bet · H201SoU12 · 2015-04-09 00:00:00 — Vi vill med utgångspunkt i rapporten och unga 2013 - utvecklingen av faktorer som påverkar hälsan och genomförda åtgärder att ska få i uppdrag att ta fram ett förslag på en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga. Vi kan inte låta barns hälsoutveckling vara så klassbunden. Vi kan med vår förskola och skola göra mycket mer. Det viktigaste är en jämlik skola som inte barn och unga faller ur - det är förödande om de gör det. Den kopplingen måste vi göra som politiker. Vi kan inte vänta in folkhälsokommissionen i de här frågorna. Därför yrkar bifall till reservation 2. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Bland unga i åldern rapporterar dubbelt så många kvinnor som män besvär med ängslan, oro och ångest. För båda könen, både killar och tjejer, har besvären tredubblats . Det är mycket allvarligt. av hela befolkningen lider av ångest och depression. Självmorden har också ökat, främst bland män. Hur möter vi det här? Gör vi det på ett effektivt sätt? Mycket har i och för sig gjorts - jag pratar om Miltonuppdraget, Priouppdraget och så vidare - men vi måste göra mycket mer. Det här är nämligen en tickande bomb: den psykiska ohälsan hos barn och unga. Vi måste möta unga innan de sätts in i en vårdkarusell. Vi har ungdomsmottagningar. Dem borde vi bredda. Vänstern vill tillsätta en utredning om hur vi ska ta till vara ungdomsmottagningar på ett bättre sätt. Det handlar om att fånga upp unga och möta dem på ställen där de har förtroende för dem som jobbar. Tänk er en ungdomsmottagning med kompetens i fråga om psykisk hälsa, droger etcetera! Det handlar om en öppen dörr och om att få unga män att söka hjälp . Därför yrkar också bifall till reservation 7. En behandlad hivinfektion är knappt mätbar och därmed inte heller smittsam. Man har gjort oerhörda framsteg. Men då gäller det att alla har möjligheter att testa sig. Så är det inte . Men blir faktiskt nekad att göra hivtest på vissa ställen i . Det handlar om en lättillgänglig och generös provtagning. När det gäller sjukdomar och infektioner har det varit en svårslagen stigmatisering och diskriminering av hivinfekterade. Jag vill, när jag har möjligheten, tacka alla dem som har tagit kampen mot dumhet och fördomar . Jag hoppas att vi snart är i ett läge där det inte innebär någonting att vid kaffebordet säga: Jag har hiv. Det ska innebära lika lite som att säga: Jag har diabetes. Där är vi inte . Det handlar om ett läge där hiv är som vilken ofarlig infektion eller sjukdom som helst - om den behandlas. Så är det. Ge alla ungdomar tillgång till bra preventivmedel och skydd! Då blir det mycket enklare på alla sätt. Det ska vara mer snack med ungdomar, mer öppenhet och mer verksamhet där vi talar med varandra - det räcker inte med rådgivning på nätet. Detta är bra mot både oönskade graviditeter och exempelvis klamydia, som är ett stort problem i den här målgruppen. En fråga vi måste ha ögonen på när det gäller folkhälsa är hur föräldrar ställer sig till att vaccinera sina barn i de program som finns. Jag är väldigt oroad över den lätt flummiga inställning som tydligen finns lite här och där: Lite mässling har väl ingen dött av. Det kanske är dags att göra någonting tillsammans i den här frågan. Det är nämligen väldigt allvarligt när föräldrar tar in kunskapen via nätet. Vi kan snabbt hamna i en ganska svår situation i . Genom andras ovetenskapliga hållning till vaccinationer kan barn smittas. Det kan bli små epidemier. Det ska vi ha koll på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Genomgångar av all befintlig forskning om ojämlikhet och hälsa visar tydligt att stora inkomstklyftor försämrar människors hälsa. Det behövs en nationell hälsokommunikation med ett tydligt syfte att minska ojämlikheten i hälsa och med en specifik riktning till kvinnor. Att kommersialisera vård och omsorg har inte heller inneburit en bättre hälsoutveckling för dem som behöver en tillgänglig och offensiv hälso- och