bet · H201UbU10 · 2015-03-30 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att när det gäller de aktuella yrkandena om att införa nya inriktningar på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan, är det som framgått ovan eller regeringen som beslutar i dessa frågor. De aktuella yrkandena är således inte frågor för . När det särskilt gäller yrkandena som tar sikte på nationella program och inriktningar vill utskottet i sammanhanget nämna att kommittédirektivet för utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla innebär att utredaren ska analysera om det finns anledning av göra justeringar av det nationella utbudet av program och inriktningar i gymnasieskolan och i så fall föreslå sådana justeringar (dir. 2015:31). Utskottet vill även nämna att tilläggsdirektivet till innefattar att utredaren ska analysera och föreslå hur en försöksverksamhet kan inrättas där teknikprogrammet i gymnasieskolan kompletteras med en eller flera industritekniska inriktningar med tydliga yrkesutgångar och vid behov föreslå justeringar av programmets befintliga inriktningar (dir. 2015:15). Utskottet vill vidare när det gäller yrkandet om körkort på bygg- och anläggningsprogrammet även upplysa om att kommittédirektivet för utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla även omfattar frågan om det ska vara möjligt att ta C-körkort på bygg- och anläggningsprogrammet (dir. 2015:31). Därmed avstyrks motionerna 2014/15:742 (S), 2014/15:1275 (M) yrkande 1, 2014/15:1512 (SD) yrkande 1, 2014/15:2200 (S), 2014/15:2206 (S) yrkandena 1 och 2 och 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 40. Ett estetiskt ämne på alla nationella program Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett estetiskt ämne på alla nationella program. I motion 2014/15:1753 av m.fl. (S) yrkande 4 framhålls kreativitet som förutsättning för utveckling. Motionärerna vill därför att ett estetiskt ämne ska vara obligatoriskt i gymnasieskolan. I motion 2014/15:2054 av och (S) begärs att ett estetiskt ämne ska ingå i alla gymnasieprogram. Motionärerna framhåller att det bland eleverna finns en stor entusiasm kring estetiska ämnen. I praktiken faller dock valet oftast på kurser som är gynnsamma för betyg och behörighet, exempelvis kurser med meritpoäng. Bakgrund och gällande rätt Av 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår bl.a. att ett nationellt program inom gymnasieskolan består av – i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser – kurser inom det individuella valet Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program (jfr 4 kap. 1 och 2 §§ gymnasieförordningen). Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner (tidigare kursplaner). föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Vilka gymnasiegemensamma ämnen (tidigare kärnämnen) som ska ingå i alla nationella program beslutas av i lag (jfr bilaga 3 skollagen). Ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena beslutas av regeringen efter förslag från (jfr 16 kap. 21 § skollagen). I 5 kap. 1 och 3 §§ gymnasieförordningen (2010:2039) har det införts bestämmelser som på högskoleförberedande program möjliggör särskilda varianter inom det estetiska området. Innan gymnasiereformen (Gy 2011) ingick en kurs om 50 gymnasiepoäng i kärnämnet estetisk verksamhet i samtliga nationella program i gymnasieskolan. Genom gymnasiereformen (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) utgick estetisk verksamhet som gymnasiegemensamt ämne (kärnämne). Regeringen har tillsatt utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla. Av kommittédirektivet framgår bl.a. att utredaren ska analysera och föreslå hur alla nationella program i gymnasieskolan kan innefatta ett estetiskt ämne. Uppdraget ska redovisas (dir. 2015:31). Utskottet anser att det är väsentligt att alla gymnasieelever får utveckla och använda sin fantasi och kreativitet. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är en tillgång i många yrken, och det är väsentligt att alla ungdomar får komma i kontakt med olika kulturella uttryck och möjlighet att utveckla sina skapande talanger. Utskottet anser således att ett estetiskt ämne bör ingå i alla nationella program och välkomnar därför den utredning som regeringen tillsatt. Utskottet noterar att inriktningen på den aviserade utredningen ligger väl i linje med motionsönskemålet i motion 2014/15:2054 (S). Utskottet ser dock ingen anledning att föregripa den pågående utredningen och avstyrker således motionerna 2014/15:1753 (S) yrkande 4 och 2014/15:2054 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om drogtester i gymnasieskolan. I motion 2014/15:1331 av (M) begärs att det ska införas slumpvisa drogtester i gymnasieskolan. Samhället har ett ansvar att göra sitt yttersta för att lokalisera och hjälpa de ungdomar som befinner sig i farozonen vad gäller droganvändande. Erfarenheter i andra länder visar att slumpvisa drogtester har gett positiva effekter. I motion 2014/15:1532 (M) efterfrågas en ändrad lagstiftning i syfte att underlätta genomförandet av slumpvisa drogtester i gymnasieskolan och då särskilt på yrkesprogrammen. Drogtester på gymnasieskolans yrkesprogram är viktiga för andra människors säkerhet då det i vissa fall är aktuellt för eleverna att övningsköra med tunga fordon på våra vägar. Enligt motion 2014/15:2021 av (M) bör det vara möjligt att genomföra drogtester i gymnasieskolor. Gymnasieskolorna bör arbeta mer proaktivt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev, målsman och gymnasieskolan. Genom kontraktet godkänns att gymnasieskolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. I motion 2014/15:2511 av (SD) begärs att det ska bli möjligt att införa drogtester i skolan. Enligt motionären kan drogtester i skolan minska droganvändningen bland ungdomar och därmed förebygga bl.a. utslagning, familjetragedier och kriminalitet. Bakgrund och gällande rätt Skollagen (2010:800) reglerar inte drogtester av gymnasieelever eller skolelever. Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är dock varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot påtvingade kroppsliga ingrepp. Detta skydd får, enligt 20 § första stycket samma kapitel, under vissa förutsättningar begränsas genom lag. Urinprovstagning anses vara att betrakta som ett sådant kroppsligt ingrepp som avses i 2 kap. 6 § regeringsformen. Åtgärder som innebär att gymnasieelever tvingas genomgå drogtest genom urinprovtagning kräver alltså lagstöd. Det finns inga sådana bestämmelser i skollagen eller någon annan lag. () har i ett beslut kommit fram till att slumpvisa drogtester av gymnasieelever är tillåtna om elevens reella och fullt frivilliga samtycke införskaffats vid varje enskilt provtillfälle. JO ser svårigheter med att genomföra drogtester och menar att det kan ”… däremot uppstå situationer när den enskildes samtycke till att lämna ett prov inte framstår som reellt” och att ”(d)et ställs därmed stora krav på berörd personal att säkerställa att elevens medverkan är i egentlig mening frivillig …”. JO menade avslutningsvis att det fanns skäl att överlämna en kopia av beslutet för kännedom till (dnr 479-2010). Skolinspektionen har därefter i ett brev (dnr 2010:3546) till påtalat behovet av förtydliganden i lagstiftningen om drogtester på skolområdet. Frågan bereds inom (). Utskottet kan konstatera att såväl som Skolinspektionen har identifierat svårigheter med den befintliga regleringen av drogtester inom skolområdet. Frågan bereds inom (). Utskottet är mot den redovisade bakgrunden inte berett att ställa sig bakom någon ändring av gällande lagstiftning. Därmed avstyrks motionerna 2014/15:1331 (M), 2014/15:1532 (M), 2014/15:2021 (M) och 2014/15:2511 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om marknadsföring av gymnasieutbildning, gymnasieutbildning vid folkhögskola med finansiering, naturbruksprogrammet, gymnasieskolornas informationsansvar när det gäller myndiga elever, elevresor till och från skolan för gymnasieelever med funktionsnedsättning, tillgodoräknande av gymnasiestudier utomlands, registerkontroll av personal i gymnasieskolan och fackliga organisationers möjligheter att informera i gymnasieskolor. Jämför reservation 7 (SD). Tydliga regler ska införas i skollagen om gymnasieskolornas marknadsföring gentemot elever enligt motion 2014/15:250 av m.fl. (SD). Det förekommer oseriös marknadsföring bland gymnasieskolorna enligt motionärerna. De resurser som läggs ned för marknadsföring behövs bättre på annat håll i gymnasieskolorna. Gymnasieutbildning vid folkhögskola med finansiering I motion 2014/15:1001 av och (C) begärs en översyn av möjligheten att ge studerande inom det kommunala aktivitetsansvaret rätt att söka folkhögskoleutbildning för att kunna fullfölja sina