bet · H201AU3 · 2015-02-26 00:00:00 — Mot bakgrund av att regeringen avser att initiera ett arbete kring ett stärkt skydd vad gäller bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund anser utskottet inte att det nu finns skäl till något initiativ från . Motionerna 2014/15:257 (V) yrkande 1–7, 2014/15:1173 (S), 2014/15:1979 (MP) och 2014/15:2991 (KD) yrkande 2 avstyrks därmed. Avslutningsvis vill utskottet vad gäller frågan om assistans- och ledarhundar hänvisa till tidigare behandling (senast i bet. 2013/14:AU8 s. 32). Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:526 (S) och 2014/15:1892 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om diskriminering i arbetslivet. Jämför reservationerna 15 (SD) och 16 (V). anför i motion 2014/15:141 av m.fl. att regeringen i regleringsbrevet till DO bör ge myndigheten i uppdrag att utveckla verktyg för kritiska analyser av rekryteringsprocesser och bidra till att detta tillämpas på de tio största myndigheterna (yrkande 3). För att motverka diskriminering vid rekryteringar anser partiet att det är angeläget att i förväg bestämma vilka kvalifikationer som är viktiga och att sedan bedöma kandidaterna utifrån dessa kriterier. och (båda S) anser i motion 2014/15:2651 att arbetsgivare och arbetstagare bör åläggas att arbeta med aktiva åtgärder gällande diskrimineringsgrunden sexuell läggning i arbetslivet för att aktivt motverka fördomar på arbetsplatsen. (SD) föreslår i motion 2014/15:2489 att en utredning bör tillsättas för att motverka diskriminering på arbetsmarknaden på grund av föräldraledighet och familjebildning (yrkande 3). (MP) anför i motion 2014/15:1677 att det behövs en lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga. En utgångspunkt för utskottet är att förhållandena i arbetslivet påverkar människors hela livssituation. Därför är det viktigt att främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv, så att människor som kan arbeta får möjlighet att göra det efter sina egna förutsättningar. Människor ska kunna vistas i en god arbetsmiljö med arbetsvillkor som möjliggör detta. I insatserna för att förbättra arbetsmiljön ingår också åtgärder för att förhindra att arbetstagare utsätts för diskriminering och kränkningar. Genom införandet av diskrimineringslagen fick en effektiv och heltäckande lagstiftning som är en nödvändig förutsättning för att uppnå målet om ett arbetsliv fritt från diskriminering. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att rekrytering av kompetent arbetskraft är tillförlitlig för att främja lika rättigheter i samhället och skapa utrymme för välfärd i . Diskriminering, oavsett grund, motverkar att en sådan målsättning uppfylls. Det är viktigt att dessa frågor ständigt beaktas vid rekryteringsprocesser och blir föremål för en kritisk diskussion. DO har vid utskottets sammanträde informerat bl.a. om myndighetens arbete vad gäller rekryteringsprocessen. Utskottet välkomnar att myndigheten prioriterar detta arbete och förutsätter att det kommer att fortsätta framöver. För att gynna jämställdheten och motverka diskriminering anser utskottet vidare att det är viktigt med en arbetsmarknad som främjar allas lika rättigheter och skapar goda förutsättningar för både kvinnor och mäns deltagande. Utskottet anser också att det är viktigt att gällande regelverk underlättar kvinnors och mäns möjlighet att kombinera ett arbetsliv med familjebildning. Utskottet framhåller dels den pågående utredningen om hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras (dir. 2014:10, 2014:79), dels betänkandet Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering (SOU 2014:41) som har redogjorts för ovan. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:2651 (S), 2014/15:2489 (SD) yrkande 3 och 2014/15:1677 (MP) samt 2014/15:141 (V) yrkande 3. Diskriminering på grund av ålder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om diskriminering på grund av ålder. Jämför reservation 17 (FP). m.fl. (M) anför i motion 2014/15:2662 att bestämmelsen i diskrimineringslagen som rör åldersdiskriminering bör utvärderas för att utreda om reglerna behöver skärpas ytterligare (yrkande 2). Motionärerna vill också få till stånd en kartläggning över hur kommuner och landsting arbetar mot åldersdiskriminering i de egna verksamheterna (yrkande 3). Likalydande yrkanden om åldersdiskriminering framförs också i