sjukvård. Vi vill i stället fokusera på förebyggande hälsoarbete med en satsning på vårdcentraler, särskilt i socialt utsatta områden, där ohälsan är mycket stor. Vi vill alltså yrka bifall till reservation 2 och reservation 7. Som folkpartist anser jag att det är viktigt att alla individer kan påverka sin hälsa genom att göra välgrundade val. Individen har ett eget ansvar för sin hälsa och sin livsföring. Det är grundläggande för oss i att individen har möjlighet att själv bestämma över sitt liv. Politikens uppgift är att stödja och skapa goda förutsättningar för dessa val. Sjukvårdens uppdrag är att erbjuda råd och stöd som kan förebygga sjukdomar och motivera till en positiv livsstilsförändring. Det är viktigt att påpeka att politiken ska hjälpa och stödja individen till ett hälsosamt val, inte bestämma över individens val. Men det behövs även kunskap för dem som jobbar inom vård- och omsorgssektorn. Än , , förekommer det att hbt-personer, det vill säga homo, bi- och transsexuella personer, möts av fördomar och okunskap från samhällets sida. För att hbt-personer ska kunna känna sig trygga i mötet med myndigheterna anser vi att det behövs ett kompetenslyft när det gäller hbt-frågorna. Det ska rikta sig till de personer som jobbar inom kommun- och landstingssektorn. Att man jobbar med integrering av jämställdhetsfrågor är självklart. Vi anser att det borde vara lika självklart att jobba med hbt-integreringen. Detta skulle innebära att alla känner sig välkomna och bemöts med respekt, oavsett sin sexuella läggning eller könsidentitet. Jag vill också passa på att nämna något om informationsplikten vid hivinfektioner. Där benämns hiv som en venerisk sjukdom. ändrade man lagen, och man avskaffade det begreppet och införde i stället två nya kategorier: smittsamma sjukdomar och allmänfarliga sjukdomar. Hiv innefattas i begreppet allmänfarlig sjukdom med informationsplikt och förhållningsregler, detta i syfte att hindra smittspridningen. I förarbetet till lagändringen 2004 står det dock att läsa: "Om något botemedel upptäcks som innebär att den smittade kan bli smittfri, kommer detta självklart att ändra synen på när smittsamhet föreligger. Detsamma blir förhållandet om man skulle finna att infektionen, oavsett om något botemedel finns att tillgå eller ej, inte är smittsam under vissa perioder." Den medicinska utvecklingen har gjort stora framsteg. Förbättrade behandlingsformer har lett till att många hivpatienter inte längre har några mätbara virusmängder. har också fastslagit att överföringsrisken vid sexuella kontakter är mycket låg för de individer som lever med hiv och har en fungerande och kontinuerlig behandling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Därför anser vi folkpartister att det behövs en ny översyn av smittskyddslagen. Där bör ingå att analysera förhållningsreglerna om hiv som läkaren ger sina patienter och den så kallade informationsplikten. Utgångspunkten för detta ska vara att ska fortsätta ha ett smittskyddsarbete i världsklass och att varje människa ska ha rätt att bemötas med respekt och värdighet. Härmed, herr talman, yrkar jag bifall till motion 2316, yrkande 2 och 5 av med flera. Det innebär bifall till reservation 9 och 11. Vi har redan hört en hel del i debatten om folkhälsa om hur glädjande det är att vi lever och hur viktigt det är att var och en av oss ska ha möjlighet och förutsättningar att ta ansvar för en fortsatt utveckling som innebär att vi inte bara lever utan att det också är fler friska år som läggs till våra liv. För mig som kristdemokrat finns det mycket i det här betänkandet som är viktigt. Precis som med det förra betänkandet finns det ändå ett visst hopp om att den nuvarande regeringen fullföljer en del av det viktiga arbete som vi under kristdemokratisk ledning satte igång. Jag skulle framför allt vilja fokusera på ett par saker. Något som är en av de absolut svåraste utmaningarna av det som omfattas av det här betänkandet är självmordsprevention. Självmord är