bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — Myndigheterna har därefter medverkat vid konferenser där främst rektorer och kostpersonal tagit del av information om skolmåltiden med utgångspunkt i myndigheternas gemensamma inspirationsmaterial Skolmåltiden – en viktig del av en bra skola. skrift Bra mat i skolan är avsedd som ett stöd i arbetet med bra skolmåltider. Skriften vänder sig dels till de som planerar, lagar och serverar skolmåltider, dels till skolledningen och den pedagogiska personalen. har även tagit fram utbildningsmaterial om skolmåltider. Webbplatsen SkolmatSverige erbjuder skolor och kommuner ett webbaserat verktyg för att utvärdera, utveckla och dokumentera kvaliteten på sin måltidsverksamhet. är verktyget tillgängligt för alla landets grundskolor utan kostnad. SkolmatSverige har utvecklats av forskare vid och () i samarbete med bl.a. Kommuner och Landsting (SKL), och . Webbplatsen drivs numera av och samhällsmedicin på SLL. Utskottet vill peka på det ansvar skolhuvudmannen har enligt skollagen att tillhandahålla näringsriktiga skolmåltider. Det har genomförts ett utvecklingsarbete för att utveckla kompetensen i skolmatsfrågor och att stödja huvudmännen i att ta sitt ansvar. Utskottet vill särskilt peka på och gemensamma utbildningar och konferenser riktade till kostpersonal och rektorer. Enligt utskottet finns det inte något skäl att ytterligare reglera frågan om skolmåltider. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:1846 (M), 2014/15:2002 (M) och 2014/15:2744 (SD) yrkande 28. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en uppföljning av bestämmelsen om skolbibliotek. Jämför reservation 42 (FP). I kommittémotion 2014/15:1720 av m.fl. (FP) anges att det finns brister när det gäller tillgången till bemannande skolbibliotek. Enligt motionärerna bör en uppföljning påbörjas för att följa upp efterlevnaden av skollagens bestämmelse om att alla elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek. Bakgrund och gällande rätt I 2 kap. 36 § skollagen anges att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till bibliotek. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 284) anges att med skolbibliotek brukar vanligtvis avses en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Regeringen angav att skolbiblioteken spelar en så viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen att det var motiverat att reglera detta. I den nya bibliotekslag som trädde i kraft (2013:801) framgår att skolbibliotek ingår i det allmänna biblioteksväsendet och att ansvaret för skolbiblioteken ligger på kommunerna, landstingen, staten eller de enskilda huvudmännen i enligt med bestämmelserna i skollagen. I proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag hänvisar regeringen till förarbetena i skollagen om vad som avses med skolbibliotek. Regeringens mening var att det inte ska regleras om vare sig skolbibliotekens verksamhet eller bemanning i bibliotekslagen. Det är i skollagen som bestämmelser om skolors uppgifter och skyldigheter ska regleras. I bibliotekslagen anges att folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bl.a. genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. Skolinspektionen har tagit fram följande krav som ska vara uppfyllda för att eleverna ska anses ha tillgång till ett skolbibliotek och som myndigheten utgår från i sin tillsyn: – Eleverna ska ha tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på rimligt avstånd från skolan som gör det möjligt att kontinuerligt använda som en del av elevernas utbildning för att bidra till att nå målen för denna. – ska omfatta böcker, facklitteratur och skönlitteratur, informationsteknik och andra medier. – ska vara är anpassat till elevernas behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. (KB) har enligt sin instruktion (2008:1421)i uppgift att ha en nationell överblick över det allmänna biblioteksväsendet och främja samverkan och utveckling inom området. Inom ramen för detta ska KB ansvara för den officiella biblioteksstatistiken. En uppdatering av tidigare insamling av statistik för skolbiblioteken ska genomföras . KB arbetar vidare med stödmaterial för skolhuvudmän i syfte att säkra elevernas tillgång till skolbibliotek. Särskilt material har tagits fram om samarbeten mellan