bet · H301FöU8 · 2015-11-06 00:00:00 — Möjligheten till skattelättnader för frivilligpersonal bör prövas, alternativt att dessa får tillbaka en del av sina utlägg via pensionen. Bakgrund och tidigare behandling Utskottet konstaterade i samband med behandlingen av den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020 (bet. 2014/15:FöU11) att det delade regeringens syn på de viktiga bidrag de frivilliga försvarsorganisationerna ger till totalförsvaret och därmed även samhällets krisberedskap och att denna tillgång borde säkerställas långsiktigt. Vidare framhöll utskottet de frivilliga försvarsorganisationernas viktiga roll i att skapa en folkförankring. Utskottet ansåg även att det fanns behov av att analysera vilka ansvarsområden och vilka uppgifter inom det civila försvaret och krisberedskapen som bäst kunde mötas av frivilliga krafter. Utifrån en sådan analys borde sedan en målsättning för frivilligt engagemang i anslutning till samhällets säkerhet kunna formuleras. Utskottet betonade dessutom att berörda centrala myndigheter, kommuner och landsting i högre grad borde eftersträva samverkan med berörda frivilligorganisationer för att tillvarata de frivilligas engagemang såväl under fredstida kriser som under höjd beredskap. beslutade regeringen om en ny förordning: förordningen (2013:880) om statsbidrag till organisationer som stöder veteransoldater och deras anhöriga. I utskottets betänkande 2013/14:FöU2 Försvarets personalförsörjning och personalpolitik m.m. konstaterade utskottet att de frivilliga försvarsorganisationerna och de ideella organisationer som arbetar med stöd till veteraner och anhöriga är mycket viktiga för Försvarsmakten. Utskottet såg därför positivt på att regeringen hade fattat beslutat om en ny förordning. Regeringen fattade beslut om att Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska redovisa en samlad bedömning av Försvarsmaktens behov av stöd från bevakningsansvariga myndigheter inför och vid höjd beredskap samt bevakningsansvariga myndigheters möjligheter att tillhandahålla sådant stöd inom ramen för det civila försvaret (regeringsbeslut 5 Uppdrag till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avseende totalförsvarsplanering). En arbetslägesredovisning ska göras . Regeringen beslutade om anvisningar för försvarsplanering och om anvisningar för planeringen av det civila försvaret. Regeringen gav vidare Försvarsmakten i uppdrag att analysera och redovisa det framtida behovet av ekonomiska medel till den frivilliga försvarsverksamheten, uppdelat på organisationsstöd och uppdragsersättning (Försvarsmaktens regleringsbrev ). frivilligorganisationernas behov av ekonomiska medel ska ingå i budgetunderlaget och redovisas därför . Utskottet vill understryka att de frivilliga försvarsorganisationerna ger viktiga bidrag till totalförsvaret och därmed även samhällets krisberedskap och att denna tillgång borde säkerställas långsiktigt. Utskottet har även betonat att berörda centrala myndigheter, kommuner och landsting i högre grad borde eftersträva samverkan med berörda frivilligorganisationer för att tillvarata de frivilligas engagemang såväl under fredstida kriser som under höjd beredskap. Utskottet kan konstatera att regeringen fattat beslut om anvisningar för försvarsplanering och om anvisningar för planeringen av det civila försvaret. Utskottet förutsätter att regeringen vid genomförandet av den nya försvarspolitiska inriktningen noga beaktar hur den viktiga resurs som de frivilliga försvarsorganisationerna utgör bäst kan tillvaratas. Vidare pågår ett arbete med att analysera och redovisa det framtida behovet av ekonomiska medel till den frivilliga försvarsverksamheten. Utskottet utgår från att regeringen kommer att redovisa hur arbetet med frivilligorganisationerna fortskrider och ser inga skäl att vidta åtgärder, varför yrkande 18 i motion 2015/16:2172 (M), yrkande 5 i motion 2015/16:2250 (KD) yrkande 3 i motion 2015/16:3020 (C) avstyrks. Det anförda innebär att utskottet även avstyrker yrkande 37 i motion 2015/16:3218 (SD). Utnämningsmakt för vissa anställningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utnämningsmakten vid vissa anställningar inom försvaret. Jämför reservation 16 (SD). I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna på att Försvarsmakten ska utse befäl upp t.o.m. överste eller kommendör (yrkande 