bet · H201MJU8 · 2015-03-02 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlar utskottet 37 motionsyrkanden om avfall och kretslopp från den allmänna motionstiden /15. Motionerna tar huvudsakligen upp frågor om återvinning av material, omhändertagande av avfall och förorenade områden. Utskottet föreslår ett tillkännagivande om prioritering av områden för sanering av mark och ett tillkännagivande om ett stärkt arbete för att minska förekomsten av marint skräp och mikroplaster i våra vattenområden. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. I betänkandet finns 10 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Pantsystem för elutrustning m.m. Nedskräpning och marint avfall m.m. Uttjänta bilar och övergivna båtar m.m. Efterbehandling av förorenade områden m.m. Kostnader för nedmontering av vindkraftverk m.m. 1.Slutna kretslopp m.m., punkt 1 (M, C, FP, KD) 2.Producentansvar för textilier, punkt 2 (C, V, FP) 3.Pantsystem m.m., punkt 3 (SD) 4.Minskning av matsvinn, punkt 4 (M) 5.Avloppsslam, punkt 5 (SD) 6.Slaktavfall m.m., punkt 6 (M, SD) 7.Uttjänta bilar och övergivna båtar m.m., punkt 8 (SD) 8.Sanering av vattentäkter m.m., punkt 9 (C, V) 9.Prioritering av områden för sanering av mark, punkt 10 (S, MP, V) 10.Kostnad för nedmontering av vindkraftverk, punkt 11 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:577 av (M), 2014/15:1651 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 15. Reservation 1 (M, C, FP, KD) 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 2 (C, V, FP) 2014/15:671 av (M), 2014/15:687 av (M), 2014/15:1367 av (MP), 2014/15:1969 av och (SD) och 2014/15:2126 av (SD). Reservation 3 (SD) 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 4 (M) 2014/15:1511 av (SD). Reservation 5 (SD) 2014/15:2566 av (M) och 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 6 (M, SD) Nedskräpning och marint avfall m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om ett stärkt arbete för att minska förekomsten av marint skräp och mikroplaster i våra vattenområden. 2014/15:2541 av (C) yrkande 2 och 2014/15:316 av och (S) yrkande 4, 2014/15:322 av (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:570 av (C), 2014/15:618 av (M), 2014/15:622 av (M), 2014/15:632 av (MP), 2014/15:644 av (M), 2014/15:823 av (C), 2014/15:1152 av och (S), 2014/15:1457 av (S) och 2014/15:2783 av m.fl. (SD) yrkande 5. Uttjänta bilar och övergivna båtar m.m. 2014/15:866 av (KD), 2014/15:1166 av (S) yrkande 1, 2014/15:1241 av och (SD) yrkande 4 och 2014/15:2589 av Finn och (M). Reservation 7 (SD) Sanering av vattentäkter m.m. 2014/15:2455 av (C) yrkande 1, 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2014/15:2541 av (C) yrkande 4. Reservation 8 (C, V) Prioritering av områden för sanering av mark tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om hur prioritering av områden ska ske vid sanering av mark. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 14. Reservation 9 (S, MP, V) Kostnad för nedmontering av vindkraftverk 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2014/15:2410 av Finn och (M). Reservation 10 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (FP), (V), (KD), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 37 motionsyrkanden om avfall och kretslopp från den allmänna motionstiden /15. Motionerna tar huvudsakligen upp frågor om återvinning av material, omhändertagande av avfall och förorenade områden. Utskottet föreslår ett tillkännagivande om prioritering av områden för sanering av mark och ett tillkännagivande om ett stärkt arbete för att minska förekomsten av marint skräp och mikroplaster i våra vattenområden. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. I betänkandet finns 10 reservationer. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kretslopp för ändliga råvaror, insamling av förpackningar och tidningar och hantering av textilavfall m.m. Jämför reservationerna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (C, V, FP). I motion 2014/15:1651 av (MP) yrkande 1 anförs att kretsloppet för ändliga råvaror bör slutas. Att fastställa långsiktiga mål kan enligt motionen ha stor styrande effekt. Enligt yrkande 2 bör ett projekt startas med att utveckla morötter för ökat återtagande av material som innehåller ändliga råvaror där en utveckling av nya pantsystem är ett av flera metodval. Enligt motion 2014/15:577 av (M) bör man förbättra förutsättningarna för hushållsnära insamling av förpackningar och tidningar. Ansvaret kan kvarstå hos Förpacknings- och tidningsinsamlingen (FTI), men FTI bör ges i uppdrag att i samarbete med kommunerna utvärdera arbetet för att se hur man kan göra insamlingen mer hushållsnära. Enligt motion 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 15 bör det göras enklare för hushåll att lämna in textilier, kläder och elektronik till återvinning. och återvinning av avfall leder också till att miljöfarliga ämnen kan tas om hand och kretsloppen avgiftas. Enligt partimotion 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 5 bör producentansvar för textilier införas. För att undvika att kemikalier kommer ut i kretsloppen är det viktigt att textilier som kasserats kan tas emot på ett miljömässigt bra sätt. Ambitionen bör vara att ett sådant producentansvar introduceras också i övriga EU-länder. behandling och kompletterande uppgifter När det gäller giftfria och resurseffektiva kretslopp kan nämnas att regeringen gav Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014. Kemikalieinspektionen överlämnade en slutredovisning av uppdraget till regeringen. Farliga ämnen i varor är en av frågorna som behandlas i rapporten. Regeringen har beslutat att Kemikalieinspektionen ska vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag för att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (M2015/375/Ke). Den nya handlingsplanen ska gälla 2015–2017. Handlingsplanen bör enligt regeringsuppdraget, med bibehållet fokus på en giftfri vardag, även omfatta att minska exponeringen för farliga ämnen i ett livscykelperspektiv för att bidra till att uppnå etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp. Kemikalieinspektionen ska där det är lämpligt lämna förslag till nationell lagstiftning mot farliga kemikalier när EU-lagstiftningen inte ger ett tillräckligt skydd. Uppdraget ska slutredovisas . har regeringen gett ett uppdrag till om giftfria och resurseffektiva kretslopp (M2015/376/Ke). Verket ska intensifiera arbetet med att identifiera och vidta åtgärder för att på ett kostnadseffektivt sätt ytterligare stimulera en mer resurseffektiv avfallshantering som främjar ökad materialåtervinning och avfallsförebyggande åtgärder inklusive att minska risker med farliga ämnen och utfasning av särskilt farliga ämnen ur kretsloppet. Uppdraget ska redovisas . har arbetat med att ta fram en nationell avfallsplan och ett program för förebyggande av avfall i enlighet med EU:s avfallsdirektiv (2008/98/EG). avfallsplan innehåller mål och åtgärder för fem prioriterade områden. Planen innehåller också exempel på vad vi behöver göra för att nå ett mer resurseffektivt samhälle med utgångspunkt från miljökvalitetsmålen och EU:s avfallshierarki. Det avfallsförebyggande programmet innehåller mål och åtgärder för att minska avfallets miljöpåverkan och mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Målen och åtgärderna ska följas upp. En av åtgärderna i programmet handlar om att ska ta fram nya styrmedel som minskar mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. föreslår lämpliga styrmedel för regeringen under arbetets gång. tog regeringen ett beslut om en ny förordning (2014:1075) om producentansvar för elutrustning. Syftet var att minska den påverkan som elutrustning har på miljön och öka återanvändningen och materialåtervinningen (se vidare nedan under avsnittet Pantsystem för