bet · H301NU1 · 2015-12-03 00:00:00 — Visit bör öppna kontor i för att marknadsföra för att skapa rätt förutsättningar för ökad indisk turism i . I kommittémotion 2015/16:2850 av m.fl. (SD) framhålls att staten bör avsätta mer resurser för riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning för att främja gruvnäringen. I kommittémotion 2015/16:3151 av m.fl. (C) föreslås en total anslagsnivå för utgiftsområde 24 Näringsliv på ca . Det är mindre än vad regeringen föreslår. I motionen redovisas utan närmare motivering andra anslagsnivåer för sex anslag som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med till . Anslaget 1:4 ökas med till . Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med till . Anslaget 1:7 Turistfrämjande minskas med till . Anslaget 1:17 Upprustning och drift av minskas med till . Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet minskas med till . I kommittémotion 2015/16:2260 av m.fl. (FP) yrkande 2 framförs att framgångsrikt har arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden. Motionärerna anser därför att innovations- och tillväxtfinansiering bör förstärkas och att därmed ska få ökade resurser för att kunna bistå fler företag i tidiga skeden. I kommittémotion 2015/16:3204 av m.fl. (FP) föreslås en total anslagsnivå för utgiftsområde 24 Näringsliv på ca . Det är mindre än vad regeringen föreslår. I motionen redovisas andra anslagsnivåer för tio anslag som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem minskas med till . Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med till . Minskningen motiveras med att motionärerna ifrågasätter hur verkningsfull regeringens s.k. aktiva näringspolitik kommer att vara, och att de anser att de svenska företagen behöver mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel minskas med till . Anslaget 1:4 minskas med till . Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med till . Minskningen motiveras i enlighet med anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. Motionärerna vill dock avsätta till anslaget med motiveringen att bygga ut webbportalen för att tillgängliggöra mer information, öka möjligheterna för företagarna att lämna information och få fler myndigheter att ansluta sig till webbplatsen. Anslaget 1:7 Turistfrämjande minskas med till . Minskningen motiveras i enlighet med anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. Anslaget 1:8 geologiska undersökning minskas med till ca . Anslaget 1:15 minskas med till . Anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation ökas med till . Ökningen motiveras med att motionärerna vill förstärka tillväxt- och innovationsfinansiering. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet minskas med till . I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 25 framhålls att Visit arbete bör utökas till att även bistå mötesindustrins aktörer, och motionärerna anser därför att anslaget för Visit ska ökas med . Vidare föreslår motionärerna en total anslagsnivå för utgiftsområde 24 Näringsliv på ca . Det är mindre än vad regeringen föreslår. I motionen redovisas andra anslagsnivåer för sex anslag som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande (yrkande 42). Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med till ca . Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med till . Anslaget 1:7 Turistfrämjande minskas med till . Anslaget 1:17 Upprustning och drift av minskas med till . Anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation minskas med till . Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet minskas med till . Företrädaren för har under beredningen av ärendet i utskottet ändrat anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv i förhållande till partiets kommittémotion 2015/16:3207 (KD). Ändringarna omfattar dels anslaget 1:7 Turistfrämjande som ökats med till , dels anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet som minskats med till . Ändringarna i jämförelse med regeringens förslag redovisas i bilaga 2. företagsstöd till små och medelstora företag Tillväxtanalys presenterade 2014 rapporten till innovativa små och medelstora företag – en kontrafaktisk effektutvärdering (PM 2014:16). I rapporten granskade Tillväxtanalys effekterna för deltagande företag av några av program för små och medelstora företag. Tillväxtanalys konstaterade bl.a. att det statistiskt inte gick att säkerställa några positiva effekter av stöden för antal anställda, arbetskraftsproduktiviteten, andelen högutbildade arbetstagare eller andelen forskare hos de deltagande företagen. För en närmare redogörelse hänvisas till utskottets betänkande 