bet · H201SoU12 · 2015-04-09 00:00:00 — Utskottet avstyrkte motionen och anförde att arbetet för att finna hållbara lösningar på problemen med massförekomsten av översvämningsmyggor borde avvaktas. Vidare behandlades i samma betänkande ett yrkande om kulturens betydelse för folkhälsan (dans på recept). Utskottet avstyrkte motionen och anförde bl.a. att utskottet såg positivt på det arbete som görs på området folkhälsa och kultur och välkomnade översyn av arbetet med kultur för äldre inom sjukvård och omsorg. Utskottet ansåg att översyn borde avvaktas. följde utskottets förslag i betänkande 2012/13:SoU6. I betänkande 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor behandlades ett yrkande om hälsocoacher. Utskottet avstyrkte motionen och noterade att hade flera uppdrag inom området, bl.a. att starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pen-sionärer. Utskottet noterar vägledning om hundar i vård och omsorg liksom Vårdhundskolans praktiska vägledning. bör inte ta något initiativ med anledning av motionen 2014/15:409 (FP). Frågan om hur myggor i människors närhet påverkar folkhälsan utreds av i samråd med ett antal olika myndigheter. Resultatet av utredningen bör inte föregripas. Motion 2014/15:1804 (C) yrkande 2 avstyrks. Utskottet noterar att arbetar aktivt med att införa kultur i vården. En utvärdering av arbete presenterades 2013 och ett antal rekommendationer lämnades. Utskottet anser inte att det behövs ett initiativ med anledning av motion 204/15:1915 (M). Utskottet noterar försöksverksamheter med hälsocoacher, den s.k. Samverkansmodellen. Samverkansmodellens försöksverksamhet fick 2014 fortsatt uppdrag med slutredovisning . Resultatet av verksamheten bör inte föregripas. Motion 2014/15:2618 (M) avstyrks. Vad gäller frågan om livsstilsförändring på recept noterar utskottet att regeringen bereder de fortsatta formerna för Forum för hälsofrämjande. Utskottet noterar även uppdrag att främja arbetet med hälsosamma matvanor inom hälso- och sjukvården för att förebygga kroniska sjukdomar. Uppdraget ska redovisas . Med hänvisning till ovanstående delar inte utskottet motionärens bedömning vad gäller livsstilsförändring på recept och anser att utskottet inte bör ta något initiativ. Motion 2014/15:2662 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om självmordsprevention. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2014/15:471 av (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga åtgärder för att uppnå nollvisionen för självmord. Ett liknande yrkande finns i motion 2014/15:715 av m.fl. (S). I motion 2014/15:1590 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att intensifiera arbetet för att förebygga självmord. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av kommunala handlingsplaner för att förebygga självmord. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att synliggöra unga mäns självmord I motion 2014/15:1678 av (MP) begärs ett tillkännagivande om ett nationellt program för att förebygga självmord. I motion 2014/15:1983 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om händelseutredningar om vad som ligger bakom självmord. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om kvalitetsregister för att följa upp vården av suicidala personer. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett årligt pris för bästa suicidpreventiva åtgärd. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ett pilotprojekt med ett kriscenter med inriktning på att förebygga självmord. I motion 2014/15:2793 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att tillsätta en nationell kommission med anledning av den psykiska ohälsan och de höga självmordstalen. Bakgrund och pågående arbete överlämnade slutbetänkandet Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och (SOU 2010:45) . Utredningen lämnade ett antal förslag om händelseanalys vid självmord. Utredningens slutsatser har omhändertagits inom ramen för PRIO-uppdraget som den dåvarande regeringen tog fram . Uppdraget PRIO psykisk ohälsa är en plan för riktade insatser inom psykisk ohälsa 2012–2016. Handlingsplanen ska genom att lyfta fram ett antal strategiska prioriterade områden och därtill kopplade insatser utgöra en grund för regeringens arbete på området –2016. Planen består av ett antal åtgärder som riktar sig till grupper som särskilt riskerar att drabbas av psykisk ohälsa samt insatser för att förbättra situationen och bidra till återhämtning för personer med psykisk ohälsa. Syftet är att genom stöd till strategiska insatser inom vård och omsorg skapa förutsättningar för ett långsiktigt förändringsarbete som kan ge hållbara vinster för framtiden. Satsningen utgår från följande övergripande mål: En jämlik, kunskapsbaserad, säker och tillgänglig vård och omsorg av god kvalitet Tillgång till arbete och anpassad sysselsättning Möjlighet till delaktighet och inflytande. –2016 har regeringen sett behov av att särskilt prioritera två målgrupper, barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. sluts överenskommelser mellan staten och SKL. Överenskommelserna innehåller stimulansmedel för att stödja huvudmännen i att åstadkomma en förbättrad och tillgänglig vård och omsorg. gav den dåvarande regeringen fem olika myndigheter i uppdrag att säkerställa en samordnad och behovsanpassad statlig kunskapsstyrning inom området psykisk ohälsa S2013/1667/FS. leder projektet i samarbete med (), , och (). Projektet kommer att pågå till . En första delrapport, som beskrev prioriteringarna av insatserna , bl.a. självskadebeteende, lämnades . En andra delrapport lämnades där prioriteringarna bl.a. är depression och självmordsprevention för barn och unga. Den tidigare regeringen beslutade att ge i uppdrag att lämna förslag på utformningen av en samordnad, effektiv och behovsanpassad statlig kunskapsstyrning som stöd för lokalt och regionalt självmordspreventivt arbete. För att utveckla arbetet med självmordsprevention föreslår en ny struktur där samordningsansvaret på nationell och regional nivå tydliggörs. På så vis ska möjligheten till kunskapsutbyte mellan aktörer på olika samhällsnivåer öka. På nationell nivå föreslås ansvara för samordning av det kunskapsstödjande arbetet. På regional nivå föreslås landsting och regioner svara för samordningen och på lokal nivå kan suicidpreventionen integreras i redan pågående verksamheter i kommuner och andra organisationer. Där en sådan inte redan finns föreslår att en samordningsfunktion inrättas, i exempelvis en kommun. Vidare föreslår en rad åtgärder inom följande särskilda arbetsområden som en kunskapsstyrningsprocess innefattar: kunskapssammanställning, kunskapsspridning och vägledning kunskaper och kompetens hos särskilda yrkesgrupper kunskapsuppbyggnad och framtagande av ny kunskap. Enligt uppgift från ska statens arbete med kunskapsstyrning knyta samman åtta statliga myndigheter genom ett nytt strategiskt råd för statlig kunskapsstyrning, , , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Inspektionen för vård och omsorg (), , , SBU och TLV. I rådet som får namnet ska samtliga åtta myndighetschefer sitta under ledning av generaldirektör. Både uppdrag och uppdrag ligger inom ramen för PRIO-arbetet. gör Myndigheten för vårdanalys en utvärdering av handlingsplanen PRIO. En slutrapport ska lämnas 2017. Utvärderingen konstaterar att PRIO lyckats uppnå resultat som kan förbättra förutsättningarna för en god vård och omsorg för personer med psykisk sjukdom. Men de insatser som görs är långt ifrån tillräckliga för att ens nå satsningens uppsatta mål. Utvärderingen konstaterar vidare att det därför finns behov av en ny, mer långsiktig strategi för en förbättrad psykisk hälsa. Regeringen utsåg till ny samordnare för psykisk hälsa. Regeringen har haft en nationell samordnare för statens insatser för psykisk ohälsa inom ramen för PRIO-satsningen. Regeringen gav 2014 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att –2017 genomföra en jämställdhetssatsning med fokus på att främja unga kvinnors och unga mäns psykiska hälsa, trygghet och välbefinnande. Syftet med uppdraget är att det ska främja ungdomars psykiska hälsa genom att bidra till ett aktivt och delaktigt jämställdhetsarbete bland ungdomar. Myndigheten ska lämna en slutrapport till . I ett frågesvar anförde folkhälsoministern (sf. 2014/15:5) att det är regeringens mening att sjukvården behöver förstärkas och bli mer jämlik så att det blir lättare att få hjälp med bl.a. ångest och depressioner. Han anförde vidare att detta naturligtvis även gäller äldre personer och att regeringen är väl medveten om att den åldersgruppen är överrepresenterad när det gäller depression och att självmord är vanligare hos äldre män än hos andra grupper. Han erinrade om den förra regeringens uppdrag till att tillsammans med en rad samrådsaktörer ta fram ett förslag för hur den nationella kunskapsstyrningen i fråga om självmordsprevention ska organiseras. behandlade motioner om självmordsprevention i betänkande 2012/13:SoU6 En folkhälsopolitik med människan i centrum. Utskottet anförde följande (s. 34-35, 1 res, S, MP, V): Utskottet vidhåller att samhällets förmåga att förebygga självmord måste förbättras. Ett effektivt självmordspreventivt arbete grundar sig på insikten att självmord och självmordsförsök går att förebygga. Ingen människa ska behöva hamna i en situation där den enda utvägen upplevs vara att ta sitt liv. Utskottet noterar att slutbetänkande ännu bereds inom . Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet erinrar om regeringens satsning för att åstadkomma konkreta och varaktiga förbättringar i vården och omsorgen av personer med psykisk ohälsa. beslutade regeringen den fortsatta inriktningen på satsningen i handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2016. Att minska förekomsten av självskadande beteende, självmordsförsök och självmord hos barn och unga är ett av delmålen i handlingsplanen. Utskottet noterar också att Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa vid har haft i uppdrag att pröva ett självmordsförebyggande program. Utskottet välkomnar att regeringen och Kommuner och Landsting har enats om en satsning för att utveckla och samordna insatserna för att minska antalet unga med självskadebeteende. Satsningen ska slutredovisas . Utskottet noterar även att har i uppdrag att redovisa statistik över olycksfall bland barn, övergrepp mot barn och skador bland barn till följd av avsiktligt självdestruktiv handling. Mot bakgrund av det arbete som pågår avstyrker utskottet motionerna […]. Självmordsprevention är en fråga som måste tas på största allvar. Utskottet noterar med tillfredsställelse arbetet med PRIO psykisk ohälsa som särskilt prioriterar de två målgrupperna barn och ungdom samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. Utskottet noterar även redovisade uppdrag om utformningen av en samordnad, effektiv och behovsanpassad statlig kunskapsstyrning som stöd för lokalt och regionalt självmordspreventivt arbete. Förslagen i uppdraget bereds nu inom . Därtill noterar utskottet uppdrag inom samma område som ska redovisas . Resultaten av dessa arbeten bör inte föregripas. Slutligen noteras uppdraget om en jämställdhetssatsning med fokus på att främja unga kvinnors och mäns psykiska hälsa, trygghet och välbefinnande som ska redovisas av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Med hänvisning till det pågående arbetet avstyrker utskottet motionerna 2014/15: 471 (S), 2014/15:715 (S), 2014/15:1590 (KD) yrkandena 1–3, 2014/15:1678 (MP), 2014/15:1983 (MP) yrkandena 1–4 samt 2014/15:2793 (S) men kommer att fortsätta följa frågan. Sexualitet och reproduktiv hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ungdomsmottagningar, sexuell och reproduktiv hälsa samt hbt-frågor och transpersoner. Jämför reservationerna 6 (SD), 7 (V), 8 (SD) och 9 (FP). I partimotion 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas om hur ungdomsmottagningarnas verksamhet ska breddas. Motionärerna menar att ungdomsmottagningarna behöver nå fler ungdomar och bli mer tillgängliga för att fånga upp unga med psykisk ohälsa. I motion 2014/15:2369 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med en plan för att få fram nationella riktlinjer för ungdomsmottagningar för att uppnå ökad tillgänglighet, kompetens och kapacitet att möta behoven hos såväl unga flickor som unga pojkar. Sexuell och reproduktiv hälsa I motion 2014/15:1388 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda stöd till ideella organisationer som arbetar förebyggande i fråga om oönskade graviditeter och abort. I motion 2014/15:2608 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om de bakomliggande orsakerna till det höga aborttalet i och att utifrån detta underlag utarbeta en handlingsplan för att minska antalet aborter. I motion 2014/15:2202 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om unga transpersoners utsatthet. I partimotion 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om kompetenslyft för kommunerna i hbt-frågor. I motion 2014/15:2475 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över behovet av hbt-certifieringar av offentligt finansierad omsorg och vård. Bakgrund och pågående arbete redovisade och sin rapport till nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). I rapporten anges att ungdomsmottagningar är ett frivilligt åtagande för kommuner och landsting. Tillgången till mottagningar i landet är därför varierande, liksom organisation, uppdrag, bemanning och innehåll. Vidare tar rapporten upp att det inte finns någon övergripande organisations- eller ledningsstruktur på nationell nivå för ungdomsmottagningarna och att det också saknas nationella rekommendationer och kvalitetsindikatorer. Reger-ingen anförde i budgetproposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 att myndigheter-na bedömer att det behövs en nationell samordning för att utveckla och stärka kunskapsstyrningen inom området. I strategidokumentet föreslås därför bl.a. att ska få ett samordningsansvar för att utveckla samverkan, uppföljning och utvärdering, inklusive att förstärka kunskaps- och metodutvecklingen samt att förbättra hälsokommunikationen och kunskapsspridningen. Enligt uppgift bereds rapporten inom . Sexuell och reproduktiv hälsa och föreslår i sin rapport att en nationell strategi för området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter utgår från visionen Bästa möjliga sexuella och reproduktiva hälsa – på lika villkor för hela befolkningen och med uppfyllande av allas sexuella och reproduktiva rättigheter. Deras bedömning är att oönskade graviditeter är ett område som behöver prioriteras i det förebyggande arbetet. I rapporten föreslår och följande förbättringsområden när det gäller oönskade graviditeter och abort: En aktör på nationell nivå arbetar med att stödja och utveckla arbetet med att förebygga oönskade graviditeter utifrån ett befolkningsperspektiv. Arbetet ska, där det är lämpligt, samordnas med det förebyggande arbetet vad gäller hiv och sexuellt överförbara infektioner, som redan ligger på . Kunskaps- och metodutveckling om effektiva metoder för att förebygga oönskade graviditeter. Uppföljning av och stöd till berörda yrkesgruppers möjlighet till utbildning och fortbildning inom området. Utveckling av mätbara mål för det lokala och regionala arbetet för att kunna utveckla det förebyggande arbetet. De grupper som prioriteras i arbetet med att förebygga oönskade graviditeter är ungdomar och unga vuxna, män och pojkar samt sårbara grupper (t.ex. ungdomar på SiS-institutioner, personer i alla åldrar som är utsatta för våld och tvång, migranter och personer med funktionsnedsättning). Vad gäller abort anges i samma rapport att det behövs en effektiv preventivmetod under kanske 17–av kvinnans mest fertila period. Målet är inte att minska antalet aborter utan att undvika oönskade graviditeter. Rapporten tar upp att flest aborter i alla nordiska länder genomförs i åldersgruppen 20–. Orsakerna till att antalet aborter per 1 000 kvinnor skiljer sig mellan de nordiska länderna uppmärksammades vid en konferens i . Då diskuterades hur skillnader i sex- och samlevnadsundervisning, gratis utdelning av kondomer, subventionerade hormonella preventivmedel samt skillnader i professioner bland förskrivare kunde påverka antalet aborter. är flertalet aborter i medicinska och görs före utgången av graviditetsvecka nio vilket innebär att de skillnader som finns i abortlagstiftningen mellan länderna troligen inte påverkar. Enligt uppgift bereds inom . Statistik från för aborter 2012 visar på att utvecklingen är densamma . Tonårsaborterna fortsätter att minska (de minskade med ) och medicinsk abort ökar jämfört med kirurgisk. publicerade en ny rapport om aborter. Rapporten lyfter fram att ryggmärgsbråck och allvarliga hjärtfel är fosterskador som oftast upptäcks genom fosterdiagnostik under graviditeten. En ny rapport visar att abortfrekvensen varierar stort i landet. I aborteras av fostren på grund av allvarliga hjärtfel, jämfört med i övriga . Den tidigare regeringen beslutade om en strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet med en nationell strategi är att främja hbt-personers lika rättigheter och möjligheter i . Sex olika fokusområden pekas ut, och strategiska myndigheter utses för att skapa förutsättningar för ökad kunskap och likvärdigt bemötande för hbt-personer. I strategin aviseras också uppdrag till andra myndigheter samt förstärkta insatser i syfte att höja medvetenheten och kunskapen om hbt-personers situation. De fokusområden som strategin omfattar är våld, diskriminering och andra kränkningar, unga hbt-personer, hälsa, vård och sociala tjänster, privat- och familjeliv, kulturområdet samt det civila samhället. En uppföljning av strategin är planerad till 2017. Den dåvarande regeringen fastställde i strategin att det finns ett stort behov av kunskaps- och kompetensutveckling i hbt-frågor i samhället. När det gäller den offentliga sektorn är det enligt strategin viktigt att det finns kunskap och kompetens om hbt-personers situation. Alla som kommer i kontakt med den offentliga sektorn ska mötas med respekt för sin enskilda frihet och värdighet. I flera kommuner och landsting har man antagit policyer för att säkerställa hbt-personers lika rättigheter och möjligheter, och kompetensutvecklande insatser, t.ex. hbt-certifiering av verksamheten. Den dåvarande regeringen ansåg att det således finns goda förutsättningar för kunskapsutveckling som tar vara på befintlig kunskap och erfarenhet inom den offentliga sektorn och organisationer som företräder hbt-personer. Vidare bör fler aktörer inom den offentliga sektorn vidta utbildningsinsatser som syftar till att öka hbt-kompetensen. uppdrag i strategin är att följa hälsoutvecklingen och utvecklingen av hälsans bestämningsfaktorer inom hbt-gruppen samt att främja hbt-personers lika förutsättningar att uppnå en god hälsa genom kunskapsspridning om effektiva metoder och insatser. Regeringen bedömer att satsningen på som strategisk myndighet med uppdrag att främja hbt-personers lika förutsättningar att uppnå god hälsa komma att bidra till säkerställande av ett samlat, resultatinriktat och långsiktigt arbete för hbt-personers hälsa (prop. 2014/15:1). I enlighet med hbt-strategin har fått i uppdrag att vara strategisk myndighet med ansvar för fokusområdet hälsa, vård och sociala tjänster. delar ut statsbidrag för att öka kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. Kommuner och landsting kan ansöka om statsbidraget. Syftet med statsbidraget är att främja hbt-personers rättigheter och möjligheter i kontakten med kommuner och landsting. har att fördela till kommuner och landsting . har även i regleringsbrev 3:1 för utgiftsområde 2015 tilldelats att fördela till organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck som utsatts för våld i nära relationer. En redovisning av användningen av medlen och slutredovisningen av uppdraget ska lämnas till () . RFSL erbjuder hbt-certifiering, vilket innebär att en organisa-tion arbetar strategiskt i syfte att erbjuda en god arbetsmiljö för anställda och ett respektfullt bemötande av patienter, klienter och brukare utifrån ett hbt-perspektiv. I betänkande 2013/14:SoU12 Socialtjänstfrågor behandlades ett motionsyrkande om hur ungdomsmottagningars verksamhet ska breddas. Utskottet uttalade (s. 46, 2 res, V och MP) att något initiativ inte behövdes och motionen avstyrktes. I betänkande 2012/13:SoU6 En folkhälsopolitik med människan i centrum behandlades bl.a. en motion om nationella riktlinjer för ungdomsmottagningar. Motionen behandlades förenklat och avstyrktes. En liknande motion behandlades och avstyrktes av utskottet dels i betänkande 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor, dels i betänkande 2010/11:SoU16. Utskottet uttalade i det senare betänkandet följande när det gällde motionen om nationella riktlinjer för ungdomsmottagningar (s. 32): Utskottet ser mycket positivt på regeringens satsningar för att utveckla en ungdomsmottagning på (). Syftet har varit att stödja utvecklingen av ungdomars hälsa genom en nationell webbplats för unga med kvalitetssäkrad information och rådgivning om sexuell och reproduktiv hälsa, relationer och psykisk hälsa. Utskottet noterar att Statens folkhälsoinstituts folkhälsopolitiska rapport bl.a. innehåller förslag om att utveckla ungdomsmottagningarnas och skolhälsovårdens verksamhet. Mot bakgrund av det arbete som pågår på detta område anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna […]. Ett motionsyrkande om stöd till ideella organisationer som arbetar förebyggande i fråga om oönskade graviditeter och abort behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor. Utskottet framhöll då följande (s. 34, 1 res, S, MP, V): De frågor motionärerna tar upp har behandlats i promemorian Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet och i Statens folkhälsoinstituts folkhälsopolitiska rapport . Båda dessa rapporter bereds inom . Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Motionerna […] avstyrks. Under de påföljande tre riksmötena (2011/12, 2012/13 och 2013/14) behandlades motionsyrkandet förenklat. Ett motionsyrkande om en handlingsplan för att minska antalet aborter behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:SoU14 Hälso- och sjukvårdsfrågor samt tandvårdsfrågor. Utskottet framhöll då följande (s. 49, 1 res, SD): Utskottet anser att det är angeläget att antalet aborter, särskilt tonårsaborter, minskar och vill därför betona betydelsen av abortförebyggande arbete. Utskottet konstaterar att för en diskussion med , och om möjligheten att ta fram ett nationellt samlingsprogram för sexuell och reproduktiv hälsa. Utskottet ser positivt på detta arbete och utgår från att regeringen även fortsättningsvis noga följer utvecklingen på området och vid behov vidtar ytterligare åtgärder. ansvarar för att följa och arbeta med frågor som rör abortverksamheten. Utskottet anser inte att abortlagen (1974:595) bör ändras. bör inte ta något initiativ på området. Motionerna […] avstyrks. Under de två påföljande riksmötena, 2012/13 och 2013/14, behandlades yrkandet förenklat i betänkandena /13:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor respektive 2013/14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. I betänkande 2012/13:SoU6 behandlas motionsyrkanden om hbt-certifiering. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande (s. 19, 1 res. MP, V): Utskottet delar också bedömningen att hbt-certifiering är viktig. erbjuder RFSL hjälp med sådan certifiering. Bland dem som blivit certifierade finns bl.a. ungdomsmottagningar. bör inte ta något initiativ. Motionerna […] avstyrks.