elutrustning m.m.). När det gäller kretsloppsarbetet på EU-nivå kan nämnas att utskottet yttrade sig till utrikesutskottet över ett meddelande från kommissionen om kommissionens arbetsprogram 2015 En ny start. Utskottet välkomnar den tidigare kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av bl.a. direktiv /98/EG om avfall m.fl. Enligt bilaga 2 punkt 38 i kommissionens arbetsprogram ska avfallsförslaget dock dras tillbaka och ersättas med ett nytt och mer heltäckande förslag senast för att främja ett kretsloppssamhälle. Utskottet stöder den tidigare kommissionens förslag. Det finns enligt utskottet ett stort behov av den föreslagna lagstiftningen, och det är angeläget att förslagen kan genomföras med en hög ambitionsnivå. Utskottet anför i yttrandet att förslaget inte bör dras tillbaka och ersättas med ett nytt eller revideras. När det gäller hushållsnära insamling av förpackningar och tidningar föreslog i sitt betänkande (SOU 2012:56) att det fysiska ansvaret för insamling av förpacknings- och tidningsavfall från hushållen ska övergå från producenterna till kommunerna. Som ett alternativ till detta föreslog att ordningen där producenterna ansvarar för både insamling och omhändertagande av förpackningar och tidningar kvarstår. Systemet skulle i detta alternativ kompletteras med att en ordning med på förhand godkända insamlingssystem införs. Sådana system skulle bl.a. syfta till att tydliggöra ansvar, möjliggöra tillsyn och ge ökad service för konsumenterna. fattades beslut om nya förordningar om producentansvar för förpackningar (2014:1073) och producentansvar för returpapper (2014:1074) samt om ändringar i miljötillsynsförordningen (2011:13) och avfallsförordningen (2011:927). Nya system för producenternas ansvar för förpackningar och returpapper ska leda till enklare och bättre insamling, ökad materialåtervinning och förbättrad tillsyn. Regeringen höjde även målen för materialåtervinning och införde tillståndspliktiga insamlingssystem. kommer de nya reglerna att innebära mer lättillgängliga insamlingsplatser. Dagens ansvar för insamling av förpackningsavfall och returpapper ska enligt besluten även fortsättningsvis ligga kvar på producenterna. Skillnaden är att kraven på insamlingen av förpackningsavfall och returpapper skärps och att ansvaret förtydligas, mer avfall materialåtervinns och tillståndspliktiga insamlingssystem införs. Det ska också vara lättare för hushåll och andra att sortera ut sitt förpackningsavfall och returpapper. Uppföljning av och tillsyn över insamlingen och återvinningen ska underlättas och förbättras. Kommunerna kommer även i fortsättningen att ha en central roll i den lokala avfallshanteringen, eftersom dessa kommer att ha ansvar för insamlingen av allt hushållsavfall som inte är föremål för producentansvar. Kommunerna kommer också att kunna agera som entreprenör åt de tillståndspliktiga insamlingssystemen. Enligt regeringsbesluten höjs materialåtervinningsmålen i två steg. Den första höjningen sker 2017 genom ändrade beräkningsunderlag och den andra höjningen 2020 genom en höjning av målnivåerna. Enligt uppgift från Miljö- och anser regeringen att möjligheten att källsortera avfall bör förenklas ytterligare genom att samla ansvaret för insamlingen hos kommunerna. Regeringen avser därför att se över förutsättningarna för hur denna förändring kan genomföras på det mest effektiva sättet. När det gäller textilavfall fick ett uppdrag att utveckla ett förslag om hantering av textilier. Enligt regeringsuppdraget ska ge förslag på åtgärder som ökar materialåtervinningen och återanvändningen samt bidrar till giftfria kretslopp. ska också utforma och beskriva förslag om hur ansvarsfördelningen mellan kommuner, producenter och andra aktörer ska se ut för hanteringen av textilier. I uppdraget ingår att ska ta hänsyn till den påbörjade processen med förändringar i producentansvaret för förpackningar och returpapper. Uppdraget