bet · H301UbU5 · 2015-11-20 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:17 Internationella skolor samt en motion som har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker propositionen med de ändringar som framgår av bilaga 3 och avstyrker motionen. I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800) i fråga om internationella skolor. En internationell skola ska enligt förslaget definieras som en skola där utbildningen, i stället för att följa en svensk läroplan, bedrivs enligt ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid. Det föreslås också tydligare bestämmelser om vilka elever med svensk skolplikt som har möjlighet att fullgöra skolplikten i en internationell skola på grundskolenivå med enskild huvudman. Systemet för godkännande av en internationell skola med enskild huvudman på grundskolenivå föreslås utformas på ett sätt som i huvudsak motsvarar systemet för fristående skolor. Detta innebär att ett godkännande medför en rätt till bidrag. Internationella skolor på gymnasienivå med enskild huvudman behöver enligt gällande rätt inte godkännas. När det gäller sådana skolor görs bedömningen att systemet med en förklaring om bidragsrätt bör kvarstå. Ett nytt krav för att en enskild huvudman ska få ett godkännande på grundskolenivå eller en förklaring om bidragsrätt på gymnasienivå föreslås vara att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Propositionen innehåller vidare förslag om att kommuner efter medgivande från Skolinspektionen ska få vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå, om utbildningen följer en internationell läroplan och det finns behov av sådan utbildning. Det föreslås också bestämmelser om vilka elever som ska ha möjlighet att fullgöra skolplikten i en internationell skola på grundskolenivå med en huvudman. Ändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns en reservation (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Avgifter vid internationella skolor Avgifter vid internationella skolor, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) med de ändringarna att 28 kap. 2 § och 29 kap. 17 § får de lydelser som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2015/16:17. Avgifter vid internationella skolor 2015/16:399 av m.fl. (V). Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:17 Internationella skolor och en följdmotion. En redovisning av förslaget i motionen finns i bilaga 1. Regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) återges i bilaga 2. I 28 kap. 2 § är ordet ”till” i den föreslagna lydelsen felaktigt och ersätts av ordet ”hos”. I 29 kap. 17 § saknas ett tredje stycke enligt bestämmelsens gällande lydelse (SFS 2015:73). I bilaga 3 återfinns utskottets lagförslag som avser ändringar i 28 kap. 2 § och 29 kap. 17 § i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). uppdrog () åt en arbetsgrupp att biträda departementet med att utreda och utarbeta förslag om internationella skolor, utlandsskolor, Europaskolor, riksinternatskolor, internationell gymnasial utbildning (IB-utbildning) och svensk gymnasieutbildning på engelska (U2012/3777/). Förslagen om internationella skolor redovisades i promemorian Internationella skolor (U2014/5177/S). Promemorian har remissbehandlats. Lagrådet har yttrat sig i ärendet. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800) i fråga om internationella skolor. En internationell skola ska enligt förslaget definieras som en skola där utbildningen, i stället för att följa en svensk läroplan, bedrivs enligt ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid. Det föreslås också tydligare bestämmelser om vilka elever med svensk skolplikt som har möjlighet att fullgöra skolplikten i en internationell skola på grundskolenivå med enskild huvudman. Systemet för godkännande av en internationell skola med enskild huvudman på grundskolenivå föreslås utformas på ett sätt som i huvudsak motsvarar systemet för fristående skolor. Detta innebär att ett godkännande medför en rätt till bidrag. Internationella skolor på gymnasienivå med enskild huvudman behöver enligt gällande rätt inte godkännas. När det gäller sådana skolor görs bedömningen att systemet med en förklaring om bidragsrätt bör kvarstå. Ett nytt krav för att en enskild huvudman ska få ett godkännande på grundskolenivå eller en förklaring om bidragsrätt på gymnasienivå föreslås vara att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Propositionen innehåller vidare förslag om att kommuner efter med-givande från Skolinspektionen ska få vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå, om utbildningen följer en internationell läroplan och det finns behov av sådan utbildning. Det föreslås också bestämmelser om vilka elever som ska ha möjlighet att fullgöra skolplikten i en internationell skola på grundskolenivå med en huvudman. Ändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) med de ändringarna att 28 kap. 2 § och 29 kap. 17 § får de lydelser som utskottet föreslår i bilaga 3. Förslaget innebär ändringar i fråga om internationella skolor, bl.a. att kommuner ska få vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå. Problembild – internationella skolor finns inte i den utsträckning som efterfrågas Det är enligt regeringen angeläget att skapa förutsättningar för att ska kunna attrahera kvalificerad utländsk personal inom t.ex. forskning och utveckling och i näringslivet samt inom den diplomatiska kåren. internationella konkurrenskraft och internationella relationer är