bet · H201NU13 · 2015-04-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsatt bör ge ett brett och långtgående mandat till att förhandla fram ett transatlantiskt frihandelsavtal. 2014/15:1961 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av existerande gränshinder för näringslivet mellan och . 2014/15:2149 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk it på världsmarknaden. 2014/15:2201 av m.fl. (S): 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett hbt-perspektiv i det handelspolitiska samarbetet med andra länder. 2014/15:2480 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk bärexport. 2014/15:2555 av Per (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Europeiska unionens förbud mot handel med svenskt snus är oförenligt med de principer handelsunionen bygger på. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt att avskaffa detta långtgående handelshinder för kommissionen och övriga medlemsstater. 2014/15:2570 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att avskaffa Europeiska unionens totalförbud mot export av svenskt snus. 2014/15:2626 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att i ett kommande frihandelsavtal mellan och värna en sund och säker mat, god miljö och djurhållning samt att se till att den överanvändning av antibiotika och hormoner som finns i inte försvagar reglerna inom EU. 2014/15:2976 av m.fl. (M): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för fler handelsavtal med tredjeland. 2014/15:2977 av m.fl. (M): 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för fortsatt handel med sälprodukter. 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja svensk miljöteknikexport. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängda exportfrämjande satsningar. 2014/15:2993 av m.fl. (M): 24.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.1 Handel för välstånd och utveckling. [1] Innehållet i dessa beskrivs närmare i utskottets betänkande för handelspolitiska frågor (bet. 2012/13:NU13). är ett litet exportberoende land som för sin tillväxt behöver ta plats på marknader utanför det egna landets gränser. Det förutsätter att ett ständigt arbete pågår för att riva handelshinder och stärka företagens exportmöjligheter. välstånd grundades då vi införde frihandel och näringsfrihet. är ett av världens mest handelsrika länder, och exporten motsvarar runt hälften av vår bnp. Våra gränser till våra nordiska grannar ger möjligheter till jobb och tillväxt. Vi anser att stor kraft bör läggas på att fördjupa det nordiska samarbetet genom att montera ned gränshinder och underlätta människors möjlighet att röra sig över gränserna. Vi menar också att ska vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet inom EU och i världen. Bygger EU en barriär mot omvärlden tappar konkurrenskraft, vilket skadar vår utveckling men också andras. Därför är det vår uppfattning att EU:s frihandelsavtal ska vara så ambitiösa och heltäckande som möjligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Vi ger vårt stöd till uppfattningen att ska ge brett och långtgående stöd till kommissionen för att förhandla fram ett transatlantiskt frihandelsavtal, det som går under förkortningen TTIP. är redan en av allra största handelspartner. Det sammanlagda handelsutbytet var . är fjärde största varuexportmarknad och den allra största utanför EU. Mäter man förädlingsvärdet, det vill säga exportvärdet som skapas i och som konsumeras utomlands, ser man att är det största mottagarlandet av svensk export. Amerikanska företag skapar med den amerikanska importen investeringar och ca 70 000 jobb i . Frihandel skapar enligt vår mening konkurrens som gör att företag ständigt förbättras och utvecklar produkter och tjänster. Därför vill vi att stor kraft ska läggas på att ta bort handelshinder även på tjänsteområdet. Vi menar att produkter och tjänster blir bäst och får rätt pris då de finns på marknader för att avsättas i konkurrens med andra, och vi är övertygade om att frihandel ger idéutbyte som ökar handelsflöden mellan länder där influenser och de bästa affärsidéerna och den bästa tekniken tar plats. Genom ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter inom energieffektivisering, transporter, energilagring och smarta elnät som kan stärka svensk konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. Därför fortsätter vi främja svensk miljöteknikexport. Ett område som också är angeläget är kunskapen inom den offentliga sektorn. ligger i topp vad gäller länder där båda i