58). Bakgrund och tidigare behandling Enligt 24 och 25 §§ förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten beslutar regeringen om anställningar som generaldirektör, chef för enheten för underrättelse- och säkerhetstjänst, general och amiral. Vidare beslutar regeringen efter förslag från Försvarsmakten om anställningar som generallöjtnant eller viceamiral och generalmajor eller konteramiral, Övriga anställningar och placeringar på befattningar beslutas av Försvarsmakten. Försvarsberedningen framhöll i sin rapport av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20 s. 102) att mot bakgrund av det ansvar som ligger på högre befattningshavare i Försvarsmakten i fred, vid höjd beredskap och i krig borde regeringen liksom , efter förslag från Försvarsmakten, besluta om anställning av personer i samtliga generals- och amiralsgrader. I betänkande 2014/15:FöU7 hänvisade utskottet till Försvarsberedningens förslag och menade att det inte önskade föregripa den kommande propositionen genom att ta ställning i frågan. Regeringen konstaterade i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att den utnämningsmakt som fanns kopplad till vissa nyckelbefattningar är tillräcklig och att regeringen således inte delade Försvarsberedningens uppfattning i denna del. När utskottet beredde ärendet inom ramen för betänkande 2014/15:FöU7 lämnade statssekreterare en fördjupad beskrivning av frågan. Utskottet delar i huvudsak Försvarsberedningens syn att mot bakgrund av det ansvar som ligger på högre befattningshavare i Försvarsmakten i fred, vid höjd beredskap och i krig borde regeringen liksom , efter förslag från Försvarsmakten, besluta om anställningar av generaler och amiraler. Utskottet har förståelse för regeringens konstaterande att den utnämningsmakt som finns kopplad till vissa nyckelbefattningar är tillräcklig. Förändringar i utnämningsmakten skulle kräva en noggrann genomlysning, och utskottet ser inte att utskottet har tillräcklig grund för att föreslå en omedelbar förändring av hur utnämningsmakten fördelar sig mellan regeringen och myndigheten. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:3218 (SD) yrkande 58. Översyn av systemet med adjutanter vid hovet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med krav på en översyn av systemet med adjutanter vid hovet. Jämför reservation 17 (V). I motion 2015/16:750 av m.fl. (V) yrkar motionärerna att det bör göras en översyn av hela systemet med adjutanter som omfattar såväl finansiering som funktion. Adjutanterna tjänstgör enligt motionärerna cirka en månad vid hovet, och resterande tid tjänstgör de inom . är det Försvarsmakten som står för lön och ersättningar till adjutanterna. Den totala kostnaden för adjutanterna vid konungens stab uppgår enligt motionen till . I detta ingår lön och extra ersättning på per individ och månad. Motionärerna anser inte att kostnaden för adjutanterna, när de tjänstgör vid hovet, ska bäras av försvaret eller någon annan statlig myndighet. Bakgrund och tidigare behandling I förarbetena till den nu gällande regeringsformen (prop. 1973:90 s. 174) anges att statschefen inte ska ha några formella uppgifter i förhållande till Försvarsmakten. Försvarsmakten sorterar under regeringen, och statschefen är varken reellt eller formellt högste befälhavare. fördes i förarbetena fram att statschefen borde tillförsäkras ställning som ”försvarets främste företrädare”. Däremot bedömdes det inte vara nödvändigt med någon grundlagsbestämmelse om att statschefen är Försvarsmaktens främste företrädare eftersom det följer av att han eller hon är rikets främsta representant. För att en statschef ska kunna fullgöra sina uppgifter som symbol också för rikets försvarskrafter bör statschefen enligt förarbetena tilldelas försvarets högsta militära grad av regeringen. Kungen har tolv adjutanter, som tjänstgör en månad i taget. Adjutanterna medverkar vid genomförandet av kungens program. Tolv adjutanter alternerar även i tjänsten hos kronprinsessan . har två adjutanter. Adjutanterna ingår inte i kungens stab utan är anställda vid . Försvarsmakten bekostar således lönerna för adjutanterna, medan merkostnaderna (resor, mat och boende) bekostas av kungliga hov- och slottsstaten. Adjutanterna lyder under kungens stabschef, tillika förste adjutanten. Förste adjutanten utses av regeringen och lyder i sin tur under