skola och folkbibliotek liksom om mångspråkigt arbete i skolbibliotek. Utskottet anser att skollagens bestämmelse om rätten till tillgång till skolbibliotek för alla elever är betydelsefull för elevernas lärande. I proposition 2009/10:165, som föregick skollagen, diskuterades vad som kan anses vara ett skolbibliotek liksom att tillgången till skolbibliotek måste kunna anordnas utifrån de lokala förhållandena vid varje skola. Utskottet anser att det är viktigt att följa frågan om tillgång till skolbibliotek. I detta sammanhang spelar Skolinspektionens tillsyn en viktig roll och utskottet vill peka på den uttolkning av bestämmelsen om skolbibliotek som Skolinspektionen har tagit fram som utgångspunkt i sin tillsyn. I den nya bibliotekslagen har det förtydligats att skolbiblioteken är en del av det allmänna biblioteksväsendet. Folkbiblioteken har fått i uppgift att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Utskottet vill också särskilt peka på att Kungl. har i uppdrag att ha en nationell överblick över biblioteksområdet och främja samverkan och utveckling inom området samt att statistik över skolbiblioteken ska uppdateras . Mot bakgrund av vad som har anförts ovan avstyrker utskottet motion 2014/15:1720 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om it i skolan. Jämför reservation 43 (C). (S) framför i motion 2014/15:1749 att utvecklingen med it som verktyg i skolan bör följas och uppmuntras. Motionären hänvisar till olika projekt med ett ökat it-användande i skolorna, vilka har underlättat för elever med läs- och skrivsvårigheter I motion 2014/15:2145 av (S) framhålls att det behövs investeringar i it-kunskaper och it-användande under hela utbildningen. Alla elever borde få tillgång till it-baserade verktyg och möjlighet att använda it i skolan. Det finns ett behov av att skapa förutsättningar för, och metodiskt följa upp, integreringen av it i undervisningen i alla skolor i , enligt motionären. Frågan om digitala undervisningstekniker tas upp i motion 2014/15:380 av (M) yrkande 2. Enligt motionären arbetar många skolor med datorer och surfplattor men den statliga samordningen i frågan är mycket liten. Motionären menar att skolan bör arbeta med fler digitala undervisningstekniker så att ämnena kan breddas, t.ex. med 3D-visualisering och 3D-tryckning i ämnet bild. I motion 2014/15:582 av (M) uppmärksammas frågan om möjligheten med nätskolor. Nätskolan kan enligt motionären sägas vara en virtuell skola för 13–18-åringar som inte klarar av eller vägrar att gå till skolan och för dem som är utkastade från traditionell undervisning. Enligt motionären är distansundervisning av stort värde och bidrar till att förverkliga den likvärdiga skolan. i (C) föreslår i motion 2014/15:2457 yrkande 1 att en plattform för pedagogisk utveckling inom området digitalt lärande etableras. Därigenom kan alla kommuner ges goda möjligheter till pedagogisk utveckling inom digitalt lärande. Bakgrund och gällande rätt Ett av kunskapsmålen i läroplanen för är att en elev efter avslutad utbildning kan använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Som en del av rektors ansvar ingår att se till att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. I flera ämnens kursplaner finns krav på kunskaper i att använda datorer och datateknik i vid bemärkelse. I gymnasieskolans läroplan är ett kunskapsmål att en elev efter avslutad utbildning kan använda bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. I rektors ansvar för gymnasieskolan ligger, på samma sätt som för , att utbildningen utformas så att eleverna får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning. I kursplaner för många av ämnena i gymnasieskolan anges krav på kunskap om digitala tekniker m.m. arbetar på olika sätt med att främja utvecklingen och användningen av informations- och kommunikationsteknik (ikt) i skolor. Utifrån de förstärkta kraven på it-kompetens och it-användning i ämnes- och kursplaner erbjuder olika former av kompetensutveckling till pedagoger och skolledare. har utvecklat en webbportal med stödmaterial, tillgängliggjort digitala lärresurser m.m. har ett regeringsuppdrag att fortlöpande följa upp elevers och lärares it-användning och it-kompetens, liksom skolornas administrativa it-användning (U2007/1716/S). Uppdraget redovisas