beroende av möjligheten att rekrytera internationella nyckelmedarbetare inom akademin, näringslivet och diplomatin och av att utländska företag uppmuntras att etablera verksamheter i . För att det ska bli lättare att välja att flytta till är det viktigt att det finns utbildning att tillgå i den utsträckning som efterfrågas för medföljande barn och ungdomar. För dessa är det ofta skolor med en internationell inriktning som efterfrågas. Erfarenheten visar dock att sådana utbildningar inte alltid erbjuds i den utsträckning som behövs. Rätten att starta och driva internationella skolor på grundskolenivå och gymnasienivå är enligt den nuvarande regleringen förbehållen enskilda huvudmän. Det finns således ingen möjlighet för en kommun att driva en internationell skola i de fall en internationell skola med enskild huvudman inte har etablerat sig på orten. För att möjliggöra att utbildning på internationella skolor kan komma till stånd i större utsträckning än och även med en huvudman behöver regelverket för internationella skolor ändras. Det finns även skäl att förenkla och förtydliga regleringen av internationella skolor. En ny definition av internationella skolor Nuvarande definition av en internationell skola Internationella skolor utgör en särskild utbildningsform utanför skolväsendet och regleras i 24 kap. 2−7 §§ skollagen (2010:800). En internationell skola definieras på grundskolenivå som en skola med enskild huvudman som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i . En internationell skola på gymnasienivå definieras som en skola som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasieskolan eller som anordnar utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Internationella skolor följer antingen ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan. Exempel på internationella läroplaner är () program Primary Years Programme (PYP), Middle Years Programme (MYP) och Diploma Programme (DP). Det sistnämnda programmet leder fram till International Baccalaureate (IB). I förarbetena till skollagen framgår att förutom elever som för är bosatta i landet ska endast elever som har andra särskilda skäl få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola (prop. 2009/10:165 s. 517). Gemensamt för internationella skolor på grundskole- och gymnasienivå är således att de inte tillämpar svenska läroplaner (åtminstone inte i deras helhet) utan följer antingen ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och att den primära målgruppen är elever som är bosatta i för . I fanns enligt denna definition nio internationella skolor 2013, av vilka sex anordnade utbildning på grundskolenivå och tre anordnade utbildning både på grundskole- och gymnasienivå. Vid de internationella skolorna fanns totalt 3 103 elever. Regeringen föreslår att en internationell skola i skollagen ska definieras som en skola där utbildningen inte följer den svenska läroplanen utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att regleringen av internationella skolor utgår från att sådana skolor ska bedrivas av enskilda huvudmän men att det har visat sig att det finns behov av utbildning i internationella skolor utöver vad enskilda huvudmän erbjuder. Enligt regeringen bör därför kretsen av huvudmän som får bedriva internationella skolor utvidgas. Definitionen av en internationell skola bör således inte längre enbart ta sikte på enskilda huvudmän. När det gäller den primära målgruppen elever för internationella skolor konstaterar regeringen att det kan vara fråga om elever som är bosatta här och att det därför framstår som mindre adekvat att beskriva gruppen som elever som endast för är bosatta i . Regeringen konstaterar att begreppet ”begränsad tid” redan används i 9 kap. 14 § skolförordningen (2011:185) för att definiera denna elevgrupp, och det centrala i definitionen är att det finns en startpunkt och en slutpunkt för elevens vistelse i landet. Regeringen anser att en sådan definition är lämplig med hänsyn till att de berörda vårdnadshavarna ofta har tidsbegränsade kontrakt eller förordnanden. Syftet med en internationell skola är enligt regeringen att säkerställa att en elev ska kunna fullfölja sin skolgång vid en tillfällig flytt till från ett annat land. Målgrupper för internationella skolor Av skollagen (2010:800) följer att barn som enligt folkbokföringslagen (1991:481) ska vara folkbokförda i har skolplikt, under förutsättning att de inte varaktigt vistas utomlands eller att deras förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att de ska gå i skola (7 kap. 2 § och 29 kap. 2 § skollagen). Det finns barn som inte har svensk skolplikt men som enligt skollagen ändå har samma rätt till utbildning som barn som har skolplikt. Till denna kategori hör barn som har rätt till utbildning eller annan verksamhet till följd av , avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer (7 kap. 2 § tredje stycket och 29 kap. 2 § andra stycket 3 skollagen). Även barn till personer som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall har samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn (7 kap. 2 § tredje stycket och 29 kap. 2 § andra stycket 4 skollagen). Målgruppen för internationella skolor som har en enskild huvudman Elever som har skolplikt och som hör till målgruppen för internationella skolor kan fullgöra skolplikten i internationella skolor på grundskolenivå under förutsättning att skolan har godkänts av Skolinspektionen. Den primära målgruppen för internationella skolor är