kungen. I övrigt är det överbefälhavaren, kommunikationsdirektören och de tre stridskraftscheferna som efter myndighetsbeslut har adjutanter som stöd för att kunna utöva sina tjänsteåligganden effektivare. Utskottet understryker i likhet med tidigare och i likhet med vad regeringen gjorde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet utgår från att regeringen kommer att säkerställa att ökningen av den operativa förmågan inte ska påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten de facto ska hantera. Utskottet har inte något att invända mot den ordningen att Försvarsmakten stöder statschefen i hans uppgifter som symbol bl.a. för landets försvarskrafter. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:750 (V). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta ett rekryteringskontor i och om att införa mobila rekryteringskontor. Jämför reservationerna 17 (SD) och 18 (M) I motion 2015/16:1558 av och (båda SD) yrkar motionärerna att ett rekryteringskontor bör återinrättas i . En bidragande del av en hållbar personalförsörjning är att underlätta inflödet av ungdomar till Försvarsmakten. För att kunna underlätta en sådan utveckling behövs rekryteringskontor över hela . En plats där det har funnits rekryteringskontor är i . har enligt motionärerna en plan inklusive kostnadsberäkning för hur ett rekryteringskontor i skulle kunna återinrättas. Motionärerna menar att en nystart av rekryteringskontoret i – som skulle kunna genomföras till en i sammanhanget försumbar kostnad – skulle innebära möjligheter att stärka försvarets personalförsörjning med ett inflöde av ungdomar från . I motion 2015/16:2172 betonar m.fl. (M) behovet av mobila rekryteringskontor för att kunna marknadsföra anställning i Försvarsmakten (yrkande 10). För att rekryteringen till Försvarsmakten fortsatt ska vara framgångsrik och för att underlaget för rekryteringen ska vara så brett som möjligt krävs fortsatta åtgärder. Mobila rekryteringskontor är enligt motionärerna särskilt viktiga för att kunna nå befolkningen på landsorten och de som bor där det inte finns någon naturlig koppling till försvaret, t.ex. ett regemente eller en hemvärnsgrupp. Bakgrund och tidigare behandling När det gäller rekryteringskontorens geografiska placering framgår det av 4 § myndighetsförordningen (2007:515) att det är den enskilda myndighetens ledning som ska besluta de närmare föreskrifter som behövs om myndighetens organisation. Generella aspekter på placering av myndigheters lokala kontor behandlades i svaret på interpellation 2013/14:537 om myndigheters placering och nedläggning av skattekontor runt om i landet. I interpellationssvaret konstateras att alla beslut om hur förvaltningen ska organiseras vägleds av att förvaltningens organisation ska vara tydlig, ändamålsenlig och kostnadseffektiv. Myndigheterna ska ha goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet på ett effektivt och rättssäkert sätt. Detta ska återspeglas även i valet av lokaliseringsort. fick i uppdrag av Försvarsmakten att utveckla en mobil testplattform. I första hand var den avsedd att användas vid lokala antagningsprövningar för grundläggande militär utbildning (HKV 23 250:67170). påbörjade en EU- upphandling av den mobila enheten tillsammans med . avbröt dock Försvarsmakten upphandlingen av ekonomiska skäl. Utskottet anser, liksom tidigare konstaterats, att det finns utmaningar i den nya personalförsörjningen. Ett brett rekryteringsunderlag är enligt utskottet centralt för en hållbar personalförsörjning och för försvarets folkförankring. Utskottet anser dock att det i första hand är Försvarsmakten som inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken ska utforma rekryteringen för att denna ska nå ut till så många som möjligt och till alla delar av och i förlängningen lägga grunden för att myndigheten ska kunna rekrytera och behålla personal. Utskottet utgår från att Försvarsmakten kontinuerligt överväger vilka åtgärder som bedöms vara ändamålsenliga och kostnadseffektiva för att bemanna organisationen i linje med de beslut som fattats av och regeringen. Utskottet ser därmed inte skäl att tillstyrka motion 2015/16:1558 (SD) eller motion 2015/16:2172 (M) yrkande 10. 