och den senaste uppföljningen presenterades . Vad som då kunde konstateras var bl.a. att lärarnas tillgång till egna datorer hade förbättrats. Nästan alla gymnasielärare och tre av fyra grundskolelärare hade tillgång till en egen dator. Vidare hade det skett en kraftig ökning av antalet elevdatorer och en ökning av fler bärbara datorer och surfplattor. Många lärare har behov av ytterligare kompetens, t.ex. om hur it kan utgöra ett pedagogiskt verktyg. beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en särskilt kommitté, , med uppgift att verka för att målet i den it-politiska strategin It i människans tjänst – en digital agenda för uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs (dir 2012:61). Kommissionen ska slutredovisa sitt arbete . Delbetänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13), som presenterade , fokuserar särskilt på digitaliseringens möjligheter inom skola och undervisning. I betänkandet presenteras en fördjupad lägesgenomgång med ett antal förslag som på olika sätt syftar till att utveckla digitaliseringen, bl.a. genom förändringar i styrdokument samt fortbildning. presenterade utredningen delbetänkande Gör – digital kompetens (SOU 2015:28) i vilket fokus läggs på och folkhögskolors verksamhet. Kommuner och Landsting (SKL) anger på sin webbplats att ett av de centrala uppdragen för alla skolor är att utveckla skolans arbete med digital kompetens eller medie- och informationskompetens. Organisationen strävar därför efter att underlätta digitaliseringen genom stöd och information till kommuner och landsting, stöd till forskningsprojekt etc. Nationellt forum för skolans digitalisering, som tillkom utifrån en överenskommelse mellan SKL och regeringen , arbetar för att underlätta skolans digitalisering. Ett förslag till en nationell strategi för skolans digitalisering har presenterats inom ramen för detta forums arbete. I proposition 2014/15:44 Möjligheter till fjärrundervisning, som behandlades av , anger regeringen att den avser att återkomma till med förslag om distansundervisning. Utskottet vill lyfta fram att i de nya kurs- och ämnesplanerna för respektive gymnasieskolan förtydligas vikten av digital teknik som ett verktyg i undervisningen och lärandet. Enligt skollagen ska eleverna utan kostnad ha tillgång till de böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Enligt utskottet är det en fråga för lärarna och skolhuvudmännen hur it-användningen ska integreras i pedagogiken. Enligt utskottets uppfattning uttrycker läroplanerna en samlad nationell syn på it i skolan. Utskottet kan konstatera att följer utvecklingen och arbetar med en bred ansats för att främja och stödja utvecklingen inom it-kompetens och it-användning. Utskottet noterar också att SKL prioriterar arbetet med digitaliseringen i skola. Den pågående har belyst frågan om digitalisering i utbildningen. Utskottet avser att följa utredningens fortsatta arbete. Mot bakgrund av gällande rätt och det pågående arbete som på olika sätt är kopplat till digitalisering i skolan avstyrker utskottet motionerna 2014/15:380 (M) yrkande 2, 2014/15:582 (M), 2014/15:1749 (S), 2014/15:2145 (S) och 2014/15:2457 (C) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en förstärkt studie- och yrkesvägledning. m.fl. (S) menar i motion 2014/15:2653 att studie- och yrkesvägledarnas insatser på högstadieskolorna bör stärkas. Avhoppen från gymnasiet skulle kunna undvikas om studievägledarinsatserna sattes in redan i årskurs 7, för att sedan intensifieras inför gymnasievalet i årskurs 9. Informationen till eleverna måste omfatta både det aktuella arbetsmarknadsläget och framtidsutsikter, enligt motionärerna. I motion 2014/15:263 av (M) föreslår motionären att en obligatorisk informationsvecka om blåljusyrken ska införas för grundskoleelever. Syftet är att öka förståelsen för vad aktuella myndigheter arbetar med och vem som har ansvaret för vad. I motion 2014/15:591 av (M) efterfrågas en nationell strategi för karriärvägledning. Motionären anför att det är angeläget att ungdomarna ges förutsättningar för att göra kloka och väl underbyggda val genom hela sin utbildningstid. (M) efterlyser i motion 2014/15:1229 yrkande 2 mer jobbfokus inom studie- och yrkesvägledningen. Vägledningen i och på gymnasiet bör vara starkare kopplad