ska redovisas . Kemikalieinspektionen har fått ett uppdrag i sitt regleringsbrev att utveckla förslag till åtgärder utifrån de slutsatser och rekommendationer som framkommer i myndighetens rapport 6/14 om risker med farliga ämnen i textil. I uppdraget ingår att föreslå hur EU-lagstiftningen kan utvecklas så att riskerna med farliga ämnen i textil kan hanteras på ett adekvat sätt. Uppdraget ska redovisas . När det gäller frågan om slutna kretslopp konstaterar utskottet att de uppdrag som regeringen har lämnat till och Kemikalieinspektionen om giftfria och resurseffektiva kretslopp och handlingsplanen för en giftfri vardag, kommer att behandla frågan om åtgärder för att på ett kostnadseffektivt sätt ytterligare stimulera en mer resurseffektiv avfallshantering. Även frågorna om ökad materialåtervinning, avfallsförebyggande åtgärder och minskning av risker med farliga ämnen samt utfasning av särskilt farliga ämnen ur kretsloppet kommer att tas upp. Källsortering av avfall har behandlats genom ett antal förordningsändringar som började gälla med syfte att förenkla för konsumenterna att sortera ut sitt avfall. Utskottet noterar att regeringen nu har aviserat att den avser att se över förutsättningarna för att ytterligare förenkla möjligheten att källsortera genom att samla insamlingsansvaret hos kommunerna. Utskottet anser därmed att motionerna 2014/15:1651 (MP) yrkandena 1 och 2 och 2014/15:577 (M) bör lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om återvinning av textilier vill utskottet framhålla att textilier är en värdefull resurs som inte utnyttjas i tillräckligt stor omfattning. Enligt återanvänds av all textil, och endast en liten andel går till materialåtervinning. Konsumtionen av textilier har ökat i . Textilier kan innehålla farliga ämnen, vilket medför miljöproblem både i och i tillverkningsländerna. Produktion av textilier är dessutom resurskrävande, både vad gäller vatten och energi. förbränns största delen av det textilavfall som genereras i trots att textilier är en värdefull resurs och miljövinsten vid återanvändning och återvinning är stor jämfört med förbränning. Utskottet anser det därför positivt att har fått i uppdrag att utveckla ett förslag om hanteringen av textilier i ett kretsloppsperspektiv och att Kemikalieinspektionen har ett uppdrag om risker med farliga ämnen i textilier och om hur EU-lagstiftningen kan utvecklas på denna punkt. Som nämnts ovan ska uppdragen redovisas . Utskottet välkomnar regeringens initiativ på miljörådets möte i att ta upp behovet av att få bort gifter ur vardagen. På mötet vände sig tillsammans med flera EU-länder till i fråga om behovet att få bort gifter i vardagen och efterlyste bättre kontroll av och information om förekomsten av farliga kemikalier i olika varor, så att konsumenter kan göra medvetna val. lyfte särskilt fram behovet av märkning av allergiframkallande och andra farliga ämnen i textilier. Utskottet anser sammanfattningsvis att det är av stor vikt att en framtida lösning för en hållbar hantering av textilier i kretsloppet kan tas fram. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med erforderliga förslag efter att resultatet av ovannämnda uppdrag till redovisats. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2014/15:2981 (C, M, FP, KD) yrkande 15 och 2014/15:2460 (C) yrkande 5 nu lämnas utan vidare åtgärd. Pantsystem för elutrustning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om pant på olika elprodukter och batterier, om förbud mot lågenergilampor och om ett gemensamt pantsystem i . Jämför reservation 3 (SD). Enligt motion 2014/15:671 av (M) bör pant på batterier införas. Mängden batterier som lämnas in för återvinning har fördubblats , men återvinns inte. Det motsvarar ca batterier som hamnar på annan plats än på återvinningsstationen. Med tanke på att batterier innehåller ett antal miljöskadliga ämnen är detta inte acceptabelt. Enligt motion 