studier för att få grundskole- och gymnasiekompetens och ha tillgång till den finansiering som kommunen är skyldig att stå för. Enligt motionärerna kan folkhögskolans annorlunda studieformer vara bättre för elever som inte lyckats så väl i den vanliga gymnasieskolan. I motion 2014/15:1275 av (M) yrkande 2 begärs en översyn över hur de svenska skogs- och lantbruksskolorna kan stärkas ekonomiskt. Vidare efterfrågas i yrkande 3 en långsiktig strategi för hur de olika utbildningarna på skogs- och lantbruksskolorna kan bli än mer attraktiva för ungdomar. I yrkande 4 begärs att ska bli ett försöksområde för att generellt stärka skogs- och lantbruksskolorna och göra dem mer attraktiva. Gymnasieskolornas informationsansvar när det gäller myndiga elever I motion 2014/15:359 av (M) efterfrågas en översyn av skolans möjlighet att skriva en frivillig förbindelse mellan elev, skola och vårdnadshavare, som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet även när eleven blir myndig. Detta mot bakgrund av att många unga mår psykiskt dåligt och det finns en problematik runt kommunikationen med dessa ungdomar när de blir myndiga. Motionären betonar vidare vikten av en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare. I motion 2014/15:1155 av och (S) efterfrågas en översyn av det nuvarande regelverket för skolans informationsansvar när det gäller myndiga elever. Enligt motionärerna är psykisk ohälsa ett växande problem bland dagens unga. För att tidigt kunna göra rätt insatser krävs stöd från dem som finns i omgivningen – elevhälsan, skolan, vårdnadshavarna. Elevresor till och från skolan för gymnasieelever med funktionsnedsättning I motion 2014/15:2289 av m.fl. (S) begärs en översyn av regelverket för elevresor för gymnasieelever med funktionsnedsättning. Elever i gymnasieskolan med funktionsnedsättning har inte samma rättigheter som barn i vad gäller skolskjuts. Enligt motionärerna bör samhället stå för eventuella merkostnader som uppstår för elevresor till och från gymnasieskolan för elever med funktionsnedsättning. Tillgodoräknande av gymnasiestudier utomlands I motion 2014/15:422 av m.fl. (FP) yrkande 1 efterfrågas en översyn över hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk. Motionären framhåller bl.a. att värdet av gymnasieutbyte är stort, bl.a. för den enskilda elevens utveckling. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan I motion 2014/15:2801 av och (S) föreslås att lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg även ska gälla de som söker arbete i gymnasieskolan, eftersom elever är minderåriga under sitt första och andra år i gymnasieskolan. Fackliga organisationers möjligheter att informera i gymnasieskolor I motion 2014/15:1751 av (S) efterfrågas åtgärder för att underlätta för fackliga organisationer att informera i gymnasieskolorna om arbetsmarknadens villkor och löntagares rättigheter. Enligt motionären rapporteras det ständigt om hur unga utnyttjas i arbetslivet, vilket visar på ett behov av ökade möjligheter till facklig information i skolorna. Bakgrund och gällande rätt Av marknadsföringslagen (2008:486) följer att marknadsföring ska stämma överens med god marknadsföringssed. Marknadsföring ska också utformas och presenteras så att det tydligt framgår att det är fråga om marknadsföring (5 och 9 §§). Med andra ord får reklam inte vara utformad så att den uppfattas som redaktionell text, utan ska uppfattas som just reklam. Kommuner och Landsting (SKL) och har i samarbete med bl.a. tagit fram ett underlag till stöd för skolhuvudmännens marknadsföring av gymnasieutbildning. Underlaget innehåller bl.a. en checklista över vad marknadsföringen kan omfatta, som kan vara till hjälp och stöd. Gymnasieutbildning vid folkhögskola med finansiering Av 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) följer bl.a. att en hemkommun löpande ska hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning (aktivitetsansvar). Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. I 15 kap. 30 § skollagen (2010:800) berörs kommunens ansvar för en gymnasieskola med offentlig huvudman. Av lagrummet framgår att varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunerna erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Bestämmelser om interkommunal ersättning och bidrag från hemkommunen för elever vid utbildning på nationella program vid en fristående gymnasieskola regleras i 16 kap. 50–55 §§ skollagen. I förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen finns bestämmelser om bl.a. särskilda villkor för statsbidrag till folkhögskolor. Av 6 § framgår att allmänna kurser som är avsedda främst för dem som saknar grundskole- och gymnasieutbildning ska utgöra av verksamheten. Vidare framgår att till en allmän kurs som ger en behörighet motsvarande den som kan fås genom skolväsendet får endast den som fyller senast under det kalenderår kursen börjar eller som är äldre antas. Trots detta får en folkhögskola till undervisningen anta en yngre elev som går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Av 7 § framgår att undervisningen ska vara avgiftsfri. Av Skolinspektionens regleringsbrev för följer att inspektionen ska genomföra en kvalitetsgranskning av kommunernas arbete med det kommunala aktivitetsansvaret för ungdomar som inte fyllt och som inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. Uppdraget ska slutrapporteras till () . Av regleringsbrev för följer att verket ska erbjuda stöd till kommunerna i deras arbete med kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. Stödet ska gälla register och statistik samt dokumentation av kommunernas insatser till ungdomar som omfattas av ansvaret. Myndigheten ska även slutföra uppdraget med att utveckla en modell för nationell uppföljning av de ungdomar som omfattas av aktivitetsansvaret i syfte att förbättra kunskapen om dessa ungdomar. ska lämna en rapport om denna del av uppdraget till (). Därefter ska i samband med årsredovisningen redovisa sina insatser på området. Av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 173) framgår bl.a. följande. För att minska avhoppen från gymnasieskolan bör nationella mål utarbetas. Regeringen avser även att inleda samtal med den kommunala sektorn och de berörda parterna för att utarbeta en gemensam strategi i samma syfte. Samtalen bör även omfatta det kommunala aktivitetsansvaret, eftersom detta är av särskild betydelse i sammanhanget. Av kommittédirektivet till utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla framgår att utredaren bl.a. ska kartlägga och redovisa vilka de relevanta aktörerna på området är och hur de kan samverka med varandra för att bidra till att alla ungdomar påbörjar och fullföljer en gymnasieutbildning. I sammanhanget anges att det kommunala aktivitetsansvaret särskilt ska beaktas. Vidare ska utredaren ta ställning till om folkhögskoleutbildningar ska vara tillgängliga även för ungdomar som inte har fyllt och om så är fallet i vilken utsträckning. Uppdraget ska redovisas (dir. 2015:31). Utbildningarna på de tidigare skogs- och lantbruksskolorna är en del av gymnasieskolan och återfinns numera på det treåriga naturbruksprogrammet. Naturbruksprogrammet är ett yrkesprogram och har fyra olika inriktningar: djur, lantbruk, skog och trädgård. Gymnasieskolornas informationsansvar när det gäller myndiga elever Av 15 kap. 16 § andra stycket skollagen framgår att om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Av förarbetena framgår att denna lagreglering endast gäller omyndiga elever (prop. 2009/10:165 s. 783). () har gjort följande uttalande om en myndig elevs integritetsskydd: Sedan en person fyllt , är han myndig och har själv rätt att bestämma om sina personliga förhållanden. Något undantag för förhållanden som rör skolan finns i detta avseende inte. Eleven är beträffande sin skolgång således självständig gentemot sina föräldrar. En följd av detta är att normal sekretess råder för skolans uppgifter om eleven även i förhållande till föräldrarna. Det finns mot bakgrund av det nu anförda inte längre något skäl för skolan att sedan en elev uppnått myndighetsåldern, kontakta elevens föräldrar i frågor som rör elevens förhållanden i skolan. Däremot är skolan skyldig att på en förälders begäran lämna ut uppgifter som inte omfattas av sekretess i den mån uppgifterna finns noterade i allmän handling (JO-beslut , dnr 4877-1996). JO har vidare uttalat att föräldrarna kan underrättas trots att eleven är myndig om det är fråga om en nödsituation (JO-beslut , dnr 4436-1993). Elevresor till och från skolan för gymnasieelever med funktionsnedsättning Kommunernas skyldighet att i vissa fall ordna kostnadsfri skolskjuts för elever i regleras i 10 kap. 32, 33 och 40 §§ skollagen (2010:800). Elever i gymnasieskolan har inte samma lagstadgade rätt till skolskjuts. Kommunernas skyldigheter när det gäller gymnasieelevernas resor regleras i en särskild lagstiftning för dagliga elevresor. Av 2 § lagen (1991:1110) om kommuners skyldighet att svara för vissa elevresor framgår att för en elev som har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395) ska den kommun som enligt 29 kap. 6 § skollagen (2010:800) är elevens hemkommun ansvara för elevens kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Ansvaret gäller för sådana resor där färdvägen är . Stödet ska ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant är kommunen inte skyldig att ge högre ersättning än vad som motsvarar 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken för varje hel kalendermånad som eleven har kostnader för resor mellan bostaden och skolan. När det gäller gymnasieelever med funktionsnedsättning som inte kan åka i kollektivtrafiken finns det i vissa fall möjlighet att få färdtjänst enligt de bestämmelser som följer av lagen (1997:736) om färdtjänst. För färdtjänst får en avgift tas ut. För elever i utbildning för döva och hörselskadade enligt 10 kap. gymnasieförordningen (2010:2039), svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning) enligt 11 kap. gymnasieförordningen, och döva och hörselskadade enligt 9 kap. förordningen (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år finns i vissa fall möjlighet till bidrag för dagliga resor mellan bostaden och utbildningsorten. Detta följer av 1 och 4 §§ förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Tillgodoräknande av gymnasiestudier utomlands Enligt läroplan för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar att stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen. Eftersom gymnasieskolan består av kurser, är det kurser som kan komma i fråga för tillgodoräknade efter gymnasiestudier utomlands. Man kan inte med automatik få ett helt läsår tillgodoräknat. Av 8 kap. 27 § gymnasieförordningen (2010:2039) följer att en elev som inte följt undervisningen i en kurs får, utan att eleven går igenom prövning (se 15 kap. 28 § skollagen nedan), av rektorn ges betyget E på kursen, om det av betyg, intyg eller liknande framgår att eleven genom studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat sådana kunskaper som behövs för betyget E, och kursen anordnas vid skolenheten. Om en elev efter gymnasiestudier utomlands vill ha högre betyg än E återstår prövning. En elev i gymnasieskolan som vill ha betyg har rätt att genomgå prövning (15 kap. 28 § skollagen [2010:800]). Rätten till prövning omfattar alla kurser och det gymnasiearbete som ingår i elevens individuella studieplan, om eleven inte har fått betyg på kursen eller gymnasiearbetet eller om eleven har fått betyget F (8 kap. 24 § gymnasieförordningen). Av regleringsbrev framgår att verket ska ansvara för information om möjligheten att genomgå gymnasial utbildning helt eller delvis i ett annat nordiskt land i överensstämmelse med avtalet med , , och om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasienivå (SÖ 2008:8). Hos ska det finnas en kontaktperson för avtalet. De s.k. Ettårsprogrammen administreras av och ger svenska gymnasieelever möjlighet att studera ett läsår i , eller . Syftet är att eleverna ska förbättra sina språkkunskaper och få en ökad förståelse för andra europeiska kulturer. Eleverna får studiebidrag och ett inackorderingstillägg . Registerkontroll av personal i gymnasieskolan Lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg upphörde att gälla då bestämmelserna fördes in i skollagen (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370–371). Enligt 2 kap. 31 § skollagen (2010:800) ska en person som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom viss annan pedagogisk verksamhet lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Även den som erbjuds uppdrag, praktiktjänstgöring, arbetspraktik eller liknande i en sådan verksamhet ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret. Utdraget ska vara högst gammalt. Om registerkontroll inte har utförts får personen inte anställas, ges uppdrag eller praktiktjänstgöring. Utdraget ska i förekommande fall innehålla en anteckning om mord, dråp, grov misshandel, människorov och grovt rån samt sexualbrott och barnpornografibrott. Det är inte någon förutsättning för anställning att anteckning i registret saknas.