motionerna 2014/15:2349 av Finn (M) och 2014/15:781 av (FP). Utskottet anser att skyddet mot åldersdiskriminering är ett uttryck för ett samhälle som slår vakt om alla människors lika värde och som ger alla möjlighet att utvecklas utifrån sina individuella egenskaper, förutsättningar och förmåga. På så sätt bemöts den enskilde utifrån sina särskilda förutsättningar och behov och inte utifrån sin ålder. förstärktes skyddet mot åldersdiskriminering genom en ändring i diskrimineringslagen. Lagändringen innebar att skyddet mot diskriminering på grund av ålder kom att omfatta fler samhällsområden (prop. 2011/12:159, bet. 2012/13:AU3, rskr. 2012/13:21). Detta var enligt utskottets mening en välkommen och behövlig lagändring. Utskottet kan konstatera att lagändringen angående åldersdiskriminering ännu inte har varit i kraft för att resultera i en verkningsfull utvärdering, men vill betona vikten av att följa upp om den nya regleringen får den effekt som var lagstiftarens intention. Utskottet noterar att ålder som diskrimineringsgrund nu har börjat prövas av rättstillämpande myndigheter och kommer med stort intresse att följa hur praxis utvecklas. Utskottet konstaterar vidare att det pågår ett ständigt arbete för att säkerställa diskrimineringslagens effektivitet. Som exempel kan återigen nämnas att regeringen har uttalat behov av att ytterligare stärka diskrimineringslagstiftningen och den pågående och tidigare nämnda utredningen om hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras (dir. 2014:10, 2014:79). Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:2662 (M) yrkande 2–3, 2014/15:2349 (M) och 2014/15:781 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om diskrimineringsersättning. Jämför reservation 18 (V). anför i motion 2014/15:141 av m.fl. att regeringen bör återkomma med förslag om att införa ett förbud mot instruktioner att diskriminera, om att se över nivån på skadestånden i diskrimineringsmål samt om att ge arbetssökande som diskrimineras rätt till skadestånd (yrkande 2). Partiet menar att på så vis kan fler fall av diskriminering leda till åtal och fällande domar framöver. I motion 2014/15:2865 noterar (M) att den svenska skadeståndsrätten har tvingats till förändring till följd av anpassningar till , vilket har inneburit att skadestånd i diskrimineringsmål har kommit att uppgå till jämförelsevis höga belopp. Enligt motionären bör de oproportionerligt höga skadeståndsbeloppen i diskrimineringsmål ses över (yrkande 2). Som utskottet har framhållit är en effektiv och heltäckande diskrimineringslagstiftning av stor vikt. Den ovannämnda utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10, 2014:79) ska bl.a. ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Utskottet anser att resultatet av utredningen bör avvaktas och att det därför inte nu finns skäl att initiera något initiativ från vad gäller diskrimineringsersättning. Rätt till skadestånd för arbetssökande som diskriminerats, vilket lyfter fram, regleras i 2 kap. 1 § första stycket andra punkten diskrimineringslagen. Av bestämmelsen framgår att arbetssökande skyddas av förbudet mot diskriminering i arbetslivet. Om en arbetsgivare bryter mot förbudet i samband med ett anställningsförfarande kan en arbetssökande tilldömas diskrimineringsersättning som kompensation för kränkningen. Utskottet anser att detta är en väl avvägd ordning. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:141 (V) yrkande 2 och 2014/15:2865 (M) yrkande 2. Övriga åtgärder mot diskriminering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att avskaffa instegsjobben. Jämför reservation 19 (SD). anför i motion 2015/15:2812 av m.fl. att instegsjobben bör avskaffas (yrkande 24). Enligt partiet förekommer etnisk diskriminering på arbetsmarknaden primärt genom instegsjobben eftersom svenska medborgare diskrimineras då en arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får av den totala lönekostnaden finansierad av skattebetalarna. och (båda SD) anser i motion 2014/15:2606 att en utredning bör tillsättas med uppdraget att kartlägga svenskfientlighetens utbredning och karaktär samt att föreslå åtgärder i syfte att motverka svensk-fientligheten (yrkande 1). Motionärerna anser även att de lagtexter som medger negativ särbehandling av infödda svenskar bör ses över och ändras (yrkande 2). Vidare föreslås att statligt stöd till