fortfarande den vanligaste dödsorsaken för unga personer mitt i livet, i livet då vi absolut inte ska behöva dö, varken av sjukdom i form av depression eller på grund av något annat. När ett barn eller en ung person väljer att avsluta sitt liv på grund av att samhället inte har funnits där och stöttat tillräckligt mycket måste vi erkänna att vi som samhälle har misslyckats. Vi måste bli mycket bättre på att förebygga självmord. Därför satte den regering där ingick också igång ett väldigt omfattande arbete för att lära oss mer och för att bättre försöka förstå vad det är som gör att unga människor, och självklart också människor senare i livet, väljer att avsluta sitt eget liv. är det omfattande psykisk ohälsa som ligger bakom. Man har förlorat hoppet. har vi inte riktigt vågat prata om självmord av rädsla för att om vi pratar om det så ökar det. Vi vet nu att det inte är så. Vi måste våga prata om det, och vi måste våga se dem som mår dåligt så att vi kan hjälpa dem. Jag hoppas att regeringen verkligen tar tag i det som har kommit fram i de inledande studier som vi har gjort och att man tar till sig inte minst av det som presenterade . Vad är det vi behöver? Jo, det är mer kunskap och även kunskap om hur vi ska implementera den kunskap vi har. Hur ska vi sprida dem till alla de instanser som är inblandade? Hur ska skolan kunna se och uppmärksamma? Hur kan vi stötta föräldrar som märker att deras barn mår dåligt men känner att de inte når fram? Hur kan vi bli bättre på att möta barn och ungdomar vid ungdomsmottagningarna, något som för övrigt är en otroligt viktig verksamhet som behöver finnas på fler platser med bättre öppettider och motsvara de behov som ungdomar har? Hur bemöter vi den hopplöshet och den desperation som människor har när de kommer till vården? Hur ser vi till att vården kan ge dem det de behöver för att orka fortsätta leva? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Det är klart att här finns ett särskilt behov hos dem som bemöts med fördomar. Flera har nämnt hbt-personer som fortfarande möts av fördomar och inte uppfattar att deras behov tas på allvar. Det är viktigt att man ger dem ett bra bemötande på ungdomsmottagningen och i skolan. En annan grupp som jag vill lyfta fram är personer med just psykisk ohälsa. Det är viktigt att man ska våga säga: Jag har hiv. Men det är också viktigt att man ska våga säga: Jag lider av manodepressivitet. Jag har en bipolär sjukdom. Få saker är så stigmatiserande i vårt samhälle som att säga att man lider av psykisk ohälsa. Vi måste våga prata om det, för det är inte någonting någon har valt. Det är någonting man drabbas av, precis som cancer eller någon annan fysisk sjukdom. För att komma till rätta med den psykiska ohälsan måste vi våga prata om den och ta bort stigmat kring den. När man lyssnar till låter det som om vi inte gjorde någonting på det här området. vill belägga oss andra med kollektiv minnesförlust, och det är väl kanske inte riktigt där det är. Men det här är svåra områden. Det är områden där vi nog aldrig kommer att nå riktigt ända fram. Ändå måste vi ha ett engagerat arbete. Grundläggande för att förbättra folkhälsan är det förebyggande arbetet. Jag ser också de skillnader som lyfter fram mellan personer, beroende på vad vi har med oss i vår ryggsäck som vi har med oss när vi föds. Den som föds med sämre förutsättningar ekonomiskt och socialt har sämre förutsättningar att få en god hälsa. Därför är det förebyggande arbetet i form av föräldrastöd, som vi pratade om i den förra debatten, otroligt viktigt. Där ser jag tyvärr inte några förslag från den nuvarande regeringen. Det är viktigt att skolan faktiskt klarar av att fullfölja sitt kompensatoriska uppdrag. Skolan ska kunna brygga över de klyftor som finns redan när barn föds så att man, oavsett var ens föräldrar stod i livet när man föddes, kan få en god chans till välfärd men också till en god hälsa. Därför är jag mycket bekymrad över att regeringen återigen för fram förslaget