elever som är bosatta i för . Även elever som inte är bosatta i endast för men som har andra särskilda skäl att gå i en internationell skola hör till målgruppen (24 kap. 2 § första stycket och 6 § första stycket 2 skollagen). Av förarbetena till bestämmelsen framgår att ett förhållandevis stort antal elever kan anses ha särskilda skäl att gå i en internationell skola och därmed tillhöra skolornas målgrupp. Som exempel nämns elever som tidigare gått i skola utomlands och som vill fullfölja sin utbildning i samt familjer som planerar att lämna för gott eller . Ett annat exempel är familjer där båda föräldrarna eller någon annan familjemedlem kommer från ett annat land och där eleven hemma regelbundet använder det språk som är undervisningsspråk i den internationella skolan (prop. 2009/10:165 s. 876). Efter medgivande från regeringen kan en internationell skola på grundskolenivå även ta emot andra skolpliktiga elever (24 kap. 2 § tredje stycket skollagen). Sådana medgivanden har lämnats till Tyska skolan och Lycée Français och omfattar högst av det totala antalet elever som fullgör sin skolplikt vid skolan. När det gäller målgruppen för internationella skolor på gymnasienivå gäller följande. Hemkommunen lämnar bidrag till en huvudman för en sådan skola för en elev om eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven, eleven antingen för är bosatt i eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola på gymnasienivå och hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började (24 kap. 6 § skollagen). Målgrupper för internationella skolor på grundskolenivå Regeringen föreslår att den som är bosatt i för en begränsad tid och som har skolplikt enligt skollagen ska få fullgöra skolplikten i en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman om huvudmannen har godkänts av Skolinspektionen. Regeringen föreslår vidare att även andra elever som har skolplikt ska få fullgöra skolplikten i en sådan skola om eleven har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i det finns grundad anledning att anta att eleven kommer att lämna för eller eleven har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda sina vårdnadshavare och tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen. Regeringen gör också bedömningen att en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman, liksom , bör kunna få ett medgivande från regeringen att ta emot också andra elever som har skolplikt. Regeringen föreslår även att motsvarande elevkategorier som föreslås få fullgöra sin skolplikt i internationella skolor på grundskolenivå med en enskild huvudman ska få fullgöra sin skolplikt i motsvarande skolor med huvudman. I regeringens skäl för förslaget framgår bl.a. att flera internationella skolor definierar sin målgrupp på andra sätt än vad som beskrivs i förarbetena. Det finns skolor som har en stor grupp elever som möjligen skulle kunna definieras som elever med andra särskilda skäl än att de är bosatta i endast för . Skolornas egen kategorisering av sina elever tydliggör dock inte dessa särskilda skäl. Regeringen anser mot bakgrund av ovanstående att målgrupperna för en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman bör preciseras i skollagen. Regeringen anger motsvarande skäl när det gäller målgruppen för internationella skolor på grundskolenivå med en huvudman. Målgruppen för internationella skolor på gymnasienivå Regeringen föreslår en ändring i en del av villkoren för när en elevs hemkommun ska lämna bidrag till huvudmannen för en internationell skola på gymnasienivå. Det ska anges att eleven antingen ska vara bosatt i för en begränsad tid eller ha andra särskilda skäl att få sin utbildning i en sådan skola. I regeringens skäl för förslaget framgår inledningsvis att gymnasieutbildning är en frivillig skolform och att en internationell skola på gymnasienivå inte behöver godkännas av Skolinspektionen för att elever ska kunna gå där. Enligt skollagen ska dock hemkommunen lämna bidrag till en huvudman för en internationell skola på gymnasienivå för en elev om eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven, eleven antingen för är bosatt i eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola på gymnasienivå och hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började (24 kap. 6 § skollagen). Regeringen konstaterar att den i avsnittet om en ny definition av internationella skolor föreslagit att en internationell skola ska definieras som en skola där utbildningen inte följer den svenska läroplanen, utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan och som i första hand riktas mot elever som är bosatta i för en begränsad tid. Definitionen omfattar internationella skolor på både grundskole- och gymnasienivå. Förslaget leder enligt regeringen till att målgruppen på gymnasienivå, så som den är beskriven i bestämmelserna om hemkommunens skyldighet att lämna bidrag, måste anpassas för att överensstämma med den föreslagna definitionen. Regeringen anser att formuleringen ”” ska ersättas av formuleringen ”en begränsad tid” (se s. 7), av skäl som motsvarar dem som anförts i fråga om grundskoleelever i avsnittet om en ny definition av internationella skolor, dvs. att det finns en startpunkt och en slutpunkt för elevernas vistelse i landet. När det gäller den andra elevkategorin, dvs. elever som har andra särskilda skäl, ska det beaktas att elever som fullgör sin utbildning i gymnasieskolan inte omfattas av skolplikt. Regleringen av vilka elever som hör till