2014/15:1367 av (MP) bör regeringen arbeta för ett pantsystem för mobiltelefoner. Genom att bli bättre på att återvinna alla telefoner skulle vi minska behovet av att bryta nya metaller. Inför vi ett sådant system skulle det sedan kunna utvidgas till att omfatta även andra komponenter eller produkter. Målet bör vara att systemet utvidgas till resten av EU för att i slutändan bli en global självklarhet. I motion 2014/15:687 av (M) anförs att pant på lågenergilampor bör införas som en del av producentansvaret. Lågenergilampor innehåller farliga ämnen, bl.a. kvicksilver, som kan läcka ut i mark och vatten. Till att börja med borde ett pantsystem relativt snabbt kunna införas i , men målet bör givetvis vara ett gemensamt pantsystem inom hela EU. Enligt motion 2014/15:1969 av och (båda SD) bör det införas ett totalförbud mot kvicksilverlampor. I en sammanfattning av framgår det att kvicksilver från ljuskällor är den grupp av kvicksilverhaltiga produkter som har lägst procentuell återvinningsgrad, . Detta innebär att en stor mängd kvicksilver hamnar på fel plats. I motion 2014/15:2126 av (SD) anförs att det bör införas ett gemensamt pantsystem i hela . ligger i många avseenden i framkant när det kommer till att återanvända petflaskor och burkar, men med tanke på att vi reser alltmer, inte minst till våra nordiska grannländer, finns det mycket som inte går att panta och som därför slängs i vanliga soptunnor. behandling och kompletterande uppgifter Pant på elprodukter m.m. antogs formellt det omarbetade EU-direktivet (2012/19/EU) om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE). Direktivets övergripande syfte är att förhindra uppkomsten av elavfall och främja material- och energiåtervinning samt återanvändning av hela produkter. Direktivet bygger på principen om producentansvar, vilket innebär att insamling, behandling, återvinning och bortskaffande av elavfall ska finansieras av producenterna. Hanteringen av elavfall i regleras främst genom regler i avfallsförordningen (2011:927). Dessa regler ger konsumenten en skyldighet att sortera ut elavfall och hantera det skilt från annat avfall. Bestämmelser om skyldighet för producenter att ta hand om avfall som utgörs av elprodukter finns i förordningen (2014:1075) om producentansvar för elutrustning. Den nya förordningen om producentansvar för elutrustning trädde i kraft . Syftet med de ändrade reglerna är att det ska vara enklare för konsumenter att lämna ifrån sig sitt elavfall. Som ett led i detta arbete har nya regler införts som bl.a. innebär att butiker som säljer elutrustning får en viss skyldighet att ta emot elavfall. Förordningen innebär även att mer elutrustning kommer att omfattas av producentansvar och att återvinningsmålen höjs. trädde en ny batteriförordning (2008:834) i kraft. Genom förordningen infördes ett renodlat producentansvar för batterier, där producenter och importörer ansvarar för såväl insamling, omhändertagande och slutförvaring av miljöfarliga batterier som informationsinsatser. Förordningen syftar bl.a. till att batterier ska utformas och framställas på ett sådant sätt att uppkomsten av avfall förebyggs och, i fråga om det avfall som ändå uppkommer, att producenterna ska tillhandahålla system för insamling av avfallet. När det gäller frågan om förbud mot lågenergilampor pågår enligt uppgifter från inte något arbete med förbud mot lågenergilampor. Skälet är att Minamatakonventionen om kvicksilver, som undertecknades av 2013, väntas träda i kraft . Konventionen har förhandlats inom ramen för FN:s miljöprogram . I konventionen finns det bestämmelser om att förbjuda lampor som innehåller kvicksilver till 2020. Dessa bestämmelser kommer att införlivas inom EU. Miljö- och förväntar sig ett lagstiftningsförslag om detta från kommissionen . När det gäller frågan om återvinning av lågenergilampor har det skett en dialog vid dåvarande med elektronikavfalls- och återvinningsbranschen