om att ta bort fritidspengen. Det är en liten åtgärd, inte alltför omfattande i ekonomiska medel i statens budget, men de som ser barnens behov ser också att möjligheten till att bara ta pengarna och stoppa in dem i det allmänna socialbidraget kommer att innebära att barn inte får möjlighet att delta på samma villkor. Det kommer att innebära att barn inte får möjlighet att vara med i fotbollsklubben eller spela det där instrumentet, eftersom de väljer att avstå för att skydda sina föräldrar om de lever i ekonomisk utsatthet. Jag är också väldigt orolig för att regeringen väljer att slå ned på den ideella sektorn genom att ta bort det som innebär att fler har börjat ge pengar till välgörande ändamål. Det kommer att innebära att den ideella insatsen får sämre förutsättningar, och det är allvarligt. Jag har inget yrkande när det gäller utskottets förslag i betänkandet. Det är klart att jag går upp, , även om min röst nu börjar låta whiskysprucken. Du tog upp några frågor som jag hänger på lite. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor I fråga om den psykiska ohälsan håller jag helt med dig. Vi måste börja prata om psykisk ohälsa, och det måste vara lätt att så att säga gå ut med det. Det är önskemål som jag tror att vi alla kan ställa oss bakom. Men vi måste också ha en första linjens mottagning för psykisk ohälsa bland barn och unga, och där ser det kanske inte jättebra ut. Tittar vi på utvecklingen när det gäller exempelvis hälso- och sjukvård inom skolan kan vi se att vi måste ta itu med att kartlägga var hälso- och sjukvården finns inom skolan . Det är många skolor, exempelvis friskolor, som öppnar utan att ha riggat det. Vi måste kanske se över hur vi ska se till att alla barn och unga i har tillgång till hälso- och sjukvård i skolan. Ungdomsmottagningarna tycker jag är intressanta. Vi är flera som tycker att man kanske ska titta på deras hela uppdrag. Men just skolhälsovården måste vi göra någonting åt, för den är inte till fyllest. Frågan är hur man ska organisera det. När det gäller offentlig sektor kontra ideell sektor är det så att den ideella sektorn gör vansinnigt många bra insatser . Men det ska inte vara så att samhället lämnar över stora ansvarsbitar till den. Så har exempelvis kvinnojourerna haft det : Med en liten peng har man lämnat över ett stort ansvar till den ideella sektorn, och kommunerna har liksom backat. Det måste vi också komma åt. Det var väl svar på några av frågorna. När det gäller kollektiv minnesförlust menar jag så här: Ni satt . Det är en vid makten. Då blir det ibland lite kontraproduktivt, tycker jag, när ni klagar på att ingenting har gjorts . Jag uppfattade faktiskt inte någon fråga i replik, vilket man skulle kunna förvänta sig när någon tar replik. Jag ska ändå bemöta några av de saker som tog upp. När gör sina prioriteringar vad gäller folkhälsoområdet, hälso- och sjukvårdsområdet och inte minst barnområdet är det just det primära uppdraget vi fokuserar på. Därför har vi sett att skolhälsovårdens sätt att fungera är någonting vi verkligen måste skapa bättre förutsättningar för. Det måste finnas en nedre gräns för hur mycket skolhälsovård ett barn har möjlighet att få. Jag vet inte hur många barn jag har träffat som har berättat om lappen som alltid sitter på skolsköterskans dörr: Tillbaka . Det är så rackarns kul när det är onsdag och man har ont i huvudet. Och huvudvärken kanske inte bara beror på att man har sovit dåligt utan även på andra saker som man behöver få prata om med någon. Vår ambition är att varje barn i skolan på något sätt ska kunna komma i kontakt med skolhälsovården. Man ska aldrig behöva vänta till eller . Det kan lösas på många olika sätt. Vi vill inte sätta upp hinder för att också små skolor ska kunna finnas. På en väldigt liten skola kan man för att kunna möta andra behov hos barnen inte ha en skolläkare på heltid, en skolsköterska på heltid, en skolkurator på heltid och en skolpsykolog på heltid. Men man ska ha ett utvecklat och nära samarbete för att barnen i skolan ska kunna komma i kontakt med skolhälsovården. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Det här går dock lite utanför det betänkande vi debatterar , herr talman. Eftersom tycker att jag glömde bort frågorna ställer jag frågorna . Ni satt ändå . Man kan se att utvecklingen när det gäller hälso- och sjukvård inom skolan har varit fallande . Det handlar om att många skolor har tappat greppet. Många av dem är friskolor. Det handlar om kostnadsbiten för friskolor. Organiseringen av hela hälso- och sjukvården inom skolan tycker jag att ni borde ha sett över . I stället kommer säkert den sittande regeringen att få se över det . Vi kommer också att titta på det, för det är en oerhört viktig fråga. Den utvecklingen borde ni ha sett , tycker jag - att hälso- och sjukvården inom skolan är på glid. Den kanske har varit det länge, men hur ska man organisera den frågan? Det är intressant. Alla skolor kanske inte kan ha en psykolog på heltid och så vidare, men det kanske ni skulle ha tittat på lite mer . Skolans stora impact är vi alla medvetna om. Det handlar också om folkhälsa. vet vi nämligen att de barn och unga som inte klarar av skolan - det vill säga inte hänger med, inte får betyg, inte går vidare till gymnasiet - har sämre förutsättningar. Om skolresultaten faller är det en oerhört viktig signal också till dem som arbetar med hälsofrågor eftersom man vet att de här barnen och ungdomarna kommer att få en hälsa som inte är på topp längre fram i livet. När det gäller psykisk ohälsa gjorde ni ett antal insatser. Men alla de här projekten som har dragits igång, alla de här transfereringarna genom SKL som man gör och sedan klipper och som det i slutändan finns väldigt lite kvar av - tror inte du, , att det borde ha utvärderats lite mer vad som kommer att finnas kvar av alla de satsningarna? De var ju behjärtansvärda och bra. Det tycker jag är ett problem i : Projekt blir oftast till ingenting efter avslut. Jag kan lugna och kanske framför allt dem som lyssnar på med att just utvärdering är en av de saker vi alltid har kopplat till de insatser vi gör. Det var den stora bristen som fanns när vi tillträdde: Man hade valt att inte undersöka. Man hade valt att inte ta till sig kunskap om vad som gjordes, vilka konsekvenser det fick och vad man kanske borde göra i stället. När vi satte igång de insatser som vi har gjort på hälsoområdet kopplade vi dem till konsekventa utvärderingar av det som gjordes för att ta reda på vad vi skulle göra, hur vi skulle gå vidare, vilken kunskap vi behövde för att kunna gå vidare och hur vi skulle sprida den kunskapen. Prioarbetet är en viktig del i detta, och när vi får möjligheten att ta över ansvaret igen kommer vi att fortsätta på just den vägen. Det är viktigt att vi steg för steg vet vad vi håller på med och inte bara kastar ur oss förslag för att de låter populistiska. Om det var angeläget för en vilka effekter saker och ting får, då skulle man inte som föreslå att man ska ta bort fritidspengen. Vad barnen som lever i ekonomisk utsatthet behöver är att få vara del av en kompisgemenskap, att faktiskt få gå på fotbollsträningen. Men barnen själva berättar att de väljer att avstå för att de vill skydda sina föräldrar om den enda förutsättningen för att få gå är att det är en del av socialbidraget. Lyssna på den kunskap som finns! Det är min rekommendation till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor När det gäller skolhälsovården skulle jag om jag var vänsterpartistisk riksdagspolitiker titta på hur mina egna politiska företrädare har hanterat frågan ute i kommuner och landsting. Det är inte så att de kommuner där finns med i ledningen har varit de främsta vad gäller att förbättra skolhälsovården. Jag tänkte börja med att kommentera en del av de frågor som har tagits upp i tidigare anföranden. Jag börjar med . Han är inte här, men jag delar hans problembeskrivning när det gäller antibiotikaresistensen. Det är en överlevnadsfråga att vi får ordning på det. Däremot tycker jag att det är tråkigt att han försöker göra en politisk fråga av det. Det är en utmaning för oss alla, och jag tror inte att det är något parti som har någon annan inställning än den vi har när det gäller att försöka komma till rätta med det här. Man kan bara konstatera att den strategi som fanns på det här området skapades 2005. efter att den nuvarande regeringen kom till makten kallade den samman partier för att diskutera hur man blocköverskridande ska kunna omarbeta strategin och göra saker som man kanske inte kände till 2005. Det har hänt någonting under de här åtta åren, men det är inte speciellt mycket. Jag tror och tycker att vi tillsammans bör ägna den tid som krävs för att kunna komma åt det här, både nationellt och internationellt. Jag kan inte låta bli att kommentera det som från uttryckte om att de är ett parti som värnar om de äldre. Det är inte speciellt länge sedan tillsammans med de borgerliga partierna fattade beslut som innebär att man inte förstärker äldreomsorgen, inte sänker pensionärsskatten och inte höjer bostadstillägget. Det hade självklart förbättrat folkhälsan för många äldre om man hade lyckats göra de sakerna. Omtanken om äldre är alltså inte något som slår igenom hos . Jag tycker att det är roligt att hyser hopp om regeringen, för det gör jag också. När det gäller den mer allvarliga frågan om självmordsprevention och liknande har sagt att det i första hand handlar om resurser. Vi måste se till att det finns människor inom hälso- och sjukvården som är där när personer mår dåligt av olika skäl. Jag tror att vi genom att rätt prioritera de resurser som finns i alla fall kan åstadkomma en möjlighet för de människor som mår dåligt att få hjälp. Men jag håller med om den frågeställning och den problematik som beskrev. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkhälsofrågor Att definiera folkhälsa är inte helt enkelt eftersom det i grunden handlar om hela människans tillvaro. Om man vill göra det riktigt enkelt för sig kan man säga att det beskriver hur vi mår. tillhör de länder i världen som generellt sett har en mycket bra folkhälsa. En stor del i detta är ett resultat av den generella välfärdspolitik som förts i . Det är resultatet av ett välfärdssystem som varit öppet och tillgängligt för alla oavsett inkomst eller social bakgrund och som haft en uttalad ambition att minska sociala skillnader. De länder som mycket medvetet har haft sådana jämlikhetssträvanden i politiken på nationell nivå har också generellt en bättre hälsa hos sin befolkning än de samhällen som kännetecknats av stora inkomstklyftor och stora sociala skillnader. En god folkhälsa är inte bara en hälsa på så hög nivå som möjligt utan handlar också om hur hälsan är fördelad i befolkningen. Stora skillnader i hälsotillstånd mellan olika grupper i befolkningen är tecken på brister i folkhälsan. Men även om i ett internationellt perspektiv har en god folkhälsa, med mindre skillnader, är hälsan i vårt land inte jämlikt fördelad. Det finns stora skillnader som dessutom också har ökat . Det finns en klassbunden ohälsa och ett starkt samband mellan ohälsa och sämre levnadsvillkor. Människor med låga inkomster, låg utbildning och sämre möjligheter till arbete har ofta en sämre hälsa än andra och löper större risk att dö . Det finns också skillnader mellan kvinnors och mäns hälsa. Vi kan bland annat se sådana skillnader när det gäller självskattad psykisk hälsa, otrygghet, utsatthet för kränkande behandling och våld men också när det gäller levnadsvanor som rökning och konsumtion av alkohol. Hälsan bestäms också av varifrån man kommer och var man bor. I alla aspekter av hälsan, det vill säga levnadsvanor, livsvillkor och hälsa, har vi i vårt land regioner, kommuner och områden inom kommuner där ohälsan är större såväl för vuxna som för barn och äldre. Vi kan tydligt se detta i stora, fattiga och segregerade bostadsområden och i kommuner eller områden med hög bestående arbetslöshet.