målgruppen för en internationell skola på gymnasienivå som har en enskild huvudman behöver därför inte vara lika strikt som när det är fråga om elever på grundskolenivå. Utöver de målgrupper som enligt förslaget ska anges i skollagen för internationella skolor på grundskolenivå tillkommer på gymnasienivå t.ex. elever som har fått utbildning i en internationell skola på grundskolenivå men som av olika anledningar inte längre tillhör målgruppen för och som önskar fortsätta med utbildning motsvarande gymnasieskolan vid en internationell skola. Den gällande formuleringen särskilda skäl möjliggör en mer flexibel bedömning av tänkbara målgrupper för internationella skolor på gymnasienivå. Godkännande respektive förklaring om bidragsrätt när det gäller internationella skolor med enskilda huvudmän Internationella skolor på grundskolenivå För att elever ska få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå krävs det att skolan är godkänd av Skolinspektionen (24 kap. 2 § första stycket skollagen [2010:800]). För godkännande krävs att ett antal villkor är uppfyllda (24 kap. 2 § andra stycket skollagen). För att huvudmannen för den internationella skolan ska få bidrag från elevernas hemkommuner krävs därutöver att Skolinspektionen förklarar huvudmannen berättigad till sådant bidrag. För förklaring om bidragsrätt krävs att ytterligare ett antal villkor är uppfyllda (24 kap. 3 § första stycket skollagen). Internationella skolor på gymnasienivå För internationella skolor på gymnasienivå finns inget system för godkännande. I likhet med vad som gäller för internationella skolor på grundskolenivå krävs dock en förklaring om bidragsrätt för att elevernas hemkommuner ska vara skyldiga att lämna bidrag till skolans huvudman. Villkoren för förklaring om bidragsrätt motsvarar i princip de villkor som gäller för godkännande av en internationell skola på grundskolenivå och för att huvudmannen för en sådan skola ska förklaras berättigad till bidrag (24 kap. 5 § första stycket skollagen). Internationella skolor på grundskolenivå Regeringen föreslår att Skolinspektionen ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå. För godkännande ska det krävas att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Regeringen föreslår ett bemyndigande som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter dels om vad som krävs i fråga om utbildningen för att en huvudman ska godkännas, dels om utbildningen vid en skola vars huvudman fått ett sådant godkännande. Regeringen föreslår vidare att det på samma sätt som för fristående skolor inte längre ska fattas något särskilt beslut om rätt till bidrag för internationella skolor på grundskolenivå som har en enskild huvudman. I stället för ett sådant beslut ska ett godkännande av Skolinspektionen medföra rätt till bidrag. Skolinspektionen ska inte längre fatta beslut om det högsta antalet folkbokförda elever i som omfattas av huvudmannens bidragsrätt. I skälen för regeringens förslag framgår att det är lämpligt att förenkla regelverket för internationella skolor på grundskolenivå som har en enskild huvudman på samma sätt som har gjorts för fristående skolor på grundskolenivå. Regeringen anser således att det är önskvärt att beslutsförfarandet förenklas så att ett godkännande av en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman innebär en rätt till bidrag från elevernas hemkommuner. Regeringen anser även att det finns skäl att ställa liknande krav på elevunderlag vid prövningen av godkännande av enskilda som huvudmän för internationella skolor eftersom även elever som fullgör sin skolgång i en internationell skola har behov av en stabil verksamhet och eftersom liknande system förenklar för såväl sökande huvudmän som för Skolinspektionen. Vidare framgår att genom det föreslagna bemyndigandet får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter dels om vad som enligt den nuvarande regleringen i 24 kap. 2 § andra stycket och 24 kap. 3 § första stycket skollagen (2010:800) krävs i fråga om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå för att ett godkännande ska lämnas, dels om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå vars huvudman har fått ett godkännande. För att undvika en alltför detaljerad reglering i skollagen föreslås således att dessa krav inte regleras i lag utan i förordning. Internationella skolor på gymnasienivå Regeringen föreslår att systemet med förklaring om bidragsrätt kvarstår för enskilda huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå. För en förklaring om bidragsrätt ska det krävas att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. I skollagen ska det tas in en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter dels om vad som krävs i fråga om utbildningen för att en enskild huvudman ska förklaras berättigad till bidrag, dels om utbildningen vid en skola vars huvudman har fått en sådan förklaring om rätt till bidrag. I skälen för förslaget anser regeringen att ett beslut om godkännande för internationella skolor på gymnasienivå inte är nödvändigt eftersom utbildningen på gymnasienivå är frivillig och internationella skolor inte utgör en del av skolväsendet. Det framstår vidare inte som en förenkling av systemet att en enskild huvudman på gymnasienivå ska ansöka om ett godkännande. När det gäller kravet på att det ska finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet finns det enligt regeringen inga skäl att göra skillnad mellan internationella skolor på grundskolenivå och gymnasienivå.