samt berörda myndigheter om bättre insamling av lågenergilampor. Vid ett möte antogs en deklaration om att insamlingen av lågenergilampor skulle öka med 2 miljoner lampor och att informationskampanjer skulle genomföras. Målet i deklarationen nåddes; drygt 2 600 000 fler lågenergilampor samlades in . Antalet lågenergilampor i glasåtervinningen halverades . Det kan också nämnas att regeringen tillsatt en utredning för att närmare analysera möjligheten att införa skatt på farliga ämnen i vissa varugrupper, t.ex. kläder och hemelektronik. Kemikalieinspektionen har i Kemi rapport 1/15 Handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014 – slutredovisning tagit upp att ljuskällor som innehåller kvicksilver är ett exempel på en sådan varugrupp. Uppdraget ska redovisas (Utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier, dir. 2013:127). Gemensamt pantsystem för dryckesförpackningar inom Frågan om ett gemensamt pantsystem för dryckesförpackningar inom EU utreddes av 2003. I utredningen betonade att man borde sträva efter att söka en lösning för att samordna ett återvinningssystem för dryckesförpackningar som omfattar alla länder inom EU/EES. Som ett första steg skulle man dock kunna börja med ett mindre antal länder som har ett fungerande pantsystem. Systemet skulle då innefatta länder som , , och . Många frågor återstod dock att utreda innan ett gemensamt system kunde införas. hänvisade i (Rapport 2006:7) till utredning. Både och delade bedömning att borde sträva efter att söka en lösning för att samordna ett återvinningssystem för dryckesförpackningar som omfattar alla länder inom EU/EES. Verken fann emellertid att detta är något som kan bli verklighet först på . genomförde en studie om alternativ och möjligheter när det gäller ett EU-gemensamt pantsystem för burkar. Frågan om ett nordiskt pantsystem har utretts av , och resultatet presenterades 2010. Det finns enligt utredningen förutsättningar för ett gemensamt pantsystem för flaskor och burkar i de nordiska länderna. Utredningen visar olika alternativ för hur ett sådant pantsystem kan genomföras i praktiken. tar nordbor stora mängder flaskor och burkar in över gränsen, både från andra nordiska länder och från och . Ett gränsöverskridande pantsystem skulle gynna konsumenterna men i hög grad även miljön. Utredningen uppskattar exempelvis att ca 1 miljard burkar privatimporteras till de nordiska länderna , huvudsakligen från och . vill på grundval av underlaget att ett gemensamt nordiskt pantsystem upprättas genom att man uppgraderar de befintliga anläggningarna. Det skulle enligt både gagna konsumenterna i , genom att det blir möjligt att panta över de nordiska landgränserna, och vara till gagn för miljön, då spridningen av avfall i naturen minskar. Slutligen kan ett gemensamt pantsystem bidra till att reglera gränshandeln om taxfreeförsäljningen tas med i systemet. Om gränshandeln med tredjeländer tas med i systemet uppnår man ännu större gynnsamma effekter (bet. 2010/11:MJU17). Enligt har rådet uppmanat sina respektive länders regeringar att verka för ett gemensamt pantsystem för burkar och petflaskor, men de nordiska regeringarna anser inte att ett sådant system är samhällsekonomiskt lönsamt och har avslagit samtliga rekommendationer från . Pant på elprodukter m.m. Utskottet vill hänvisa till det avfallsförebyggande arbetet och arbetet med giftfria och resurseffektiva kretslopp som inledningsvis nämns i detta betänkande och som i hög grad berör även elavfall. Utskottet har behandlat frågan om elavfall vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2013/14:MJU16. Utskottet anförde då bl.a. att det ansåg att det är viktigt att bibehålla goda och fungerande system för hanteringen av miljöfarligt avfall inklusive smått elavfall och glödlampor. Enligt vad utskottet hade erfarit har i ett internationellt perspektiv ett väl fungerande system för exempelvis hanteringen av elavfall.