ett hushåll arbetar. Den utvecklingen har gjort att byggt ut tjänster kring arbetsdagen i vårt land. Den senaste i raden är RUT-tjänster. Här finns mer att göra, men jag vill här och lyfta fram det stora intresse som andra länder visat för kunskap och genomförande av till exempel förskola och omsorg. Ska detta vara möjligt även fortsättningsvis behöver svensk välfärd ha en bred bas hemma. Vi menar att har stor potential att utveckla sin tjänstehandel på detta område. fick 2009 i uppdrag att främja internationalisering och export av svensk vård och omsorg. Här kan med god kunskap och best practice som kunskapsnation sälja såväl tjänster som just kunskap. För att detta ska vara möjligt behövs en hemmabas där man praktiserar och gör innovationer i vardagen. Men regeringens politik stoppar den utvecklingen i landets verksamheter såväl som möjligheterna att med god kunskap sälja goda verksamhetsidéer. Vi vill också verka för fler frihandelsavtal med tredjeland. Bäst öppnas handel globalt genom multilaterala överenskommelser som kan bidra till ett rättvist, stabilt och förutsägbart internationellt handelssystem. Med EU:s yttre handelspolitik, där är en del, omfattas bland annat gemensamma handelsavtal och gemensamma förhandlingspositioner i internationella organisationer. betonar vikten av frihandel och behovet av framgångsrika förhandlingar inom WTO. är en tydlig röst för öppen och fri handel, en inre marknad och internationell handelspolitik. Med nya tider kommer också nya möjligheter. Jag tänker också på de kreativa näringarna, som varit prioriterade i export- och handelspolitik, bland annat genom kommunikationsstrategin Symbio Create och genom Främjarkalendern. Den förstnämnda är en plattform för gemensamma idéer, verktyg och goda exempel för att underlätta export av kreativa näringar. Den sistnämnda, Främjarkalendern, är framtagen i syfte att via utlandsmyndigheterna marknadsföra sju kreativa näringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Vi menar att förutsättningarna för entreprenörskap och företagande inom kreativa näringar behöver stärkas ytterligare. Därför har vi moderater i vår motion skrivit in att ska uppmuntra och ge Business ett fördjupat uppdrag att prioritera de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet samt att man ska förlänga arbetet inom Symbio Create-konceptet och Främjarkalendern och förstärka detsamma. I detta betänkande ställs krav från på att se över premienivåer för , öka styrningen av bredda kundbasen när det handlar om små och medelstora företag samt revidera den definition av små och medelstora företag som använder. Det arbetet pågår, herr talman. Ständiga förbättringar är alltid A och O. Man kan också se på mängden pengar, för det är stora pengar som är i omlopp här. Man kan tänka tillbaka på finanskrisen, då vi var timmar från att saker och ting kunde ha hänt i vårt land. Då kom stora företag tillbaka till för att få hjälp och möjligheter, och vi är mycket tacksamma för att vi då hade den organisationen. Det var som ett snöskred. Finansministern angav att det var vargavinter, och tog ett steg i taget på den tunna isen. Men den striden redde vi ut, och smörjmedlet gjorde att vi tog oss ur det här och sakta är på väg tillbaka. önskar se förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd och andra former av stöd till näringslivet utbetalas till företag som har verksamheter i skatteparadis. har i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företagande samt att säkerställa att verksamheter bedrivs korrekt. har ansvaret för att förebygga och motverka all form av finansiell brottslighet, och däri ingår också att skattemedel otillbörligen undanhålls i affärstransaktioner. Det är lite att slå in öppna dörrar. Någonstans i startar en resa ut i världen, till , eller andra platser, med ett litet företag och en person med en affärsidé som fått växa och utvecklas. På Facebook läste jag under rubriken vardag om hur berättelser nu ska samlas för att beskriva vad det handlar om när man startar ett företag för att skapa ett livsverk på sin ort, få hjulen att snurra för sin egen inkomst och andras, kunna anställa och utveckla och vara en kugge i hjulet till det som sedan gör att vi får till export och försäljning i det stora, för det kommer från människor i det lilla. Det handlar om kafé, lanthandel, bensinstation, restaurang, campingplats, byggföretag, städföretag - ja, listan kan göras hur lång som helst. Dessa företag verkar inte direkt med export till utlandet men är med och