bet · H201SoU8 · 2015-04-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas ca 30 motionsyrkanden som rör funktionshindersfrågor från den allmänna motionstiden /15. Motionerna handlar bl.a. om bedömningen av grundläggande behov och regelverket kring personlig assistans, sysselsättning och daglig verksamhet för personer med funktionsnedsättning, bilstöd, omprövning av personlig assistans och frågor relaterade till lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst på grund av pågående arbete på området. I betänkandet finns elva reservationer (SD, C, V, FP) och ett särskilt yttrande (KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stöd till personer med funktionsnedsättning 1.Kvalitetssäkring och kompetensutveckling, punkt 3 (V) 2.Personlig assistans, punkt 6 (SD) 3.Personlig assistans, punkt 6 (C) 4.Personlig assistans, punkt 6 (FP) 5.Ledsagning, råd och stöd m.m., punkt 7 (SD) 6.Boende enligt LSS, punkt 8 (FP) 7.Omprövning av beslut om personlig assistans, punkt 9 (SD) 8.Omprövning av beslut om personlig assistans, punkt 9 (C) 9.Daglig verksamhet och sysselsättning, punkt 11 (V) 10.Hjälpmedel, punkt 12 (SD, FP) 11.Hjälpmedel, punkt 12 (V) Glasögon för barn, punkt 13 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2014/15:1695 av (KD). Dold funktionsnedsättning och tillgänglighet 2014/15:939 av (S), 2014/15:2500 av (M) och 2014/15:2991 av (KD) yrkande 3. 2014/15:254 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:361 av (M). Reservation 1 (V) 2014/15:949 av Shadiye Heydari (S) yrkandena 1–3. 2014/15:2991 av (KD) yrkande 1. 2014/15:1143 av och (S), 2014/15:1614 av (FP), 2014/15:2103 av (SD) och 2014/15:2452 av (C) yrkandena 1 och 3. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (FP) Ledsagning, råd och stöd m.m. 2014/15:251 av Per Ramhorn (SD), 2014/15:770 av Shadiye Heydari (S) och 2014/15:1866 av (KD). Reservation 5 (SD) 2014/15:791 av (FP) och 2014/15:1869 av (KD). Reservation 6 (FP) Omprövning av beslut om personlig assistans 2014/15:2452 av (C) yrkande 2 och 2014/15:2917 av (SD). Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) 2014/15:1864 av (KD). Daglig verksamhet och sysselsättning 2014/15:254 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:993 av (S), 2014/15:1154 av och (S) och 2014/15:2421 av Finn (M). Reservation 9 (V) 2014/15:254 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:992 av (S) och 2014/15:1048 av och (FP). Reservation 10 (SD, FP) Reservation 11 (V) 2014/15:2043 av m.fl. (S), 2014/15:2052 av och (S) och 2014/15:2102 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), Finn (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (SD), (V) och (SD). I betänkandet behandlas ca 30 motionsyrkanden som rör funktionshindersfrågor från den allmänna motionstiden /15. Inspektionen för socialförsäkringen presenterade sin verksamhet vid utskottssammanträdet . Bland annat presenterades rapporterna 2014:19 Assistansersättning och kommunala stöd till personer med funktionsnedsättning och 2014:23 Kommunernas kostnader för assistansverksamhet. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, om tillgänglighet, kvalitetssäkring och kompetensutveckling, om dold funktionsnedsättning och om stöd till familjer med funktionsnedsättning. Jämför reservation 1 (V). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning m.m. (KD) begär i motion 2014/15:1695 ett tillkännagivande om vikten av att förändra synen på personer med funktionsnedsättning genom att se dem som medborgare och inte som patienter. Funktionshinderspolitiken måste utgå från om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det krävs bl.a. ökad kunskap och kompetens om för att förändra värderingarna i samhället. I motion 2014/15:939 av (S) begärs ett tillkännagivande om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Enligt motionären krävs det nya riktlinjer för hur service och tjänster som sköts genom ny teknik ska göras tillgängliga även för personer med funktionsnedsättning. (M) begär i motion 2014/15:361 ett tillkännagivande om att kvalitetssäkra personlig assistans. För att säkerställa kvaliteten i vården borde enligt motionären kommunen erbjuda utbildning i de fall där den tilltänkta personliga assistenten saknar relevant utbildning. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2014/15:254 yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av kompetensutveckling inom funktionshindersomsorgen. (M) begär i motion 2014/15:2500 ett tillkännagivande om att se över hur stödet till hörselinstruktörer kan bli bättre och hur hörselinstruktörerna kan nå ut till fler. I motion 2014/15:2991 av (KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av att öka kunskapen om dolda funktionsnedsättningar. Shadiye Heydari (S) begär i motion 2014/15:949 yrkande 1 ett tillkännagivande om att barn som har föräldrar med funktionsvariationer, som är i behov av bistånd, bidrag, insatser och stöd för att kunna utföra omvårdnad och fullgöra sitt lagstadgade föräldraansvar, ska ha samma rätt som alla andra barn. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att dessa föräldrar ska ha samma rätt, skyldighet och möjlighet som andra föräldrar har. Vidare begärs ett tillkännagivande om att barns rätt till omvårdnad av föräldrar med funktionsvariationer skrivs in i de lagar som reglerar bistånd, bidrag, insatser och stöd (yrkande 3). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning undertecknades av . undertecknade även ett fakultativt protokoll till konventionen som innebär att den som anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta har möjlighet att klaga till en övervakningskommitté. Konventionen och protokollet trädde i kraft , och för del trädde den i kraft . Detta kunde ske utan ändringar i gällande lagstiftning (prop. 2008/09:28, bet. 2008/09:SoU3, rskr. 2008/09:38). Enligt artikel 35.1 i konventionen ska varje konventionsstat lämna en fullständig rapport om de åtgärder som den vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen efter konventionens ikraftträdande för konventionsstaten i fråga. första rapport om hur efterlever konventionen överlämnades till kommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (, protokoll , 19 §). Syftet med rapporten är att beskriva hur mänskliga rättigheter främjas och skyddas i med fokus på personer med funktionsnedsättning. I rapporten redogörs för de åtgärder som vidtagits och för de utmaningar som identifierats i regeringens genomgång för att klargöra hur svensk lagstiftning och övriga förhållanden i ställer sig till konventionen. Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande. första rapport har tagits upp för granskning (en s.k. dialog) vid kommitténs elfte session –. Efter genomförd dialog beslutade kommittén om sina rekommendationer (Concluding Observations) till (United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, CRPD/C/SWE/CO/1), bl.a. att bör ta fram en strategi för att öka allmänhetens kunskap om olika funktionsnedsättningar samt att särskilda program bör inrättas i samråd med funktionshindersorganisationerna för att öka medvetenheten om konventionen bland anställda inom den offentliga sektorn. Enligt kommittén bör också regelbundet och kontinuerligt genomföra nationella kampanjer och andra utbildningsinsatser riktade till offentliga tjänstemän och privata aktörer för att sprida innehållet i konventionen. Regeringen avser att bereda kommitténs synpunkter och sprida dem brett inom olika delar av samhället, vilket också är i enlighet med kommitténs rekommendationer. Vidare planeras ett särskilt informationsprojekt om konventionen och kommitténs rekommendationer. Av budgetpropositionen framgår bl.a. att grunden för det funktionshinderspolitiska arbetet har lagts i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken: Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79). Strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken De nationella mål för funktionshinderspolitiken som beslutats av är en samhällsgemenskap med mångfald som grund att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Regeringen anger i budgetpropositionen att arbetet med funktionshinderspolitiken i ses som en del av arbetet med att förverkliga FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. För att förtydliga de övergripande funktionshinderspolitiska målen har regeringen fastställt inriktningsmål inom nio prioriterade områden: arbetsmarknadspolitiken, socialpolitiken, utbildningspolitiken, transportpolitiken, it-politiken, ökad fysisk tillgänglighet, rättsväsendet, folkhälsopolitiken samt kultur, medier och idrott. Utifrån dessa inriktningsmål har sedan 22 myndigheter som är strategiska för funktionshinderspolitiken formulerat delmål inom sina respektive verksamhetsområden –2016 och redovisat hur målen ska följas upp. Genom att utveckla ett uppföljningssystem ska enligt regeringen kunskaperna öka om såväl effekterna av de åtgärder som vidtas i strategin som levnadsförhållandena för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Uppföljningen ska ge underlag för att mer långsiktigt bedöma utvecklingen av funktionshinderspolitiken i förhållande till de nationella målen samt ge underlag