2014/15:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv. Det kan tilläggas att i rapporten för Små och (2015) har tagit fram ett metodologiskt ramverk för effekt-analyser av främst myndighetens program för små och medelstora företag. Myndigheten konstaterar även att forskning och utveckling samt innovation i små och medelstora företag är av stor betydelse för tillväxt och jobbskapande och att statliga insatser för forskning och utveckling samt innovation är viktiga för att stimulera forskning och utveckling samt innovation i små och medelstora företag. är en organisation vars syfte är att bl.a. införa entreprenörskap i utbildningssystemet. Organisationen finns representerad i hela och finansieras av bl.a. . Enligt regleringsbrev ska disponera en del av medel för verksamhetsstöd till organisationer som operativt arbetar med att främja företagande bland ungdomar inom gymnasieskolan. är en organisation som arbetar för att studenter ska starta och driva företag. Organisationen finns representerad på 14 olika orter i landet och arbetar nära högskolor och universitet på orten. Drivhuset finansierades 2014 bl.a. genom driftsbidrag från . Som tidigare nämnts omfattar utgiftsområde 24 Näringsliv både näringspolitik och utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Målet för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande är högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökande handelsutbyte mellan och världen, samt ökade utländska investeringar i . För att dessa mål ska nås behöver enligt utskottet de utmaningar som företagen står inför när de exempelvis vill finansiera en expansion, anställa nya personer eller satsa på nya marknader understödjas med en aktiv politik. Den förda politiken måste således främja samarbete mellan olika aktörer, möjliggöra ökade investeringar och göra det lättare för företag att exportera. fastställde ramarna för de olika utgiftsområdena . Förutsättningen för den fortsatta beredningen i utskottet är därmed att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv är . Regeringens budgetproposition är resultatet av en överenskommelse mellan regeringen och , och utskottet noterar att regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet är beräknat med utgångspunkt i den inriktning för näringspolitiken och politiken för utrikeshandel, handel- och investeringsfrämjande som redovisas i budgetpropositionen. I budgetmotionerna från , liberalerna och har partierna föreslagit en minskning av ramen för utgiftsområdet med respektive 497, 204, 557, 623 och i förhållande till regeringens förslag. Utskottet vill mot bakgrund av dessa förslag framhålla att det delar regeringens uppfattning när det gäller med vilken inriktning näringspolitiken bör bedrivas. Utskottet konstaterar att och svenska företag möter en hårdnande internationell konkurrens i takt med den snabba teknologiska utvecklingen och att världsekonomin och den globala kunskapsbasen skiftar österut. Det är utskottets uppfattning, i likhet med regeringens, att näringspolitiken måste stärka förutsättningarna för företag att skapa, växa och exportera med bas i . Näringspolitiken är avgörande för att skapa nya arbetstillfällen och pressa tillbaka arbetslösheten. Framgångsrika och växande företag som anställer är därför helt avgörande för att nå regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Enligt utskottets mening är det viktigt att det förs en politik för fler och växande företag, och utskottet stöder därför regeringens jobbagenda, som bygger på stabila offentliga finanser och består av investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, en aktiv näringspolitik och insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. Vad gäller politiken för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande delar utskottet regeringens uppfattning om att den förda politiken måste bidra till goda förutsättningar för svenska företag och konsumenter att ta till vara den potential som globaliseringen medför i syfte att stärka svensk ekonomi och handel och därmed välstånd. Utskottet anser att handel och investeringar är betydelsefulla instrument dels för att uppnå målet om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020, dels för att det kan stimulera tillväxt, vilket bidrar till att fattiga människor och länder lyfts ur ekonomiskt utanförskap. I flera av de här aktuella motionerna föreslås olika anslagsminskningar med motiveringen att näringslivet behöver mindre statlig inblandning genom näringspolitiken. Detta gäller bl.a. motionerna 2015/16:2443 (M), 2015/16:2355 (SD), 2015/16:3151 (C), 2015/16:3204 (FP) och 2015/16:3207 (KD). Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. har tappat i konkurrenskraft i jämförelse med övriga länder i världen. En slutsats utskottet kan dra av detta är att den förra regeringens politik, som till stor del bestod av skattesänkningar, inte klarade av att till fullo skapa de förutsättningar som företagen behövde för att kunna möta den ökade internationella konkurrensen. Utskottet anser att det är politikens roll att underlätta för företagen att växa och skapa fler jobb. Utskottet delar således regeringens uppfattning att om ska stå starkt i den internationella konkurrensen krävs en aktiv näringspolitik med ett väl utvecklat samarbete mellan t.ex. politik på olika nivåer, näringsliv, arbetstagarorganisationer, offentlig sektor, myndigheter, intresseorganisationer, industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Vad gäller de enskilda anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv välkomnar utskottet den ökning av anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling med ca som regeringen har föreslagit. Anslaget kommer därmed att uppgå till . Anslagsökningen syftar bl.a. till att genomföra en satsning inom det immaterialrättsliga området (+20 miljoner kronor) och en satsning på miljö- och klimatteknik (+65 miljoner kronor). Utskottet noterar att liberalerna har föreslagit en minskning på av anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling som partiet i budgetmotion 2015/16:3244 (FP) betonar vikten av de tidigare höjda forskningsanslagen till följd av beslut om regeringens proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3) och att partiet även fortsättningsvis vill prioritera forskningen. Enligt utskottets uppfattning ter sig detta motsägelsefullt. Utskottet står bakom regeringens förslag om en ökning av anslaget 1:5 Näringslivsutveckling och de satsningar som ska genomföras för att stärka konkurrens- och innovationskraft bl.a. inom ramen för regeringens nyindustrialiseringsstrategi och genom insatser för destinationsutveckling i tidiga skeden. Vad gäller regeringens nyindustrialiseringsstrategi kommer den att fokusera på hur konkurrensfördelar kan stärkas ytterligare bl.a. i fråga om kompetensförsörjning, produktivitet och samverkan mellan industri och akademi för att ge bättre förutsättningar för industriella etableringar och investeringar i hela landet. Utskottet delar även regeringens bedömning att det finns en stor potential för hållbar industriproduktion, och det är utskottets uppfattning att strategins olika delar är viktiga i och med den hårdnande internationella konkurrensen. Vidare välkomnar utskottet regeringens insatser för att ta till vara och stärka den svenska besöksnäringens tillväxtpotential. Utskottet vill framhålla vikten av att ta till vara erfarenheter och kompetenser hos redan etablerade aktörer och ser positivt på att tidigare utförda insatser för fler exportmogna destinationer nu kompletteras med åtgärder för att främja destinationsutveckling i tidiga skeden. Som framhålls i propositionen ska dessa insatser ha ett särskilt fokus på åtgärder som stärker utvecklingen av nya hållbara produkter och upplevelser. Vidare stöder utskottet regeringens förslag om en ökning av anslaget 1:7 Turistfrämjande som bl.a. avser ökad marknadsföring av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden. Därtill välkomnar utskottet ökningen av anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation. Ökningen avser bl.a. insatser för att ta till vara potentialen för innovation och tillväxt i företag i hela landet. Utskottet stöder även regeringens ökning på av anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet. Ökningen syftar till att realisera flera av de insatser som regeringen presenterade i exportstrategin för att stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga marknader och öka antalet exporterande företag. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet således regeringens förslag till anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv. Utskottet förordar vidare att godkänner de bemyndiganden som regeringen föreslagit inom utgiftsområdet. Därmed avstyrker utskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet återkallar bemyndigandet för regeringen att förändra statens ägarandel i Aktiebolaget . Regeringen föreslår i propositionen att ska återkalla det tidigare lämnade bemyndigandet att förändra ägandet i Aktiebolaget (). Regeringen anför att SEK är en central aktör inom det statliga främjandet av den svenska exportnäringen och för ett förverkligande av regeringens exportstrategi. Med hänsyn till bolagets viktiga roll anser regeringen därför att det är