1.Värnplikt och bemanning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 10 och avslår motionerna 2015/16:2265 av m.fl. (FP), 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:2901 av och (båda SD) yrkande 1. Utredningen om försvarets framtida personalförsörjning bör få ett tilläggsdirektiv om att utreda införande av en könsneutral, allmän och lika värnplikt. Jag anser att en könsneutral allmän och lika värnplikt bör införas och att alla män och kvinnor i som fyllt ska mönstra. En framtida pliktlag bör ge möjlighet till såväl militär som civil tjänstgöring. De som är lämpliga ska genomföra en kortare militär grundutbildning. Jag yrkar på ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som anförts ovan. 2.Värnplikt och bemanning, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:2265 av m.fl. (FP) och avslår motionerna 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 10, 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt RESERVATIONER 2015/16:FöU8 2015/16:2901 av och (båda SD) yrkande 1. När plikten lades vilande beslutade också att totalförsvarsplikten kunde återinföras om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Jag anser att båda dessa scenarier blivit verklighet, och min bedömning är att Försvarsmakten har stora svårigheter med att bemanna försvaret fullt ut med anställda yrkessoldater. Resultatet av försvarsuppgörelsen blev ännu en bred utredning av personalförsörjningen, inklusive en studie av värnpliktssystemen i och . Jag anser att en utredning är ett steg i rätt riktning men hade föredragit en aktivering av värnplikten här och . Jag yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att en pilotverksamhet med plikt införs . 3.Värnplikt och bemanning, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 10, 2015/16:2265 av m.fl. (FP) och 2015/16:2901 av och (båda SD) yrkande 1. Jag yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om att ge regeringen i uppdrag att införa ett system som kombinerar frivillig och obligatorisk rekrytering och att utveckla reservofficersresursen. Det nya personalförsörjningssystemet är med nuvarande planering inriktat på att förbanden ska vara uppfyllda till 2019 eller i vissa fall 2023. Jag bedömer att planeringen inte kommer att falla ut som tänkt och att Försvarsmakten har akut brist på personal . Jag har därför föreslagit en modell som kombinerar frivillig och obligatorisk mönstring, likt de system och infört. När det gäller bemanningsfrågor i övrigt vill jag understryka vikten av att reservofficerarna inriktas mot att vara chefer eller stabsmedlemmar i väpnad 2015/16:FöU8 RESERVATIONER konflikt, helst i befattningar där även deras civila kompetens kan utnyttjas. Jag anser inte att reservofficerarna ska vara ett komplement till specialistofficerarna i det fredstida utbildningsarbetet. 4.Incitament vid längre anställningar och GMU, punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 8 och avslår motion 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkande 4. Vi yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om att tillmötesgå behovet av ett helhetspaket med incitament för att behålla Försvarsmaktens personal i längre anställningar. Vi anser att Försvarsmakten måste fortsätta att arbeta med incitament för att göra det attraktivt att ta en anställning i försvaret. Incitamenten kan enligt vår bedömning innefatta ekonomiska efter en viss tids anställning, utbildningscheckar, möjlighet till vidareutbildning i anställningen, tillgång till bostäder eller mer civil utbildning mot slutet av anställningen. Vi noterar att m.fl. (KD) i motion 2015/16:2823 yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheterna att införa ett premiesystem för dem som fullgör grundläggande militär utbildning (yrkande 4). Vi delar som framkommit ovan bedömningen att ekonomiska incitament är av betydelse och anser att det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter arbetet med att ytterligare vässa helheten i anställningen för att kunna attrahera rätt kompetens på en konkurrensutsatt arbetsmarknad. kan vi konstatera att den nya förordning som trädde i kraft både banar väg för en ny militär grundutbildning som ger förutsättningar för att kunna krigsplaceras i en befattning i totalförsvaret och en rättighet att efter genomförd utbildning få en utbildningspremie. Vi anser därför att förslaget i motion 2015/16:2823 yrkande 4 (KD) kan anses vara tillgodosett och att motionsyrkandet i detta fall inte behöver tillstyrkas. 