antirasistiska organisationer endast ges till sådana organisationer som också förbinder sig att motverka svenskfientlighet (yrkande 3). Utskottet vill betona att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Arbetet för att förebygga och motverka främlingsfientlighet och rasism behöver ytterligare intensifieras. Det ökade engagemanget i mot främlingsfientligheten behöver tas till vara. Arbetsmarknadsåtgärder utgår från den faktiska situationen på arbetsmarknaden där vissa grupper är i behov av specifikt stöd. Ett instegsjobb innebär en subventionerad anställning som ska vara kopplad till svenska för invandrare (sfi) med avsikt att kombinera teori med den praktiska språkträning ett arbete innebär. Att en person med svenska som modersmål skulle vara i behov av utbildning i svenska för invandrare är inte troligt. Det finns olika subventionerade anställningsformer som är kopplade till ålder, längden på arbetslösheten eller nedsatt arbetsförmåga. Exempelvis finns särskilt anställningsstöd som innebär att arbetsgivaren får av den totala lönekostnaden betald via Arbetsförmedlingen. Åtgärden är inte kopplad till sfi. Utskottet delar inte syn eller förslag till åtgärder som framförs i motionerna 2014/15:2812 (SD) yrkande 24 och 2014/15:2606 (SD) yrkande 1–3. Motionerna avstyrks därför. Jämställdhet i arbetslivet, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2014/15:2600 av (C) yrkande 1 och 2014/15:734 av och (S). Vi Sverigedemokrater anser inte nödvändigtvis att det är problematiskt att kvinnor och män gör olika livs- och yrkesval, förutsatt att det är fria val och att det finns utrymme för enskilda att bryta mot . Vi ser det således inte som ett problem att det är fler kvinnor än män som väljer att arbeta inom offentlig sektor. Däremot är det ett stort problem att arbetsvillkoren, arbetsmiljön och löneutvecklingen inte är bra inom den offentliga sektorn och att detta drabbar många kvinnor och en del män. Den viktigaste åtgärden för att komma till rätta med stress, arbetsskador och andra uttryck för dålig arbetsmiljö är enligt vår mening en kraftig personalförstärkning, i synnerhet inom vården och omsorgen. Vidare anser vi att valfrihet i välfärden har en positiv effekt på kvinnodominerade branscher och att en sådan valfrihet därför bör erbjudas även framöver. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämställdhet i arbetslivet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2014/15:2600 av (C) yrkande 1 och 2014/15:734 av och (S) och 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 10. vill att människor, oavsett ålder eller var man bor i landet, ska ha större självbestämmanderätt. Ökade valmöjligheter stärker människors egenmakt och gör att det går att välja bort de utövare som uppvisar brister eller otillräcklig kvalitet i sin verksamhet. I takt med att den offentliga sektorn öppnas upp för privata aktörer har det blivit möjligt för anställda inom kvinnodominerade sektorer att välja bland en mångfald av arbetsgivare. Det innebär ökad konkurrens om arbetskraft, vilket ger vårdpersonal och andra offentligt anställda möjlighet till högre lön och förbättrad arbetsmiljö. Möjligheten att välja arbetsgivare har resulterat i lägre sjuktal, bättre trivsel och ökat inflytande. För är det självklart att kvinnor ska ha samma möjlighet till utveckling, frihet och självbestämmande som män. Arbetet för kvinnors rättigheter måste bedrivas på bred front. Det är viktigt att det fortsatta reformarbetet tar avstamp i liberala och frihetliga lösningar som respekterar människans självbestämmande, valfrihet och frihet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämställda löner, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1902 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:1881 av m.fl. (FP) och 2014/15:2820 av och (S). är ett parti för jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi anser att samhället inte är jämställt . Kvinnor tjänar fortfarande mindre än män och når inte i samma utsträckning toppjobben och styrelserummen. vill se till att offentliga verksamheter har jämställda löner. Det arbetet ska bedrivas i såväl staten och kommunerna som landstingen och regionerna. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Jämställd ekonomi, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2600 av (C) yrkande 11 och 2014/15:2740 av och (C) yrkandena 1, 4 och 5. Ojämställdhet finns i alla delar av samhället. De kostnader och den outnyttjade potential som är relaterade till ojämställdheten är inte belagda. Bara för ett av och regeringens fyra jämställdhetsmål finns det beräkningar på kostnader. Kostnaderna för ett jämställt samhälle är alltså fortfarande i stort sett outredda. För att snabbare kunna åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Politiken behöver oberoende siffror på vad ojämställdheten kostar för staten, samhället och individen. En sådan rapport ger underlag för att visa att det även kan vara ekonomiskt motiverat att göra något åt ojämställdheten. Regeringen bör därför genomföra en genomgripande utredning som behandlar och belyser de totala kostnaderna för bristande jämställdhet. Utredningen bör relateras till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. Detta bör ge regeringen till känna. Kvotering, punkt 4 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1902 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi anser att människor är unika, vilket innebär att varje människa gör olika val i livet. Dessa val måste respekteras, och det är särskilt viktigt att slå vakt om olikheter. Vi anser att jämställdhet är en fråga om mänskliga fri- och rättigheter, inte om likriktning, tvång och kvotering. För oss är ett jämställt samhälle detsamma som att alla ska ha lika förutsättningar, att undanröja hinder för att kunna göra fria val, att respekteras för sina livsval och att diskriminering inte ska förekomma på något område. Tillsättningar av tjänster och uppdrag ska enligt oss göras utifrån kompetens och inte utifrån kön, ursprung eller ålder. Därför har vi ett krav på nej till kvotering. Detta bör ge regeringen till känna. Positiv särbehandling, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi Sverigedemokrater ställer oss kritiska till alla former av kvotering och positiv särbehandling på grund av kön. Vi anser att all sådan praxis inom ramen för offentlig verksamhet bör avvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 3. uppdrag är att bidra till en väl fungerande lönebildning. En utgångspunkt är att den konkurrensutsatta industrin sätter märket för löneökningstakten. Men myndigheten ska också verka för jämställda löner. Det är uppenbart att praxis har kommit att stå i vägen för det sistnämnda målet. Det blev tydligt i samband med avtalsrörelsen då tidigt slog fast att myndigheten inte skulle medverka till några avtal som översteg den löneökning på som industriavtalet gav. Det var en tydlig signal till arbetsgivarna att de inte ens behövde förhandla om de jämställdhetssatsningar som bl.a. Handels och hade begärt. tolkning av uppdraget försvårar i praktiken kraftigt för fackförbunden att prioritera strukturell utjämning av löneskillnader mellan mans- och kvinnodominerade yrken. Att regeringen har gett ett uppdrag att analysera de centrala kollektivavtalens konstruktion utifrån ett jämställdhetsperspektiv är positivt. Men utan att tolkningen av vad som är en väl fungerande lönebildning diskuteras och problematiseras ur ett strukturellt jämställdhetsperspektiv, finns en uppenbar risk att detta inte blir mer än ett slag i luften. anser att uppdrag behöver förändras så att det tydligt framgår att industrins lönenormering inte ska tolkas så att aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan mans- och kvinnodominerade yrken omöjliggörs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Våld i nära relationer, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2324 av och (C) och 2014/15:2600 av (C) yrkande 10 och 2014/15:465 av (S). Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor utgör ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av sina mänskliga rättigheter. Detta är ett av våra största samhällsproblem. Ett paradigmskifte måste äga rum för att förhindra att män slår samt förebygga att pojkar och unga män inte börjar slå. Resurser bör sättas in tidigare och en omedelbar nolltolerans gälla för våld och hot om våld. Det arbetas ännu inte hårt nog för att förebygga våld, eller hantera den som slår. Exempel på åtgärder som bör vidtas för att få slut på våldet är att prioritera behandlingsforskning inom området relationsvåld och utarbeta riktlinjer för behandling. Vidare bör arbetet med unga killar stärkas för att bryta kopplingen mellan normer för manlighet och våldsutövande. Även samordningen mellan ansvariga myndigheter, såsom länsstyrelser, , polisen, kommuner, landsting och kvinnojourer bör utvecklas och förbättras för att ingen ska utsättas för övergrepp. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2014/15:416 av och (FP) yrkande 2, 2014/15:1829 av (M) och 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 11. uppfattning är att den omfattande invandringen till under har bildat en mångkultur som tyvärr kan vara en källa till kvinnovåld och annan allvarlig brottslighet. För att motverka hedersvåldet och annat kulturellt motiverat kvinnovåld måste samhället bli bättre på att markera skarpt mot det. Exempel på åtgärder vi vill vidta för att bryta upp hederskulturens strukturer är att markera mot könssegregerad simundervisning i skolan, mot separata badtider för kvinnor och män i offentliga badhus, mot bärandet av heltäckande slöjor i skolan och på offentliga arbetsplatser samt andra fenomen som grundar sig på att det är kvinnors ansvar att genom sitt beteende och sin klädsel stävja främmande mäns begär. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 9 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 11 och 2014/15:416 av och (FP) yrkande 2, 2014/15:1829 av (M) och 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 19. Rättigheterna för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) har successivt stärkts under . Trots dessa framsteg återstår mycket att göra. Hbt-personer i utsätts fortfarande för våld, diskriminering, fördomar och andra kränkningar enbart på grund av sin kärlek eller sin könsidentitet. Förtryck och fördomar leder också till marginalisering och ohälsa. Hbt-personer som grupp har en sämre psykisk hälsa än befolkningen i stort. Den hederskultur som råder i vissa familjer drabbar också hbt-personer. De kan utsättas för förtryck, vilket kan bli direkt ödesdigert. anser därför att en rad insatser behöver göras för att förbättra hbt-personers situation. Exempel på sådana insatser är att kommunerna har handlingsplaner mot hedersrelaterat våld och förtryck som också har ett hbt-perspektiv. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Förebyggande arbete mot diskriminering m.m., punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2869 av (SD) och 2014/15:141 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2014/15:1925 av (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2201 av m.fl. (S) yrkande 3, 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2014/15:2558 av Per och (M). har ett antal fall uppmärksammats där personer har fått ersätt-ning för att de med hänvisning till sin religion vägrat att skaka hand med personer av motsatt kön. Gemensamt för dessa fall är att de ställt den positiva rätten att agera i enlighet med religion högre än den negativa rättigheten att slippa utsättas för diskriminerande behandling till följd av könstillhörighet. Oavsett vilken diskrimineringsgrund som anges bör negativ rätt alltid gå före positiv. Den oinskränkta rätten att behandlas lika oavsett grupptillhörighet ska gälla. Däremot kan och bör personers agerande leda till reaktioner och att bemötande påverkas. Att dagens diskrimineringslagstiftning tolkas på så sätt att personers agerande kan ursäktas med identifiering med en utsatt grupp är en allvarlig brist. Lagstiftningen kan och bör skydda rätten att vara den du är, men inte att agera utan konsekvenser. Än mer allvarligt blir det när agerandet i sig är diskriminerande. Med anledning av det anförda bör det utredas hur diskrimineringslagen kan förtydligas så att den skyddar negativa rättigheter men ger utrymme för reaktioner på agerande oaktat koppling till diskrimineringsgrund. Detta bör ge regeringen till känna. Förebyggande arbete mot diskriminering m.m., punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:141 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2014/15:1925 av (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2201 av m.fl. (S) yrkande 3, 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2014/15:2558 av Per och (M) och 2014/15:2869 av (SD). Diskriminering är ett stort samhällsproblem som hindrar människor från att bli delaktiga fullt ut i samhället. För att komma till rätta med diskrimineringen krävs ett systematiskt och långsiktigt arbete. är det alldeles för svårt för den som blir diskriminerad att få upprättelse.