bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Som framgår har Statskontoret fått i uppdrag att utvärdera i vilken utsträckning ombildningen har skapat bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete, bl.a. genom bättre tillgänglighet och kontakt med medborgarna. Vi anser därför att motionerna får anses vara i huvudsak tillgodosedda genom det uppdrag som har getts till Statskontoret. Det innebär att bör avslå de aktuella motionerna. Effektivare polis, punkt 3 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2015/16:960 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:2008 av och (båda SD) yrkande 2 och 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 3 och 4. Ett av syftena med omorganisationen av polisen är, som tidigare anförts, att öka polisens effektivitet. Den nya organisationen har varit på plats i mindre än , och det finns enligt vår mening inga skäl att nu göra några sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Vidare anser vi att det är själv som bör avgöra hur många civilanställda som bör finnas i organisationen. Som regeringen anför i budgetpropositionen är det viktigt med såväl utbildade poliser som civilanställda för att myndigheten ska kunna lösa sina uppgifter. Vi delar således regeringens uppfattning att verksamhetens behov ska styra sammansättningen av såväl de anställdas kompetens som antalet anställda inom . De nu aktuella motionerna avstyrks därför. En lokalt förankrad polis, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 13, 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 1. När polisens organisation nu blivit en nationell polismyndighet är det viktigt att säkerställa den lokala förankringen. Det innebär en stor utmaning i de delar av landet där avstånden är stora. Det gäller också i särskilt brottsutsatta områden, där det behövs ett mer aktivt samarbete mellan polis, kommuner, frivilliga aktörer och organisationer. I den nya polisorganisationen ska s.k. medborgarlöften leda till en starkare och tydligare samverkan mellan polis, myndigheter och civilsamhälle. Vi anser att dessa löpande måste utvärderas. Beslut har tagits om att man ska arbeta med områdespoliser och kommunpolis, vilka ska vara starkt lokalt knutna. Vi anser att det är bra. Men det krävs särskilt fokus för att säkerställa att det också genomförs i praktiken. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar på samma tjänst är det lättare att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utifrån det som behövs lokalt. Det brottsförebyggande arbetet är en del av en närodlad rättspolitik som ska skydda människor från att bli offer för brott. Det skyddar också människor från att begå brott och att råka hamna på en brottslig bana som kan vara svår att ta sig ifrån. Det brottsförebyggande arbetet måste därför prioriteras. Det handlar dels om brottsprevention med fokus på att få individer att inte begå brott, dels om brottsprevention som har med samhällets utformning att göra, t.ex. hur vi bygger bostadsområden som inte inbjuder till garagestölder eller hur vi använder parkbelysning. Polisens närvaro på landsbygden, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2084 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1900 av och (båda M) och 2015/16:2674 av (M) yrkandena 1, 2 och 4. En tilltagande otrygghet på landsbygden som ofta drabbar äldre människor, inte sällan på lantbruk, uppstår när utländska ligor åker runt på stöldturnéer och ibland till och med rånar och misshandlar dem i deras hem. I ett flertal mer eller mindre kända fall har det till och med lett till dödlig utgång. Att stävja detta måste ges hög prioritet eftersom en ökad oro bland framför allt äldre människor är ett faktum på landsbygden, där man tidigare inte kände behov av att låsa dörren om sig. står många polisstationer tomma i flera små kommuner eller med öppettiderna begränsade eller om stationen ens är öppen alls. Dagens polis är alltför inriktad på att arbetet ska se bra ut i statistiken medan det i själva verket saknas resurser för att hålla efter brottslighet och skapa trygghet. Trygghet var något som polisen tidigare ingav genom sin blotta närvaro. Vi anser därför att fler poliser bör stationeras i landsbygdskommunerna och att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt. Polisens närvaro i brottsutsatta områden, punkt 7 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi delar motionärernas uppfattning att polisens närvaro är viktig i brottsutsatta områden. Vi konstaterar dock att polisen har uppmärksammat behovet av ett långsiktigt och uthålligt polisiärt arbete med tydliga mål för att man ska kunna ändra situationen i områdena. Detta arbete innefattar bl.a. en kontinuerlig polisiär närvaro. Någon anledning för att göra ett tillkännagivande finns därmed inte och de nu aktuella motionerna bör därför avslås. Trafikpolisen, punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1533 av och (båda M) och 2015/16:139 av (M) yrkandena 1–3 och 2015/16:1291 av Per Klarberg (SD). Polisen har ett viktigt ansvar för det samlade trafiksäkerhetsarbetet. Det även har fler fördelar än det rena trafiksäkerhetsarbetet, eftersom även annan brottslighet ofta upptäcks under kontrollerna. Arbetet kräver en omfattande teknisk kompetens utöver den rent polisiära kompetensen. har antalet anställda med sådant särskilt kunnande minskat inom polisen. Oavsett orsaken till detta måste se till att upprätthålla en tillräcklig kompetens för att klara trafiksäkerhetsarbetet. En möjlighet är att bättre utnyttja möjligheten för polisen att anställa och ge vissa befogenheter till personer med rätt civil bakgrund. Det är viktigt att polisen använder sig av denna möjlighet som man försöker få utbildade poliser att söka sig till dessa uppgifter. Trafikpolisen, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1291 av Per Klarberg (SD), 2015/16:139 av (M) yrkande 1 och 2015/16:1533 av och (båda M) samt 2015/16:139 av (M) yrkandena 2 och 3. har mängden svenska bilar på våra vägar ökat enormt; 1 500 000 fler personbilar och 22 000 fler lastbilar. har EU-inträdet gjort att allt fler utländska fordon kör på våra vägar. Man hade kunnat vänta sig att antalet trafikpoliser hade följt samma utveckling. Så är dock inte fallet. har antalet trafikpoliser minskat från 1 500 till 420. Fortsätter samma trend kommer stå utan trafikpoliser 2028. Det minskade antalet trafikpoliser har lett till att antalet kontroller har minskat över hela trafikspektrumet; från nykterhetskontroller till kontroll av kör- och vilotider. har varit ett föredöme när det gäller trafiksäkerhetsarbete men halkar efter. används de få trafikpoliser som finns kvar i allt större utsträckning till annat polisarbete. Detta är ett enormt slöseri med deras specialkompetens. Fler trafikpoliser behöver därför utbildas. Samverkan mot kriminella nätverk, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 5. I många delar av landet är det ofta långt till närmaste polisstation. Om något händer tar det innan polisen är på plats. Det innebär att förutsättningarna för att gripa gärningsmän och att utreda brott minskar. Detta utnyttjas av kringresande kriminella som snabbt rör sig över stora landytor. Vi anser att polisens arbetssätt för att komma åt den typen av kriminalitet måste utvecklas och att lagstiftningen också måste ta hänsyn till att även mindre stölder kan vara ett led i en allvarlig seriekriminalitet. Mycket av stöldgodset fraktas utomlands. Polisen har kartlagt ett femtontal internationella kriminella nätverk bestående av ca 1 500 återkommande personer som livnär sig på stölder i . Kartläggningen visar att de organiserade stöldligorna främst kommer från och . Vid sådan brottslighet är det viktigt att den svenska polisen har ett nära samarbete med polisen i de berörda länderna. Antalet poliser, punkt 11 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi delar regeringens bedömning att verksamhetens behov ska styra sammansättningen av såväl de anställdas kompetenser som antalet anställda inom den nya myndigheten och att själv ska förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. bör därför inte göra något tillkännagivande i frågan. Vi avstyrker således de aktuella motionerna. Återinför beredskapspolisen, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:37 av m.fl. (V) och 2015/16:94 av m.fl. (FP). En ny tolkning av gällande lagstiftning gör att den svenska polisen kan be Försvarsmakten om stöd vid exceptionella situationer. Det handlar om att säkra byggnader, bedriva underrättelse, it-skydd och bombskydd samt att tillhandahålla stridande personal. För att kunna utföra dessa uppgifter ska soldaterna genomgå en lång polisutbildning där man ges en snabbkurs i polislagen, våldsanvändning m.m. Det finns i huvudsak två skäl till att undvika att blanda samman polisiära uppgifter med militära, dels principiella skäl, dels praktiska skäl. För del blev händelserna i avgörande för vilken väg kom att ta för att förhindra historien att upprepa sig. Det är viktigt att hålla fast vid detta. En poliskår som tenderar att gå mot en militarisering riskerar att öka på polariseringen med risk för en ökad våldspiral och minskad förankring hos medborgarna. Rent praktiskt finns det en hel del frågor kvar att lösa. Man kan ifrågasätta hur realistiskt det är att en soldat genom två veckors utbildning ska tillgodogöra sig en polismans befogenhet. En polismans befogenhet innebär bl.a. laglig rätt att avlägsna eller omhänderta personer, och i vissa fall även använda våld – dvs. göra ingripanden baserade på polislagen, och annan lagstiftning som för den enskilde innebär begränsning av de grundläggande fri- och rättigheterna, enligt vad som anges i regeringsformen. Fram fanns en funktion som hette beredskapspolis. Beredskapspolisen var en enhet inom den svenska polisen som bestod av civilpliktiga poliser och utgjorde en förstärkning till den ordinarie personalen som kallades in vid särskilda händelser. Den avskaffades efter ett regeringsbeslut. Ett motiv för avskaffandet var att polisen inte längre ansågs ha samma förstärkningsbehov som när beredskapspolisen kom till. Funktionen beredskapspolis har efter avskaffandet lämnat ett tomrum efter sig som ska fyllas av militär. Det är en utveckling som oroar, och jag vill se över möjligheterna att återinföra beredskapspolisen. För- och nackdelar behöver belysas av en utredning. Regeringen bör därför utreda frågan om att återinföra beredskapspolis. Återinför beredskapspolisen, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:94 av m.fl. (FP) och 2015/16:37 av m.fl. (V). Beredskapspolisen var en enhet inom den svenska polisen som bestod av civilpliktiga poliser som ingick i det civila försvaret. Beredskapspolisen utgjorde en förstärkning till respektive polismyndighets ordinarie personal. Beredskapspolisen kallades in till polismyndigheterna under höjd beredskap. Vidare fick beredskapspoliser som ingått avtal med också kallas in för tjänstgöring vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället, som naturkatastrofer, större olyckor eller terrorhot. Beredskapspoliserna var välutbildade och hade kompetens för en rad uppgifter. De sattes t.ex. in under stormen för att förstärka krishanteringen. På grund av bl.a. krav från och avvecklades beredskapspolisen 2012. menade att den säkerhetspolitiska utvecklingen, en förändrad personalförsörjning utan civilplikt och utökningen av reguljära poliser gjorde att det inte längre fanns ett behov av en beredskapspolis. Den dåvarande regeringen slog emellertid fast att det vid höjd beredskap eller vid beslut om att aktivera totalförsvarsplikten finns möjlighet att återinföra organisationen. Avvecklandet av beredskapspolisen resulterade i ett glapp i samhällets förmåga att hantera samhällskriser. Det finns situationer när polisens resurser inte räcker till. En större olycka eller naturkatastrof kan ställa större krav på polisiära resurser än vad polisen förfogar över. Liberalerna är övertygade om att beredskapspolisen kunde ha gjort en stor insats t.ex. under den massiva skogsbranden i . En bra krishantering behöver en resurs som har polisiära befogenheter och som är fristående från polisens kärnverksamhet. Sålunda har avskaffandet av beredskapspolisen begränsat möjligheterna att vid en kris utöka samhällets resurser för upprätthållande av lag och ordning. Jag vill därför att regeringen utreder möjligheten att återinföra beredskapspolisen. Antagningen till polisutbildningen, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2836 av (SD) yrkande 1 och 2015/16:604 av och (båda S) och 2015/16:2674 av (M) yrkande 3. har gång på gång vidtagit åtgärder för att göra poliskårens sammansättning mer ”politiskt korrekt”. Man har bl.a. förändrat antagningskraven till polisutbildningen till det sämre. De fysiska kraven har sänkts för båda könen till kvinnornas nivå. Vidare har man tagit bort både språkprovet i svenska och kravet på att ha skrivit ett högskoleprov. Enligt uppgifter i massmedia har den svenska polisutbildningen nu de lägsta antagningskraven i . Dagens högkvalificerade poliskår sänks därför till en lägre nivå. Ytterst är detta ett självmål i spelet mot de grova brottslingarna. Det är också ett slag i ansiktet på alla duktiga poliser, vilkas yrke nu får sänkt status. Kampen mot brottsligheten och arbetet för samhällstryggheten måste vara det främsta målet vid rekryteringen av nya poliser. Det är därför viktigt att inte tumma på fysiska och språkliga kvalifikationer. Även kvinnor och personer med invandrarbakgrund kan komma in på en polisutbildning med kvalitetssäkrande krav om de verkligen är lämpade för yrket. Vi vill därför att de fysiska kraven för båda könen ska höjas till den nivå som tidigare gällde för manliga sökande. Vi anser också att språkprovet i svenska och kravet på att ha skrivit högskoleprovet ska återinföras. Rekryteringen till polisen ska vara både rättvis och kvalitetssäkrande. Polisen ska därför inte tillåtas att bedriva någon positiv särbehandling genom att anta personer till polisutbildningen som är mindre kvalificerade än andra sökande, men som är av ett visst kön eller har en viss etnisk bakgrund. I konsekvens med detta ska polisen inte heller tillåtas att bedriva rekryteringskampanjer som vänder sig särskilt till minoriteter eller till personer av ett visst kön. Kortare handläggningstider för tvistemål, punkt 17 (M,C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 15. Vi anser att rättegångsreglerna i allmän domstol ska vara ändamålsenliga. De ska möjliggöra att mål och ärenden kan avgöras rättssäkert med hög kvalitet och inom rimlig tid. Regelverket ska vidare vara flexibelt så att handläggningen kan anpassas till behoven i det enskilda fallet. har förändringar vidtagits som förbättrat situationen, t.ex. trädde reformen En modernare rättegång i kraft . Vi anser att det är viktigt att ett fortsatt arbete görs för att ytterligare korta handläggningstiderna för att skapa en modernare rättegång i allmän domstol som uppfyller kraven på en rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning. Kriminalvårdens kostnader m.m., punkt 18 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2015/16:2648 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–3. Vi konstaterar att Kriminalvården har en ny organisation . Syftet med omorganisationen har varit att stärka myndighetens förmåga att organisera, styra, följa upp och prognostisera verksamheten. Vi anser att omorganisationen är positiv och att den bör förbättra Kriminalvårdens förutsättningar att kontrollera kostnadseffektiviteteten i verksamheten. Mot denna bakgrund, och med beaktande av det pågående uppdrag som lämnats i Kriminalvårdens regleringsbrev, anser vi inte att det finns behov av något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Motionsyrkandena bör därför avslås. Kartlägg omfattningen av hedersrelaterat förtryck, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 9. Den nationella samordnaren av arbetet mot våld i nära relationer konstaterar i sitt betänkande att det saknas en samlad bild av hur utbrett hedersrelaterat förtryck är. De studier som genomförts omfattar ofta bara delar av landet eller vissa åldersgrupper eller så har de enkäter som de bygger på en så låg svarsfrekvens att resultaten är otillförlitliga. För att få en adekvat bild av omfattningen av hedersrelaterat förtryck behövs enligt betänkandet en större kvantitativ studie. Den nationella samordnaren föreslår att regeringen ger Brå i uppdrag att genomföra kartläggningen. Kartläggningen ska ta hänsyn till att såväl flickor och pojkar som kvinnor och män, inklusive hbtq-personer, utsätts för förtryck i hederns namn. Regeringen bör därför ge Brå i uppdrag att kartlägga omfattningen av hedersrelaterat förtryck. Särskild brottskod för vålds- och sexualbrott mot personer med funktionsnedsättning, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2336 av m.fl. (M) yrkande 3. Den förra regeringen tillsatte en nationell samordnare mot våld i nära relationer som 2014 presenterade betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Där föreslås att Brå ska få ett uppdrag att undersöka om en särskild brottskod för våldsbrott mot personer med funktionsnedsättning kan införas. Den brottskod som rör funktionsnedsättning avser någon som har nedsatt motståndskraft och kopplas till rån, bedrägeri, stöld osv. Däremot finns det ingen särskild kodning som rör våldsbrott. Eftersom det redan finns existerande särskilda brottskoder för vissa typer av brott mot personer med funktionsnedsättning tycker vi att det finns skäl att pröva om en kodning bör införas även vid sexual- och våldsbrott. Attacker och hot mot utsatta EU-medborgare, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 14. De fattiga EU-medborgarna befinner sig i ett utsatt läge. Rasistiska nätforum sprider hat och uppviglar till attacker. Jag anser att rättssamhället måste ta attacker och hot på största allvar och bekämpa dem. Polisens kunskap och förmåga att bekämpa hatbrott måste också i fortsättningen stärkas. Polisens roll i arbetet mot hatbrott, punkt 30 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 8. Kränkningar av religionsfriheten förekommer inte bara utomlands utan även i . En av alla dem som drabbats är en kvinna som växte upp i som , men som när hon flyttade till konverterade till kristendomen. lever denna kvinna under dödshot och med överfallslarm. Religionsfriheten är grundlagsstadgad i vårt land och vi måste kunna garantera alla människor religionsfrihet. Man ska kunna leva i trygghet i oavsett religion. Polisen har en viktig roll i arbetet för att värna människors grundläggande fri- och rättigheter och att bekämpa hatbrott. Jag anser att det arbetet behöver stärkas ytterligare. Bekämpa narkotikahandeln, punkt 32 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 4. Den olagliga narkotikahandeln äventyrar såväl människors hälsa och livskvalitet som staters lagliga ekonomi, stabilitet och säkerhet. Den leder inte sällan till annan, ofta grov, brottslighet och utgör en bas för organiserad brottslighet. Det finns vidare ett starkt samband mellan grov organiserad brottslighet och narkotikahandel. Vi vet också att narkotikahandel finansierar grov organiserad brottslighet. Genom att bekämpa narkotika, stoppa smugglingen och ingripa mot den organiserade smugglingen bekämpar vi därför även grov organiserad brottslighet och i vissa fall terrorism. Här måste den svenska polisen ligga i framkant för att kunna möta utvecklingen. Mängdbrott, punkt 34 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 6. Brottsligheten mot företag ser olika ut. Det kan vara ligor som reser runt och begår stölder och inbrott i butiker runt om i landet för att sedan frakta stöldgodset utomlands. Stölder och inbrott kan också begås av lokala kriminella på en mindre geografisk yta. Polisen har kartlagt ett femtontal internationella kriminella nätverk bestående av ca 1 500 återkommande personer som livnär sig på stölder i . Kartläggningen visar att de organiserade stöldligorna främst kommer från och . Förutom att det är viktigt att polisen har ett nära samarbete med polisen i de berörda länderna måste den se de s.k. mängdbrotten som en helhet och prioritera dem. Nykterhetskontroller, punkt 35 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 6. Av alla omkomna i vägtrafiken har omkommit i en alkohol- och/eller narkotikarelaterad vägtrafikolycka. betydde det i reella tal 67 personer.