sidan skulle mena att den typen av åtstramningar, på kanske upp till en halv procen- tenhet, är så drakoniska och kostsamma att vi inte kan räkna med att klara detta får det ganska starka konsekvenser för såväl ramverket som för hur stabilise- ringspolitiken ska bedrivas. Om vi inte klarar av detta måste vi i stället be- stämma oss för en annan typ av ramverk, som kraftigt begränsar underskotten Detta vore enligt min och rådets mening klart olyckligt. Låt oss titta på hur det strukturella sparandet i synnerhet har utvecklats och planeras att utvecklas . Vi kan notera att det struktu- rella sparandet , alltså från föregående år till , har förbättrats med i storleksordningen en halv procentenhet. konstatera att enligt regeringens plan i vårpropositionen förbättras det struktu- rella sparandet 2018–2019 också med en halv procentenhet. Däremot är det i mellanåren betydligt svagare. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2015 BILAGA 6 Vi menar att detta i sin helhet inte är förenligt med de krav som stabiliseringspolitiken och överskottsmålet normalt kommer att ställa. Vi menar också att ett krav som kommer från överskottsmålet och som i sin tur går att härleda från intresset av att bedriva en ambitiös stabiliseringspolitik är att också mer varaktiga utgiftsökningar måste finansieras. Vi gör bedömningen att man inte kan räkna med att vare sig i ett normalläge eller i nuvarande läge kommer krona-för-krona-principen, det vill säga att alla reformer ska finansieras, att räcka till att återta de underskott som man med rätta normalt sett får i en lågkonjunktur. Det här två sakerna i kombination menar vi är ett klart brott mot överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket.