bet · H301SfU7 · 2015-11-13 00:00:00 — Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:145 Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet, två motioner som väckts med anledning av propositionen och tre motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /16. Regeringen föreslår att fullt underhållsstöd inte längre ska lämnas om den bidragsskyldiga föräldern i följd, i rätt ordning, till har betalat det belopp som har bestämts enligt vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken. Om det finns särskilda skäl, ska underhållsstöd ändå lämnas. Regeringen föreslår också särskilda bestämmelser om kommunicering och underrättelse om beslut i ärenden om indragning av underhållsstöd. Vidare föreslås att bidragsskyldiga föräldrars möjlighet att göra s.k. umgängesavdrag inom underhållsstödet ska avskaffas. Regeringen föreslår slutligen att om den bidragsskyldiga föräldern inte betalar sitt fastställda betalningsbelopp till i rätt tid, ska han eller hon betala ränta på skulden även vid kortare dröjsmål med betalning. För tid då föräldern har anstånd med betalning av betalningsbeloppet ska det dock inte tas ut någon ränta. Lagändringarna föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtliga motioner. I ärendet finns fem reservationer (M, SD, C, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet 1.Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet, punkt 1 (M, C) 2.Underhållsstöd, punkt 2 (M, C) 3.Underhållsstöd, punkt 2 (SD) 4.Underhållsstöd, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i den del det avser 18 kap. 7, 9 a, 40 a och 42 a §§. Därmed bifaller proposition 2014/15:145 punkt 1 i denna del och avslår motion 2015/16:189 av och (M, C) yrkande 1. Reservation 1 (M, C) 2015/16:189 av och (M, C) yrkande 2, 2015/16:256 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2015/16:3123 av m.fl. (SD) och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 2 (M, C) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, i den mån lagförslagen inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan, 2. lag om ändring i utsökningsbalken. Därmed bifaller proposition 2014/15:145 punkterna 1 i denna del och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (C) och (SD). Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (Särlevande utredningen) lämnade betänkandet Fortsatt förälder – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51). I betänkandet lämnades flera förslag och gjordes överväganden i fråga om bl.a. underhållsstödssystemet. I departementsskrivelsen Ökat stöd för underhållsreglering (Ds 2014:27) har en arbetsgrupp därefter presenterat en bedömning av vilken instans som är mest lämpad att ge föräldrar sådant stöd och förslag på åtgärder som är avsedda att tydliggöra föräldrarnas primära ansvar för sina barns försörjning. I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2014/15:145 Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet, två motioner som väckts med anledning av propositionen och tre motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /16. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En redovisning av motionerna och regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Lagförslagen finns i bilaga Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet Utskottets förslag i korthet bifaller förslaget om att fullt underhållsstöd inte längre ska lämnas om den bidragsskyldiga föräldern i följd, i rätt ordning, till har betalat det belopp som har bestämts enligt vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken. Om det finns särskilda skäl, ska underhållsstöd ändå lämnas. bifaller också de särskilda bestämmelserna om kommunicering och underrättelse om beslut i ärenden om indragning av underhållsstöd. Vidare bifaller att bidragsskyldiga föräldrars möjlighet att göra s.k. umgängesavdrag inom underhållsstödet ska avskaffas. bifaller slutligen att om den bidragsskyldiga föräldern inte betalar sitt fastställda betalningsbelopp till i rätt tid, ska han eller hon betala ränta på skulden även vid kortare dröjsmål med betalning. För tid då föräldern har anstånd med betalning av betalningsbeloppet ska det dock inte tas ut någon ränta. avslår ett motionsyrkande om avslag på regeringens förslag om att underhållsstöd i vissa fall inte ska lämnas. avslår också ett antal motionsyrkanden om utredning av underhållsstödets konstruktion och om återbetalningsskyldighet och sanktioner inom underhållsstödet. Jämför reservationerna 1 (M, C), 2 (M, C), 3 (SD) och 4 (KD). Enligt 7 kap. 1 § (FB) ska föräldrarna svara för underhåll till barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. Underhållsskyldigheten upphör som huvudregel när barnet fyller och varar längst till dess att barnet fyller . En förälder ska fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet, om föräldern inte har vårdnaden om barnet och inte heller varaktigt bor tillsammans med barnet, eller om föräldern har vårdnaden om barnet gemensamt med den andra föräldern men barnet varaktigt bor tillsammans med endast den andra föräldern (7 kap. 2 § FB). Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. Om en förälder som ska betala underhållsbidrag har haft barnet hos sig eller angivet antal dygn under en kalendermånad som anges i lagen får den föräldern vid fullgörande av sin bidragsskyldighet tillgodoräkna sig ett avdrag, s.k. umgängesavdrag (7 kap. 4 § FB). Ett barn har rätt till underhållsstöd om föräldrarna inte bor tillsammans och en av föräldrarna är boförälder eller om barnet har växelvis boende (18 kap. 2 § socialförsäkringsbalken, SFB). Underhållsstöd lämnas inte om det finns anledning anta att en förälder fullgör sin underhållsskyldighet eller uppenbarligen på annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll (18 kap. 9 § SFB). Fullt underhållsstöd uppgår till och är avsett att tillsammans med barnbidraget täcka hälften av normalkostnaden för ett barn (18 kap. 20 § SFB). Underhållsstöd kan även utges som utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvist boende (18 kap. 21 och 25 §§ SFB). Om barnet får fullt underhållsstöd från måste den bidragsskyldiga föräldern helt eller delvis betala tillbaka stödet till (19 kap. 2 § SFB). Hur mycket föräldern måste betala tillbaka beror på faktorer som inkomst, antal barn m.m. (19 kap. 16–18 och 22–27 §§ SFB). Om den bidragsskyldiga föräldern har haft barnet hos sig eller ett angivet antal dygn under en kalendermånad kan den föräldern vid fullgörande av sin betalningsskyldighet till få tillgodoräkna sig ett avdrag, s.k. umgängesavdrag (19 kap. 19 och 20 §§ SFB). Om den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin betalningsskyldighet och det inte finns något aktuellt beslut om anstånd eller eftergift, kan lämna fordringen till för indrivning (19 kap. 49 § SFB). Om en förälder som betalar underhållsbidrag eller är underhållsskyldig har rätt till umgängesavdrag får belopp som avser det utmätas (7 kap. 17 § utsökningsbalken, UB). Det är bara den del av inkomsten som föräldern inte behöver för sitt och familjens underhåll som får tas i anspråk genom utmätning (7 kap. 4 § UB). Om den bidragsskyldiga föräldern som är betalningsskyldig gentemot inte betalar ett fastställt betalningsbelopp i rätt tid eller om föräldern har beviljats anstånd med betalning, ska han eller hon betala ränta på skulden till (19 kap. 47 § SFB). behöver dock inte kräva betalning för räntebelopp som avser kortare betalningsdröjsmål. Vid granskning av underhållsstödet (RiR 2010:22) framkom att cirka en tredjedel av de bidragsskyldiga föräldrarna inom underhållstödssystemet var skuldfria och hade ekonomisk förmåga att återbetala hela det lämnade underhållsstödet. konstaterade att trots att de flesta av dessa föräldrar sannolikt hade ekonomisk förmåga att betala underhåll utan inblandning använde de sig av det statliga underhållssystemet. I betänkande Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51) framgår att det viktigaste skälet till att reglera barnets underhåll genom underhållsstödssystemet uppgavs vara att säkerställa att pengarna kommer . Enligt kan det kännas mer angeläget att säkert veta att pengarna finns tillgängliga än att försöka samarbeta med den andra föräldern om underhållet. Utredningens beräkningar pekar även på att om barnets föräldrar i större utsträckning skulle välja att avtala om underhållsbidrag skulle många barn som får underhållsstöd få mer i underhåll. I departementsskrivelsen Ökat stöd för underhållsreglering (Ds 2014:27) redovisas att för av de bidragsskyldiga med fullt betalningsbelopp fungerade som en mellanhand som transfererar underhåll mellan föräldrarna. Enligt arbetsgruppen skulle det kunna göras stora besparingar i administrationskostnader om bidragsskyldiga föräldrar som har förmåga att betala hela sitt fastställda betalningsbelopp i stället betalar underhållet direkt till boföräldern, antingen genom enbart underhållsbidrag eller genom underhållsbidrag i kombination med underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag. Den totala besparingen beräknas till ca , vilket motsvarar av de totala administrationskostnaderna för underhållsstödet . Regeringen anser att det är föräldrarna som primärt är försörjningsskyldiga för sina barn. Den offentligrättsliga lagstiftningen om underhållsstöd är en skyddslagstiftning avsedd att garantera barn till särlevande föräldrar en rimlig försörjning, när underhållsbidrag inte lämnas. Av och arbetsgruppens utredningar framgår dock att underhållsstödssystemet används på ett sätt som inte är avsett. Detta påverkar barns rätt till underhåll negativt. Regeringen anser att det finns behov av att utforma villkoren för underhållsstöd så att det blir tydligt att det handlar om ett statligt stöd avsett för dem som behöver det, inte ett system för förmedling av underhållet. Det bör inte vara möjligt att av rena bekvämlighetsskäl ”välja” underhållsstödet när det finns förutsättningar såväl i ekonomiskt hänseende som i samarbetshänseende att komma överens om ett underhållsbidrag. Att öka förutsättningarna för en reglering av underhåll utanför underhållsstödssystemet torde vara till fördel för barnet, bl.a. genom att barnet har större möjlighet att få det underhåll som det har rätt till enligt bestämmelser. Regeringen föreslår därför att fullt underhållsstöd inte ska lämnas om den bidragsskyldiga föräldern i följd, i rätt ordning, till har betalat det belopp som har bestämts enligt vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken. En period får anses tillräcklig för att det ska kunna konstateras att den bidragsskyldiga har förutsättningar att fullgöra sina förpliktelser. Underhållsstödet ska dock inte dras in om det finns särskilda skäl. Sådana skäl kan finnas i förhållande till både barnets, boförälderns och den bidragsskyldiga förälderns situation. Skulle föräldrarna inte komma överens i underhållsfrågan kan underhållsstöd sökas igen efter att stödet har dragits in. Eftersom underhållsstödet kan sökas på nytt äventyras inte boförälderns eller barnets försörjning. Regeringen är medveten om risken att bidragsskyldiga föräldrar medvetet kan komma att släpa efter med sina betalningar för att förhindra att underhållsstödet dras in, men anser inte att denna risk bör överdrivas. Regeringen utgår från att de flesta enskilda fullgör sina skyldigheter på rätt sätt. För att ytterligare stärka den civilrättsliga regleringen kommer att få ett utökat uppdrag att informera och stötta föräldrarna i frågor om underhållsbidrag och föräldrarnas underhållsskyldighet för sina barn. Regeringens förhoppning är att underhållsstödets belopp därigenom blir mindre normerande för nivån på underhållsbidrag. Om föräldrar får hjälp att komma överens kan detta minska konflikterna och på så sätt även till viss del bidra till att undvika eller lindra konfliktfyllda processer i domstol. Om föräldrarna i samband med separationen kan få hjälp med att klargöra de ekonomiska förutsättningar som respektive förälder kommer att ha efter separationen bör, enligt regeringen, också risken för att barnet ses som bärare av en ekonomisk förmån kunna minska. ökar båda föräldrarnas ansvar för och omsorg om barnet, vilket påverkar jämställdheten mellan föräldrar på ett positivt sätt. Även barnrättsperspektivet stärks när föräldrastödet i större utsträckning utformas mer ändamålsenligt och individuellt. Regeringen har för avsikt att följa upp effekterna av förslaget och eventuellt återkomma om det finns behov av starkare incitament för att förmå de föräldrar som har möjlighet till det att reglera underhållsskyldigheten utanför underhållsstödet. Samtliga berörda personer bör informeras om att underhållsstöd eller förlängt underhållsstöd inte längre lämnas på nu aktuell grund, och det bör därför införas en reglering om att en skriftlig underrättelse skickas ut om att ett beslut om indragning har fattats. Underrättelsen bör sändas till boföräldern och den bidragsskyldiga föräldern samt, vid förlängt underhållsstöd, även till den studerande. Enligt regeringen har umgängesavdraget inte haft någon märkbar effekt på omfattningen av barns umgänge med en bidragsskyldig förälder, och enligt undersökningar används avdraget i liten utsträckning. Regeringen föreslår därför att umgängesrättsavdraget avskaffas och menar att detta kan antas vara bra ur ett barnperspektiv, bl.a. med färre konflikter föräldrarna emellan som följd. Ett avskaffande ligger också i linje med inställningen att föräldrarna i större utsträckning själva ska ansvara för att enas om barnets underhåll när det finns förutsättningar för det. Förslaget innebär även en mer kostnadseffektiv handläggning hos . När det gäller ränta finns numera ett lagstadgat krav på amortering så snart ett betalningsanstånd för bidragsskyldiga föräldrar löpt ut. Detta får till följd att de berörda föräldrarna har möjlighet att bli skuldfria något fortare än . Enligt regeringen finns det därför inte längre samma bevekelsegrund för att ta ut ränta när bidragsskyldiga föräldrar har beviljats anstånd med betalning. När det gäller argumentet att det inte ska vara förmånligt för den enskilde att ha en skuld till staten anser regeringen dock att effekterna av en ändring i enlighet med förslaget väger tyngre än att fortsätta debitera ränta vid anstånd. behöver inte kräva ränta på belopp från en bidragsskyldig förälder vid kortare dröjsmål. I tillämpningen har detta lett till att bidragsskyldiga föräldrar kan ha nästan skulder för betalningsskyldighet för lämnat underhållsstöd utan att de behöver betala ränta på skulden. Regeringen föreslår därför att ränta ska betalas i dessa fall men inte i de fall då föräldern fått anstånd med betalningen. Genom förslagen bedöms fler bidragsskyldiga föräldrar ges bättre förutsättningar att reglera sin betalningsskyldighet och inte släpa efter med betalningen. Regeringen anser att den föreslagna lösningen är rimlig som ett incitament för att en bidragsskyldig förälder ska betala i rätt ordning som risken för överskuldsättning minskar. Lagändringarna föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. I motion 2015/16:189 av och (M, C) yrkande 1 begärs avslag på regeringens proposition i den del som avser förslaget att fullt underhållsstöd inte längre ska lämnas när den bidragsskyldiga fullgör sin betalningsskyldighet. Enligt motionärerna löser förslaget inte det grundläggande problemet med en frånvarande förälder som inte tar sitt ansvar fullt ut och inte heller problemet med två olika modeller, underhållsbidrag och underhållsstöd, som skapar ekonomiska incitament för föräldrar att välja det ena eller andra sättet. Det finns en tydlig risk att förslaget verkar konfliktdrivande mellan föräldrarna. Detta bör enligt motionärerna med hänsyn till barnets bästa motverkas i så hög utsträckning som möjligt. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att en utredning ska tillsättas med uppdrag att lämna förslag på de nödvändiga lagändringar som behövs för att göra om dagens konstruktion med underhållsbidrag och underhållsstöd. I partimotion 2015/16:3225 av m.fl. (M) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om en utredning om förändring av underhållsstödet. m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:3123 ett tillkännagivande om att utreda hur utbetalning av underhållsstöd kan ske utan inblandning av . Motionärerna anser att antalet föräldrapar som använder som mellanhand bör minimeras. I kommittémotion 2015/16:256 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att återbetalningen av underhållsstödet ska baseras på en mer aktuell inkomst för den som är underhållsskyldig. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om förbehållsbelopp för umgängesföräldrar vid löneutmätning. Motionärerna anser att umgängesföräldern, till skillnad från boföräldern, inte har möjlighet att förbehålla sig något belopp vid löneutmätning för de barn som inte bor i hushållet. Umgänget med föräldern riskerar därför att begränsas på grund av ekonomiska skäl, vilket inte är i barnets intresse. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om vikten av att följa upp hur lagändringen påverkar konflikter mellan föräldrarna. Motionärerna anser att stödsystemets utformning i sig kan verka konfliktdrivande mellan föräldrarna. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om vikten av hur lagändringen påverkar den ekonomiska situationen för barn i de mest utsatta familjerna på såväl kort som lång sikt. Enligt motionärerna kan även en enstaka månads avsteg från att fullfölja underhållsskyldigheten få stora konsekvenser inte minst för de ekonomiskt mest utsatta barnen. Ett tillkännagivande om sanktioner mot en förälder som underlåter att fullfölja sitt försörjningsansvar begärs i yrkande 5. Enligt motionärerna finns det en risk för att bidragsskyldiga föräldrar medvetet släpar efter med sina betalningar för att förhindra att underhållsstödet dras in, vilket kan leda till allvarliga konsekvenser för det barn som berörs. I partimotion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om att återbetalningen av underhållsstödet ska baseras på en mer aktuell inkomst för den som är underhållsskyldig. Det förekommer att föräldrar väljer att fortsätta att använda underhållsstödet som en ren förmedling av underhåll, trots att de har förutsättningar att själva reglera underhållet civilrättsligt. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det nuvarande underhållsstödssystemet bör ändras. Enligt utskottet får de föreslagna åtgärderna sammantaget anses tillräckliga för att stärka föräldrarnas incitament att ta ansvar för barnens försörjning och lösa underhållsskyldigheten direkt mellan sig så långt det är ekonomiskt möjligt. Utskottet kan konstatera att barn som får det underhåll som de har rätt till enligt civilrättsliga regler också vinner avsevärda fördelar. Utskottet delar emellertid regeringens bedömning att det inte är rimligt att tro att alla föräldrar har förutsättningar att axla sitt försörjningsansvar, lika lite som att konflikter helt kan undvikas. Genom förslaget om utökade uppdrag kan föräldrar erbjudas stöd i den utsträckning som behövs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter. Rätt utformad kan en sådan åtgärd innebära ett steg i rätt riktning. Enligt utskottet finns det inte anledning att förutsätta att föräldrarna medvetet släpar efter med sina betalningar enligt vad som anges i flera motioner. Det är dock viktigt att i uppföljningen av de föreslagna regeländringarna särskilt följa denna fråga. Utskottet delar regeringens bedömning att umgängesavdraget bör avskaffas och att bestämmelserna om ränta bör ändras. Utskottet instämmer i vad regeringen anger om att samtliga förslag bör följas upp och förutsätter att regeringen återkommer till om de nu föreslagna ändringarna inte bedöms tillräckliga. Utskottet ser inte skäl att nu göra något tillkännagivande om en bredare översyn eller ytterligare regeländringar inom underhållsstödet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:189 (M, C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3225 (M) yrkande 8, 2015/16:3123 (SD), 2015/16:256 (KD) yrkandena 1–5 och 2015/16:2569 (KD) yrkande 36. Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet, punkt 1 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i den del det avser 18 kap. 7, 9 a, 40 a och 42 a §§. 2015/16:189 av och (M, C) yrkande 1 och avslår proposition 2014/15:145 punkt 1 i denna del. Förslaget att fullt underhållsstöd inte längre ska lämnas i vissa fall löser inte det grundläggande problemet med en frånvarande förälder som inte tar sitt ekonomiska ansvar fullt ut. Tvärtom riskerar förslaget att verka konfliktdrivande eftersom föräldrarna i större utsträckning förväntas ta ansvar själva för att komma överens om och sköta ekonomiska transaktioner kring underhållet. Det får anses vara bäst för barnen om konflikter mellan föräldrarna kan motverkas i så hög utsträckning som möjligt. Reglerna om underhållsbidrag är relativt komplicerade, och många väljer det tryggare underhållsstödet framför högre men mindre säkra belopp. Att låta en domstol besluta om underhållet är oftast tidskrävande, dyrt och osäkert. Förslaget bör därför avslås. Underhållsstöd, punkt 2 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:189 av och (M, C) yrkande 2 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2015/16:256 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2015/16:3123 av m.fl. (SD). Så länge det finns två helt olika sätt att reglera underhåll, som baseras på olika beräkningsgrunder och lagar, kommer det att finnas ekonomiska incitament för föräldrar att välja det ena sättet framför det andra. Detta riskerar att vara konfliktdrivande för föräldrar eller leda till att barnet missgynnas ur ett ekonomiskt perspektiv. Det får anses vara bäst för barnen om konflikter mellan föräldrarna kan motverkas i så hög utsträckning som möjligt och att barnet får rätt underhåll. En utredning bör därför tillsättas med uppdrag att lämna förslag på de lagändringar som behövs för att göra om dagens konstruktion med underhållsbidrag och underhållsstöd. Underhållsstöd, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3123 av m.fl. (SD) och 2015/16:189 av och (M, C) yrkande 2, 2015/16:256 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 8. Underhållsstödet behövs eftersom den förälder som är berättigad till underhållsbidrag annars i många fall skulle kunna riskera att bli utan pengar, exempelvis då den betalningsskyldiga föräldern är på ekonomiskt obestånd eller av andra skäl inte sköter inbetalningarna. Det är dock viktigt att minimera antalet föräldrapar som använder som mellanhand för utbetalning av underhållsstöd. Ekonomiska incitament, t.ex. en kännbar administrativ avgift för den bidragsskyldiga föräldern, skulle kunna förbättra situationen avsevärt.