5.Premier vid utlandstjänst och GSS-K, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2015/16:436 av (M) och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 55. När soldater tecknar ett kontinuerligt kontrakt (GSS/K) bör en premie utlovas, och enligt vårt förslag bör premien betalas ut uppdelat i tre omgångar. Den första delen av premien utbetalas efter en tredjedel av kontraktstiden, nästa efter två tredjedelar av tiden och den sista när hela kontraktet löpt ut. Vi anser vidare att regeringen bör utreda hur andra länders premieringsmodeller ser ut för soldater i utlandstjänst för att sedan göra om systemet i . Vi yrkar på ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som anförts ovan. 6.Villkor för militär personal och rekryteringsfrågor, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 46–50 och 52–54. Regeringen bör utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att slippa förmånsbeskattning för icke lagad mat ute i fält. Regeringen bör vidare utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän som bor på logement att få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag och att de ska få subventionerade hemresor . När det gäller rekryteringen i övrigt anser vi att samtliga unga män i en årsklass ska mönstras i en flerdagarsmönstring på plats och på att detta endast ska vara 2015/16:FöU8 RESERVATIONER frivilligt för kvinnor. Vi menar att en tredygnskurs i grundläggande överlevnad ska hållas för alla. Vidare bör ca 8 400 värnpliktsuttagna soldater utbildas inom ramen för den grundläggande militära utbildningen och ca 7 200 soldater . Fortsättningsutbildningen (FSU) ska enligt vårt förslag syfta till krigsplacering. Vi anser vidare att regeringen bör återinföra värnpliktsutbildning och krigsbrigader. Enligt vår bedömning innebär detta endast naturlig pensionering för eventuellt övertaliga högre officerare, att befintliga GSS/T överförs till värnplikt och att GSS/K kvarstår för kontinuerliga tjänster på brigaderna. Vi yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som anförts ovan. 7.Avskaffande av internationell tjänstgöringsskyldighet, punkt 5 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om att avskaffa skyldigheten att tjänstgöra utomlands för kategorierna gruppbefäl, soldater och sjömän, tjänstgöring (GSS/T) och reservofficerare. Vi anser att anställningen bara borde omfatta skyldigheten att delta i repetitionsövningar. Därmed skulle enligt vår bedömning en faktor som är starkt rekryteringshämmande falla bort. Vi anser att detta sedan kan följas upp med tillfälligt sammansatta förband vilka rekryteras på frivillig grund. Samma princip borde enligt vårt förslag tillämpas på reservofficerare eftersom de står inför likartade problem som de som tjänstgör som GSS/T. 8.Rätten till tjänstledighet, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7. Regeringen bör se över lagstiftningen om tjänstledighet och om studieuppehåll för frivillig militärtjänstgöring. För att övergången mellan civil och militär anställning ska ske så smidigt som möjligt anser jag att varje medborgare ska ha rätt att begära anstånd för och uppehåll i studier för tjänstgöring i Försvarsmakten. Detsamma bör gälla den som är yrkesverksam. Tjänstledighet från ordinarie arbete och studier för att utföra militärtjänstgöring i det svenska försvaret borde vara en självklarhet, och därför yrkar jag på ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som anförts ovan. 9.Personalbostäder, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 9 och avslår motionerna 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 51. Regeringen bör särskilt beakta Försvarsmaktens behov av bostäder. En förutsättning för en hållbar personalförsörjning över hela landet är enligt vår bedömning en god bostadsförsörjning – både för dem som genomför den grundläggande militära utbildningen (GMU) och för dem som genomgår befäls- och officersutbildning. Vi vill att Försvarsmaktens behov särskilt ska beaktas i det kommunala bostadsförsörjningsansvaret och i länsstyrelsernas ansvar för analys och uppföljning av bostadsförsörjningen och dess planering. Vi yrkar på ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som anförts ovan. 2015/16:FöU8 RESERVATIONER 10.Personalbostäder, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 51 och avslår motion 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 9.