både till den rådande arbetsmarknaden och till prognoserna för framtidens arbetsmarknad, enligt motionären. I motion 2014/15:1703 av (KD) efterfrågas en stärkt roll för studie- och yrkesvägledaren som en länk mellan skolan och näringslivet. Enligt motionären behövs bättre kunskap förmedlas om förutsättningarna på den lokala och regionala arbetsmarknaden. Bakgrund och gällande rätt Enligt 2 kap. 29 § skollagen ska elever i grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning som är avsedd för en sådan verksamhet. Den som inte uppfyller behörighetskravet får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder (2 kap. 30 §) . Enligt läroplanen för m.m. (Lgr11) förutsätts att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till liksom en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. Enligt läroplanen ska också studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen, och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Rektorn har vidare ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning liksom att den studie-och yrkesorienterande verksamheten organiseras så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan (Gy11) att gymnasieskolan ska ha en nära samverkan med de obligatoriska skolformerna, arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Personalen ska på olika sätt informera och vägleda eleverna. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med universiteten och högskolorna samt arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och fortsatt utbildning, liksom att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. Bakgrund och pågående arbete Skolinspektionen presenterade en kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen i 34 grundskolor (rapport 2013:5). Granskningen visade att studie- och yrkesvägledningen var lågt prioriterad i de granskade skolorna. Det fanns omfattande brister i skolornas och huvudmännens arbete med att planera och följa upp studie- och yrkesvägledningen. Huvudmännen och rektorerna hade inte konkretiserat hur de ska nå de nationella målen i den egna verksamheten. Eleverna fick inte vägledning kontinuerligt under sin utbildning och vägledningen betraktades inte som hela skolans ansvar. fick därefter i regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare i för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Vidare skulle en särskild fortbildningsinsats genomföras. Denna insats, som skulle genomföras i samarbete med berörda myndigheter, skulle särskilt inriktas mot att minska de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättningar har på arbetsmarknaden. delredovisade det första uppdraget och slutredovisade det andra (dnr 2013:00121, 61-2013:20). Av rapporten framgår att de kritikområden som Skolinspektionen identifierade i sin kvalitetsgranskning 2013 har varit vägledande för att utforma insatser med fortbildning, konferenser och stödmaterial. Enligt har också Skolinspektionen stärkt granskningen av studie- och yrkesvägledningen i sin regelbundna tillsyn. har medverkat i seminarier som Skolinspektionen har anordnat utifrån sin kvalitetsgranskning och där bl.a. informerat om de allmänna råden. konstaterar att det har varit ett stort intresse för de insatser myndigheten, delvis i samverkan med andra aktörer, genomfört . Trots detta menar myndigheten att det fortfarande kvarstår utvecklingsområden. Det är viktigt att nå ut bättre till huvudmän och rektorer för att kunna stärka studie- och yrkesvägledningen. Likaså är det enligt viktigt att öka kunskapen om och förståelsen för begreppet studie- och yrkesvägledningen så att det ses som en helhet, dvs. något som är hela skolans ansvar och som genomsyrar alla årskurser och alla ämnen. kommer att fortsätta arbetet med dessa frågor . I tilläggsdirektiv till (dir. 2015:15) anges att utredaren ska analysera om studie- och yrkesvägledning av god kvalitet i tillräcklig utsträckning erbjuds eleverna i och gymnasieskolan. Vid behov ska förslag lämnas om hur studie- och yrkesvägledningen kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att satsningar på att utveckla studie- och yrkesvägledningar har gjorts och att ytterligare satsningar planeras. Av senaste redovisning framgår att samarbetar med bl.a. Arbetsförmedlingen för att stärka lärare och studie- och yrkesvägledare