skapar en plattform på sin ort ute i landet, vilket skapar förutsättningar för andra företag att våga satsa . När nu regeringen väljer att sätta käppar i hjulet för företag genom ökade arbetsgivaravgifter samt sänkt RUT- och ROT-avdrag och gör det dyrare kommer det att påverka vårt land. Enskilda människors idéer om produkter och tjänster är det som skapar företag, arbete och anställningar för andra, vars familjer ska få sin försörjning. Enskilda små kuggar av företag som vart och ett på sitt vis bildar det svenska näringslivet, som växer och gemensamt får att snurra för ökad tillväxt och bruttonationalprodukt och för att vi ska ha pengar till skola, vård och omsorg inom välfärden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Vi menar att regeringen är på fel väg med skattehöjningar på jobb och företagande. Så bygger vi inte tillväxt, handel och export. Jag vill avsluta med att för tids skull yrka bifall till reservationerna 2 och 6 av Alliansen. I detta anförande instämde (M). Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 5 och 9. har en positiv syn på handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism, förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar, bidrar till minskad fattigdom och ökar välstånd. Vi anser att konkurrensneutrala globala handelsavtal skapar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden och viktiga handelsrelationer. menar att goda handelsrelationer och handelsavtal är av största vikt och att det gynnar den svenska industrin och svensk välfärd. Vi ser vikten av att handelsavtal ska innefatta CSR, miljöaspekter och djuretik. avser att stärka den svenska industrins konkurrenskraft genom en ökad handel. Vårt mål är att öka såväl marknadsandelar som tillväxt och vinstmarginaler för svenska bolag, och då vill vi göra det i reella termer. Men även om vi använder begreppet "reella termer" kan det ändå i vissa fall bli missvisande. Vi menar att begreppen "marknadsandelar" och "tillväxt" även bör följas upp med ytterligare faktorer gällande konkurrens. Vilka är då dessa så kallade konkurrensnycklar eller -faktorer? Vilka sektorer ska de omfatta? Det är något som vi gemensamt måste diskutera då komplexiteten är påtaglig. Skattetryck, energipriser, kvalificerad arbetskraft, bostäder för expertkompetens, infrastruktur, transporter, kommunikationer, it - listan på vad jag menar är en form av konkurrensfaktorer kan göras lång. Dessa faktorer påverkar svensk konkurrenskraft i största möjliga mån. Det finns ett uttryck som lyder What gets measured gets done, det vill säga att det som mäts blir gjort. Vi anser att det behövs en genomgång av dessa konkurrensfaktorer och en total konkurrensöversyn. Vi kan mäta konkurrens genom enhetsarbetskraftskostnad och real växelkurs, så kallad unit labour cost och KIX, men vi ser behovet av ytterligare faktorer. En sektoriell konkurrensöversyn, ökad marknadsföring samt ökat icke snedvridande stöd till svenska företag stärker konkurrensen och ger därmed en extra skjuts gällande den globala handeln. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet lägger stor vikt vid en verklighetsförankrad handelspolitik. Vi anser att diskussioner med industrins företrädare, småföretagare, organisationer och myndigheter är av största betydelse för att skapa bästa möjliga förutsättningar för industrins långsiktiga konkurrenskraft. Vi är i vissa avseenden kritiska till EU-medlemskapet, men även om villkoren för EU-medlemskap bör diskuteras ser vi ändå att kommer att förbli en del av EU:s inre marknad, i likhet med och . är ett relativt litet industriland, och vi är starkt beroende av fungerande internationell handel. är därför i grunden ett frihandelsvänligt parti. Få saker skulle skada vår industri mer än om våra handelspartner skulle börja begränsa eller fördyra internationell handel. Vi förordar att för en frihandelsvänlig politik både som nation och inom EU. Detta tjänar både vi själva och våra handelspartner på. Den europeiska och den globala handeln är av stor betydelse för . Den svenska industrin står för cirka en femtedel av svensk bnp och tre fjärdedelar av exporten samt sysselsätter direkt eller indirekt omkring en miljon människor. Industrin skapar jobb, tillväxt och välfärd i hela , och industrin är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. ser positivt på importens betydelse för den svenska konkurrenskraften. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften på inhemsk produktion, och därmed gynnas även exporten. Dock anser att importbehovet behöver utvärderas på lång sikt. Politisk instabilitet, påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. anser att en långsiktig utvärdering bör göras av svenska sektorers långsiktiga importbehov i syfte att stärka svensk produktion av produkter med betydelse. ser mycket positivt på industrins konkurrens- och exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter högt upp i värdekedjan. avser att fortsätta den utvecklingen genom att förädla och stärka de befintliga nationella konkurrensfördelarna. Vi ser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan, från små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten. Svensk industri och dess samarbetspartner är den största anledningen till den positiva handelsbalansen, och avser att fortsätta stärka svenska exportmöjligheter, särskilt när det gäller högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan. Den internationella globaliseringen innebär en växande marknad och en allt hårdare konkurrens. Svensk industri behöver ständigt utvecklas för att vara konkurrenskraftig på världsmarknaden. som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för industriföretag. vill verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Vi anser inte att stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri. Vi är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och , det så kallade TTIP, och vi tror att detta kommer att stärka den svenska industrin genom borttagandet av både tariffära och befintliga icke-tariffära handelshinder men även genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. Avtalet innehåller dock väldigt många faktorer, och komplexiteten är påtaglig när det gäller det tekniska och de icke-tariffära regelhindren jämfört med borttagandet av ekonomiska tullar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet ser vikten av att i första hand se över de områden där möjligheterna till regelsamarbete är störst i stället för att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs en förståelse av att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer och olika produktregelverk. Vi anser att en gemensam minsta nämnare för de olika sektorerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration och i viss mån skydd av nationella intressen samt att handelsrelationer med tredjeland inte får försämras. Gällande utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer och regioner som gynnas är därmed osäkra. Även om vår generella uppfattning om avtalet i dess helhet är positiv gällande industrins exportmöjligheter vill vi dock flagga för vissa klausuler i avtalet. anser att tvistlösningsklausulen ISDS ska beaktas med största noggrannhet vid ett slutgiltigt avtal. En tvistlösningsklausul av ren Naftamodell är något som inte kan ställa sig bakom. Vi vill vidare se att det blir en lista där de delar som ska vara föremål för ett handelsavtal tas upp, inte som en lista där endast de delar som inte kommer att vara föremål för avtalet tas upp. Sammanfattningsvis välkomnar vi ett frihandelsavtal med men anser att ett sådant avtal inte får utmynna i en situation där företag kan stämma stater eller där den svenska modellen skadas eller en situation där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomin. I detta anförande instämde och (båda SD). Herr talman, alla som lyssnar! Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 6. är ett väldigt exportberoende land. Det är också exporten som har legat till grund för den välfärd som vi har byggt och bygger upp. Men det gör också mer känsligt än många andra länder för konjunktursvängningar i viktiga handelsländer. Drygt hälften av det vi producerar exporterar vi till andra länder. Men det finns möjligheter att vara ännu mer framgångsrika. Faktum är att har halkat efter många andra europeiska länder . Därför är det viktigt att är ett land som står sig väl i konkurrensen med andra länder. tar företag beslut om var de ska lägga nästa investering. Är det i , eller är det någon annanstans? För att vi ska bli ännu mer konkurrenskraftiga gäller det att minska kostnaderna för företagen - inte tvärtom. Det gjorde alliansregeringen till exempel genom minskad bolagsskatt, investeraravdrag och minskade kostnader för att anställa. Dagens vänsterregering verkar vilja göra tvärtom. Det gynnar inte svensk export. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet presenterade och näringsminister regeringens näringspolitiska offensiv. Det var 226 miljoner och sedan 315 miljoner , mandatperioden ut. Jag vet inte vem de försöker övertyga, men faktum är att deras i sammanhanget satsning är en besvikelse. Det ska ses i skuggan av alla skatteökningar som regeringen lägger på de svenska företagen. Regeringen aviserar att de kommer att höja skatterna med dryga för näringslivet, det vill säga öka kostnaderna för att anställa unga, ta bort delar av och , öka kostnaden för att anställa äldre med mera. Hur ett par hundra miljoner ska kunna kompensera för ett bortfall på 27 miljarder är för mig en gåta. Om regeringen dessutom driver igenom den kilometerskatt man har flaggat för och lägger till den höjning av bensin- och dieselskatten som kommer kan jag direkt säga att det kommer att påverka svensk export. Malmen, stålet och skogen transporteras långa sträckor, och de varorna har stor betydelse för jobben och den svenska ekonomin. Vänsterregeringen borde hellre satsa på att ge morötter för grön omställning i stället för att beskatta landsbygdens folk och basnäringen. Svensk besöksnäring är en av de stora basnäringarna . omsatte besöksnäringen 284 miljarder och skapade jobb åt 173 000 personer. Låt oss stanna upp ett tag och jämföra sysselsättningen i några olika branscher i . Motorfordonstillverkningen sysselsätter 61 000 personer, trävaror, massa och papper 75 000 personer, data- och it-tjänster 99 000 personer och stål- och metallframställningen 107 000 personer. Då förstår ni att besöksnäringens sysselsättningssiffra på 173 000 personer är stor. Svensk besöksnäring har vuxit med per dag och ökat exportvärdet med 1 miljon . beräknas den globala turismen ha ökat . För mig är det inte alls främmande att åtminstone kan ta en del av det, kanske en eller ett par procent. Men för att nå målet finns det en del att tänka på. Det går inte att öka kostnaderna för företagarna inom den här branschen då marginalerna är ganska små redan som de är. Ökad bensinskatt och högre kostnader för att anställa är inte medicinen för att få branschen att utvecklas. Vänsterregeringen ökar satsningen på Visit med för att få fler utländska turister till . Det är bra, men i samma veva beskattar regeringen branschen med genom bland annat ökade kostnader för att anställa. Det går inte ihop. Just nu förhandlas ett frihandelsavtal mellan och , Transatlantic Trade and Investment Partnership, även kallat TTIP, där syftet är att förbättra det ekonomiska samarbetet mellan de två regionerna. TTIP kommer att skapa världens största regionala frihandelsområde genom att minska handels- och investeringshinder mellan och . Det främsta syftet med frihandelsavtalet är att det ska stimulera både EU:s och ekonomier genom ökad handel med varor och tjänster och ökade investeringar. EU och är varandras viktigaste handelspartner. handlas varor och tjänster över för nästan . Handeln mellan och står för ungefär en tredjedel av världens totala handelsflöden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Det finns som sagt stora möjligheter och fördelar med ett sådant avtal, men det finns också några saker som vi i särskilt vill uppmärksamma regeringen att ta med sig till . En oro som lyfts upp från flera håll är att skyddet av miljön, maten och hälsan riskerar att försämras än mer som en effekt av avtalet. och EU har till exempel olika kemikalielagstiftningar, och det finns stora skillnader när det gäller reglerna för antibiotikaanvändning. I används hormonpreparat och antibiotika för att snabba på och stimulera tillväxt hos djuren. I många fall behövs inte ens veterinärintyg för det. I används av den totala mängden antibiotika till friska djur, ja, friska djur. I används , men då till sjuka djur. Antibiotika används tyvärr ofta som ett sätt att få undernärda och stressade djur att växa fortare. Det kan aldrig vara acceptabelt att kompensera dålig djurhållning med antibiotika. Även om det inte är tillåtet att göra så här inom EU har det visat sig att överanvändning av antibiotika ändå förekommer. Argumentet är att det är nödvändigt då ekonomin kräver det. En överanvändning av antibiotika är skadlig för hälsan och gör att konsumenterna får i sig alldeles för stora mängder, vilket i sin tur leder till att antibiotikan inte blir lika effektfull , då resistens mot antibiotika riskerar att utvecklas. Det gör att många sjukdomar kommer att vara svåra att behandla eller i värsta fall inte alls kunna botas. För att bibehålla sund och säker mat, god miljö och djuretik är det viktigt att den överanvändning av hormoner och antibiotika som finns i inte försvagar eller luckrar upp reglerna inom EU.