för rapportering enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Regeringen uppger i budgetpropositionen att Myndigheten för delaktighet (MFD) i sin rapport är läget 2014? bedömer att takten i förändringsarbetet är för låg i förhållande till de inriktningsmål och delmål som beslutats i strategin för funktionshinderspolitiken. Endast och ser ut att kunna uppnå sina delmål med nuvarande tempo. Myndigheternas återrapportering har förbättrats sedan den första lägesrapporten , men trots detta är det svårt att bedöma utvecklingen mot vissa delmål. Fler insatser måste initieras och genomföras. Allmänt sett går dock utvecklingen enligt regeringen ännu för långsamt i förhållande till de inriktningsmål och delmål som slagits fast i strategin för funktionshinderspolitiken. Ytterligare ansträngningar behöver göras på många områden. De strategiska myndigheterna behöver vidta åtgärder för att de delmål som de har satt upp ska kunna uppnås. Även kommuner och landsting, som har en viktig roll i genomförandet av målen för funktionshinderspolitiken, behöver utveckla sina insatser. Stöd till familjer med funktionsnedsättning I budgetpropositionen anges det att MFD i sin lägesrapport bl.a. konstaterar att det saknas kunskap om levnadsvillkoren för barn med funktionsnedsättning. Överlag är levnadsvillkoren sämre för kvinnor med funktionsnedsättning, och särskilt gäller detta för kvinnor med funktionsnedsättning som är utrikes födda. Kvinnor med funktionsnedsättning har sämre ekonomi än män med funktionsnedsättning. MFD betonar i rapporten vikten av att funktionshinderspolitiken bedrivs ur ett barn-, mångfalds- och genusperspektiv. fick i uppdrag att utforma och sprida information anpassad till barn, unga och föräldrar som tydliggör vad ska erbjuda barn och unga i behov av stöd eller skydd. I uppdraget ingår även att på lokal nivå underlätta för och stimulera kommunerna till att utveckla och tillgängliggöra sin information för barn och unga. ska bistå vid genomförandet av uppdraget genom att ansvara för att barn och unga involveras i uppdraget. ska slutredovisa uppdraget till () . Regeringen och Kommuner och Landsting har träffat en överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom 2015. har också sammanställt en vid handläggning och utförande av LSS-insatser, Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning, som uppdaterades . Alla barn har rätt att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. Rätten att komma till tals framgår av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och bestämmelser i bl.a. social-tjänstlagen (20014:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Olika undersökningar från bl.a. Handisam (numera MFD) visar dock att förutsättningarna för att barn med funktionsnedsättning ska få uttrycka sina åsikter i frågor som berör dem måste förbättras. Regeringen anser enligt budgetpropositionen att det är särskilt angeläget att alla verksamheter som möter barn tar särskild hänsyn till de behov och förutsättningar att komma till tals som barn med funktionsnedsättning kan ha. Det är därför viktigt att dessa verksamheter utvecklar kunskap och metoder för att alla barn oavsett funktionsförmåga ska kunna komma till tals. Enligt regeringens budgetproposition är lagändringen som innebär att bristande tillgänglighet nu är en ny form av diskriminering ett viktigt steg mot målet att skapa ett samhälle som är tillgängligt för alla och för att bekämpa diskriminering av kvinnor och män med funktionsnedsättning. Hinder för människors delaktighet i samhället ska rivas. Det är en fråga om jämlikhet och rättvisa. Kvinnor och män med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på lika villkor vad gäller delaktighet och tillgänglighet. Funktionshinderspolitiken omfattar de sektorsövergripande insatser som syftar till att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning samt insatser för att förebygga och bekämpa diskriminering. Regeringen uppger vidare i budgetpropositionen att den avser att se över hur diskrimineringslagens skydd mot bristande tillgänglighet kan stärkas ytterligare. Verksamhet som bedrivs enligt LSS ska bl.a. vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras, vilket den eller de nämnder som kommunfullmäktige har utsett som ansvariga för frågan, ska se till. Kommuner och landsting ska, genom avtal och tillsynsansvar säkerställa att kravet på god kvalitet uppfylls och att det finns system för fortlöpande säkring och utveckling av kvaliteten, även för enskild verksamhet. För verksamheten ska det enligt LSS finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges. Personalen ska ha den utbildning och erfarenhet som kan krävas för varje specifik uppgift. I budgetpropositionen uppger regeringen att har i uppdrag att upphandla en utbildning för handläggare som prövar ärenden enligt LSS. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Utbildningen ska omfatta 7,5 högskolepoäng med tonvikt på den allmänna inriktningen i LSS samt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. ska lämna en lägesrapport . Vidare uppger regeringen att har redovisat åtgärder för att säkerställa en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av assistansersättningen, vilket även inkluderar förslag på lagändringar. Motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU7 Funktionshindersfrågor. Utskottet noterade att om åtgärder som vidtagits för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen (som lämnades ) skulle granskas av kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Därför saknade utskottet anledning att fatta beslut om något initiativ, och motionerna avstyrktes. Motionsyrkanden om funktionshinderspolitikens inriktning behandlades också av utskottet i betänkande 2013/14:SoU7. Utskottet konstaterade då att regeringen har vidtagit flera åtgärder på området. Bland annat hade 22 strategiska myndigheter fått i uppdrag att arbeta i enlighet med föreslagna delmål, och dåvarande Handisam (numera MFD) hade i uppdrag att utveckla ett sammanhållet system för att beskriva, följa upp och analysera utvecklingen och genomslaget av funktionshinderspolitiken. Utskottet fann med hänsyn till pågående arbete inte anledning att ta något initiativ, och motionerna avstyrktes. Även motionsyrkanden om tillgänglighet behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU7. Med hänsyn till regeringens aviserade proposition Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering avstyrktes motionerna. Motionsyrkanden om kvalitetssäkring av personliga assistenter behandlades senast förenklat i betänkande 2013/14:SoU7. Liknande motionsyrkanden behandlades också i betänkande 2010/11:SoU11 Funktionshindersfrågor. Utskottet hänvisade då till de förbättringar som beslutats med anledning av proposition 2009/10:176 Personlig assistans och andra insatser – åtgärder för ökad kvalitet och trygghet, och ansåg att inte borde ta något initiativ och avstyrkte motionen. Även motionsyrkanden om dold funktionsnedsättning behandlades i betänkande /14:SoU7. Utskottet delade då motionärens bedömning om behovet att öka kunskapen om dold funktionsnedsättning, men ansåg inte att borde ta något initiativ och avstyrkte motionen. Med anledning av rekommendationer till planerar regeringen, som redovisats ovan, ett särskilt informationsprojekt. Denna informationsinsats bör enligt regeringen kombineras med en aktiv spridning av kunskap om lagändringarna som gäller bristande tillgänglighet som en form av diskriminering som trädde i kraft (prop. 2013/14:198, bet. 2013/14:AU8, rskr. 2013/14:367). Utskottet anser mot denna bakgrund inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:1695 (KD). Regeringen har vidare uppgett att den avser att se över hur diskrimineringslagens skydd mot bristande tillgänglighet kan stärkas ytterligare. Med hänsyn till detta anser utskottet att arbetet bör avvaktas. Motion 2014/15:939 avstyrks med det anförda. När det gäller motionsyrkanden om kompetensutveckling och kvalitetssäkring noterar utskottet att både och har uppdrag med koppling till utbildning av handläggare av LSS-ärenden respektive rättssäker hantering av assistansersättning. Följaktligen arbetar myndigheterna aktivt med frågan. Mot bakgrund av detta och av de regler som gäller om kvalitet, tillsyn och krav på personal anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2014/15:361 (M) och 2014/15:254 (V) yrkande 1. Utskottet har som nämnts ovan tidigare tagit ställning till motioner om behovet av att öka kunskapen om dold funktionsnedsättning. Utskottet vidhåller den då redovisade uppfattningen. Motionerna 2014/15:2500 (M) och 2014/15:2991 (KD) yrkande 3 avstyrks. När det gäller motioner om stöd till familjer med funktionsnedsättning noterar utskottet regeringens uppdrag till att utforma och sprida information anpassad till barn, unga och föräldrar. Med hänsyn till det pågående arbetet anser utskottet att något initiativ i frågan inte är påkallat. Motion 2014/15:949 (S) yrkandena 1–3 avstyrks därför. Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om LSS som rättighetslag, personlig assistans, ledsagning, råd och stöd, boende enligt LSS, omprövning av beslut om personlig assistans, bilstöd, daglig verksamhet och sysselsättning och hjälpmedel. Jämför reservationerna 2 (SD), 3 (C), 4 (FP), 5 (SD), 6 (FP), 7 (SD), 8 (C), 9 (V), 10 (SD, FP) och 11 (V). LSS som en rättighetslag (KD) begär i motion 2014/15:2991 yrkande 1 ett tillkännagivande om att värna lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade som en rättighetslag. I motion 2014/15:2103 av (SD) begärs ett tillkännagivande om en förändrad tillämpning vid prövningen av rätten till personlig assistans. Bedömningen av vad som är grundläggande behov är för hård och medför att många som behöver assistans inte får det eller förlorar rätten vid omprövning av beslutet. Detta måste enligt motionären åtgärdas. (C) begär i motion 2014/15:2452 yrkande 1 ett tillkännagivande om att personer som är berättigade färre än assistans bör ges rätt att välja utförare. Långt ifrån alla kommuner erbjuder brukaren möjlighet att välja utövare, vilket enligt motionären måste ändras så att alla har samma valmöjlighet. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att personer som är assistansberättigade har rätt till en personlig tjänsteman på . Enligt motionären har assistansberättigade personer rätt till en personlig tjänsteman på , men det tillämpas inte alltid i praktiken, varför kravet på måste förtydligas. (FP) begär i motion 2014/15:1614 ett tillkännagivande om behovet av att i lag förtydliga rätten till assistansersättning för att ska leva upp till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. En strikt tolkning av de grundläggande behoven går stick i stäv med , och därför måste enligt motionären grundläggande behov definieras tydligare. I motion 2014/15:1143 begär och (båda S) ett tillkännagivande om en översyn av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Enligt motionärerna har tillämpningen av lagen blivit alltmer restriktiv, och bedömningarna handlar alltmer om hur olika hjälpmoment tar, vilket medför att intentionerna med lagen inte uppfylls längre. Därför behövs en rejäl översyn av lagen och en modern lagstiftning så att alla kan delta i samhället oavsett funktionsnedsättning. Ledsagning, råd och stöd m.m. I motion 2014/15:251 av Per Ramhorn (SD) begärs ett tillkännagivande om gemensamma nationella riktlinjer för transport av brukare enligt LSS. Motionären anser att det är stora skillnader mellan olika kommuners regler om användande av egen bil eller brukares bil vid transport av brukare, då vissa kommuner tillåter det och vissa inte tillåter det. De olika reglerna medför ojämlikhet mellan brukare. (KD) begär i motion 2014/15:1866 ett tillkännagivande om att insatsen råd och stöd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade bör utvecklas. Enligt motionären varierar möjligheten att få råd och stöd av olika anledningar mellan olika landsting, vilket medför att behovet inte tillgodoses hos personerna som drabbas av olika gränsdragningar. Shadiye Heydari (S) begär i motion 2014/15:770 ett tillkännagivande om att se över LSS och avgifterna för ledsagning för att garantera alla ett värdigt liv. Enligt motionären varierar avgifterna för ledsagning mellan kommunerna. Många synskadade får inte ledsagning för t.ex. hjälp med matinköp för att gravt synskadade och dövblinda inte längre anses tillhöra personkrets 3. I motion 2014/15:791 begär (FP) ett tillkännagivande om att klargöra betalningsansvaret för personer som bor i särskilda boenden enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Enligt motionären är det otydligt att det är hemkommunen som ska betala för hälso- och sjukvård för de som bor i särskilda boenden även om boendet ligger i en annan kommun. Detta medför onödiga diskussioner där enskilda hamnar i kläm. (KD) begär också i motion 2014/15:1869 ett tillkännagivande om att utreda en skyldighet för kommunerna att säkerställa att ingen får merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning till följd av hyressättningen i LSS-bostäder. Enligt motionären uppgår hyran i en gruppbostad eller en bostad med särskild service enligt LSS inte sällan till . Till följd av låg sjukersättning lever många under existensminimum, även med bostadstillägg, trots att kommunen vid hyressättningen ska se till att den enskilde får behålla tillräckliga medel för sina personliga behov. Lagstiftningen behöver ses över. Omprövning av beslut om bl.a. personlig assistans I motion 2014/15:2917 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att tvåårsomprövningen av assistansersättning enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade avskaffas och ersätts med individuell omprövning.