genom ökad kunskap om arbetsmarknaden. Enligt utskottet är det breda upplägg av insatser och deltagande som presenterar av stort värde för att ytterligare öka fokuset på studie- och yrkesvägledningens viktiga roll i skolan och det faktum att det är flera personalgruppers ansvar att arbeta med dessa frågor. Genom det pågående arbetet uppmärksammas också skolans huvudmän på vikten av goda förutsättningar för studie- och yrkesvägledning i skolan. Utifrån det nu pågående arbetet med att utveckla studie- och yrkesvägledningen i skolan liksom den analys som genomförs inom ramen för avstyrker utskottet motionerna 2014/15:263 av (M), 2014/15:591 (M), 2014/15:1229 (M) yrkande 2, 2014/15:1703 (KD) och 2014/15:2653 (S). Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 7 och 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2014/15:1202 av (KD), 2014/15:1418 av m.fl. (S), 2014/15:1649 av (KD), 2014/15:1761 av (M), 2014/15:1935 av och (S) och 2014/15:2045 av och (S). För att utveckla skolan på bästa sätt är det viktigt att det bedrivs forskning om skolan och lärande – inte bara av forskare med koppling till läraryrket, utan även av andra forskardiscipliner. Jag anser att man behöver stimulera ökad forskning inom it-baserad pedagogik. Alla elever är olika och behöver mötas med stimulans och stöd där de är. För att nå högre kunskapsresultat måste man prioritera det som gör skillnad och har stöd i forskning och beprövad erfarenhet. Därför behöver få ett tydligare uppdrag att arbeta för att skolutveckling ska bygga på forskning och beprövad erfarenhet. Med utbildning ökar chanserna att få ett jobb. Jag anser därför att det behövs ytterligare satsningar riktade till de elever som inte når kunskapsmålen. Det behövs fler reformer som säkrar kvaliteten på undervisningen i hela vårt land. En viktig reform är att underlätta för distansundervisning. Genom ett digitalt lärande ökar möjligheterna till distansutbildning, vilket bidrar till att utbildning blir tillgängligt i hela landet. Det behövs ökad pedagogisk utveckling inom området distansutbildning. erbjuds distansutbildning främst till vuxna. Moderna lärverktyg erbjuder även nya möjligheter för mindre skolor. Om det saknas behöriga lärare i en skola kan lärare från en annan skola med hjälp av modern teknik genomföra undervisningen. Att säkra kvaliteten på undervisningen i hela vårt land bör prioriteras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Trygghet och studiero, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2014/15:1039 av (SD). Vi menar att regeringen skyndsamt ska utreda hur ett system med s.k. jourskolor ska kunna införas i samtliga svenska kommuner. Till en sådan skola ska den som inte fungerar i den normala skolsituationen kunna flyttas med omedelbar verkan. Dessa åtgärder syftar dels till att ge den som ägnar sig åt mobbning hjälp med att komma ut ur sitt destruktiva beteende, dels till att ge övriga elever en rimlig möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skriftligt ordningsomdöme, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2014/15:2837 av m.fl. (M, FP, C, KD). Vi anser att en trygg miljö i skolan och studiero för eleverna har stor betydelse för deras möjligheter till en god kunskapsinhämtning. Vi kan dock konstatera att huvudmän och skolor har olika förutsättningar och behov. För att bemöta denna mångfald bör enligt vår uppfattning en variation av insatser inom olika områden erbjudas huvudmän och skolor inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogram som enligt regeringen bör genomföras för att ge alla huvudmän och skolor möjlighet att utvecklas (se prop. 2014/15:99 s. 106 och 108). Det kan avse olika kompetens- och stödinsatser som exempelvis rör undervisning i ämnen och arbete med elever i behov av särskilt stöd. Vi anser i likhet med regeringen att ett arbete med att främja en trygg skolmiljö för eleverna kan bedrivas inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. En organisation med skriftliga ordningsomdömen kräver av lärarna att de ägnar tid åt att skriva och administrera omdömen också om elever vars attityder och beteende inte på något sätt stör arbetsron. Detta stjäl tid från att arbeta med de elever som kräver mer tid, föräldrakontakter och annat för att skapa en bra arbetsro för alla.