naturligt att staten även i fortsättningen äger av aktierna i . Vidare anför regeringen att SEK finansierar sig på kapitalmarknaden och att tydlighet kring ägandet är en viktig parameter för marknadens och ratingbolagens syn på SEK. I samband med att regeringens lista över aktuella bemyndiganden att förändra det statliga ägandet publiceras i olika sammanhang skapas en onödig osäkerhet på marknaden, vilket påverkar villkoren för bolagets upplåning. Ett återkallande av bemyndigandet skulle, menar regeringen, tydliggöra för marknadens aktörer att staten inte har för avsikt att minska ägandet i SEK. bemyndigade regeringen att förändra statens ägarandel i Aktiebolaget () inom intervallet (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26). Staten ägde då aktierna i till lika delar tillsammans med affärsbankerna som ville avsluta sitt ägande. Bemyndigandet att förändra den statliga ägarandelen syftade till att skapa handlingsutrymme för regeringen att hitta en ny ägarstruktur. äger staten av aktierna i . Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag om att återkalla det tidigare lämnade bemyndigandet för regeringen om att förändra ägandet i Aktiebolaget (). bör således godkänna regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet - aktierna i inte ska medföra rätt till utdelning - att bolagets vinst i den mån den inte reserveras ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen och - att bolagets behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska tillfalla staten. Det framgår av 3 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551) att det ska anges i bolagsordningen om ett aktiebolags verksamhet helt eller delvis ska ha ett annat syfte än att ge vinst till fördelning mellan aktieägarna. Det ska i dessa fall också anges hur bolagets vinst och behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska användas. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att bolagsordningen för AB kanalbolag föreskriver att aktierna i bolaget inte medför rätt till utdelning, utan att bolagets vinst i den mån den inte reserveras i stället ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen. Vidare bör det föreskrivas att bolagets behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska tillfalla staten eftersom staten är enda aktieägare i bolaget. I motion 2015/16:1117 av (M) framhålls att är ett av populäraste turistmål som kräver kontinuerligt underhåll för att hållas i farbart skick. Verksamheten runt kanalen skapar även jobb. Motionären anser att det är viktigt att bevara och underhålla kanalen samt utveckla turist- och näringsverksamheten utmed kanalen. Därför bör en långsiktig planering för hur ska underhållas och rustas upp tas fram. AB kanalbolag är aktiebolag som äga till av staten. /93 har anvisat medel på statens budget för upprustning och drift av (prop. 1992/93:51, bet. 1992/93:NU15). Bolaget lämnar ingen utdelning till aktieägaren. Enligt bolagsordningen ska bolagets verksamhet vara att driva och förvalta samt att i övrigt förvalta och utnyttja bolagets fastigheter och övriga tillgångar till gagn för driften av . Verksamhetens ändamål är att bevara värde, såväl som kulturhistoriskt byggnadsverk som turistattraktion. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget ökas med till för upprustning av 2016. För samma ändamål beräknas anslaget öka med 2017–2019. Regeringen föreslår att bolagsordningen för AB kanalbolag ändras så att aktierna i bolaget inte medför rätt till utdelning, utan att bolagets vinst i den mån den inte reserveras i stället ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen. Vidare bör bolagsordningen ändras så att bolagets behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska tillfalla staten, då staten är den enda aktieägaren i bolaget. Utskottet har inget att invända mot detta förslag och anser att det är bra att bolagsordningen tydliggörs i linje med de krav som finns i aktiebolagslagen. bör således godkänna regeringens förslag. När det gäller yrkandet i motion 2015/16:1117 (M) om att det bör tas fram en långsiktig planering för hur ska underhållas och rustas upp vill utskottet påminna om att 1992 beslutade att staten ska finansiera upprustningen av och att har anvisat medel för upprustning och drift av kanalen. Utskottet anser mot denna bakgrund att motionen kan avslås av . Utskottets förslag i korthet godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer i samband med försäljning av aktier i får finansieras genom att de avräknas från de likvider som fås vid försäljningen. Regeringen föreslår att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband av med avyttring av aktier i ska få finansieras genom att de avräknas från de likvider som fås vid försäljningen, detta för att det i samband med en försäljning av aktier uppkommer vissa direkta kostnader för ägaren staten. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning. Regeringen föreslog i propositionen om nyemission i (prop. 2009/10:121) att regeringen skulle bemyndigas att vidta följande åtgärder, var för sig eller i kombination: a) att minska ägandet i SAS genom att avyttra hela eller delar av aktieinnehavet eller genom utspädning av befintlig ägarandel, b) att förvärva eller byta aktier, rättigheter att förvärva aktier eller andra former av andelar i det företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i och c) att avyttra de tillgångar och rättigheter som staten enligt a) och b) får som likvid om andra tillgångar än kontanter erhålls. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2009/10:FiU35). Regeringen har föreslagit att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med avyttring av aktier i avräknas från de likvider som fås vid försäljningen. Utskottet har inget att invända mot detta och förordar således att godkänner regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslag inom utgiftsområde 24 enligt förslaget i bilaga 4 och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2355 av m.fl. (SD), 2015/16:2847 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:2850 av m.fl. (SD) yrkande 6, bifaller delvis proposition 2015/16:1 utgiftsområde 24 punkt 10 och avslår motionerna 2015/16:1550 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:2260 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 14, 2015/16:2443 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–5, 2015/16:3151 av m.fl. (C), 2015/16:3204 av m.fl. (FP), 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 42 samt 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 44. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden fastställde ramarna för utgiftsområdena . För utgiftsområde 24 Näringsliv beslutade om en ram på ca . Förutsättningen för utskottets behandling av anslagen i budgetprocessens andra steg är att anslagen inom utgiftsområdet inte får överstiga den nämnda ramen. Eftersom ram för utgiftsområdet ligger ca under den fastslagna ramen förordar vi att fördelar anslagen i enlighet med kommittémotion 2015/16:2355 (SD). Vi vill med anledning av detta anföra följande. I budgetmotion 2015/16:761 tydliggör vi att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Vi sverigedemokrater tror på en pluralistisk ekonomi där politikerna tar ett steg tillbaka och i stället låter de bästa idéerna blomstra och de bästa entreprenörerna bli framgångsrika. Samhället har en viktig roll att fylla som garant för fungerande institutioner, infrastruktur, utbildning och social trygghet, vilket i sin tur kräver finansiering. Det är vår uppfattning att näringslivspolitiken i stor utsträckning bör genomsyras av förutsägbarhet och att förändringar på detta område bör genomföras med försiktighet. Diskussionen om vad som egentligen genererar tillväxt och nya framgångsrika företag behöver fördjupas. Vi tror att staten kan behöva ta ett steg tillbaka på vissa områden och överlåta innovation, entreprenörskap och förnyelse av näringslivet till de mest lämpade privata aktörerna, vars förutsättningar snarare kan optimeras genom reformer på t.ex. skatteområdet. Vi sverigedemokrater eftersträvar tydliga och långsiktiga spelregler för alla företag oavsett storlek, och dessa företag ska kunna verka på en marknad fri från onödiga detaljregleringar. För att näringslivsklimat ska bli konkurrenskraftigare är det flera politikområden som måste utvecklas. Bland annat måste energipolitiken bidra till att det levereras kraft med hög leveranssäkerhet till konkurrenskraftiga priser. Vidare handlar det om skattepolitiken, där de svenska skatterna måste vara internationellt sett konkurrenskraftiga. Det handlar också om en väl fungerande kapitalförsörjning och en utbildningspolitik som underlättar för företag att hitta rätt kompetens. Även forskningen är en viktig del i näringslivsklimatet, och det är centralt att tillräckliga resurser avsätts och att de används på ett sätt som stärker näringslivet. Vidare anser vi att en central ambition för näringspolitiken är att minska företagens administrativa börda, som i vissa avseenden är orimligt stor. stöder helhjärtat ambitionerna kring En dörr in som innebär att företag ska kunna lämna in de flesta uppgifter som myndigheterna kräver på ett ställe. Därtill är det viktigt att påminna om att fyra av fem nya jobb skapas i växande småföretag.