bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — Även i kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en minskning med eftersom motionärerna framhåller att åtgärder kring oförutsedda problem relaterade till väderhändelser bör prioriteras, oavsett orsak. Motionärerna vill också varna för en politisering av ”kunskapshöjande insatser” i statens regi. I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 16 i denna del att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Inspire. Anslaget får användas för utgifter för att samordna det fortsatta arbetet med att genomföra Inspiredirektivet i svensk lagstiftning. Anslaget får även användas för kostnader för en webbplats med en nationell portal för geodata samt för merkostnader som följer av direktivet. Direktivets genomförande regleras genom bestämmelser i lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation. 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas bl.a. för att öka takten i arbetet med att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. I vårändringsbudgeten förstärktes anslaget med . I denna proposition föreslår regeringen att anslaget ökas med ytterligare . Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt för utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. För att Havs- och vattenmyndigheten ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:12 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Enligt kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del bör anslaget sammanfattningsvis minska med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att fördela medel till kommunerna för städning av stränder och föreslår därmed att anvisas till anslaget 1:12 för en satsning på rena stränder, men de avvisar regeringens höjning av samma anslag. I kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 16 i denna del att anslaget minskas med . 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Anslaget får användas för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar som syftar till att uppfylla det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 samt internationella klimatåtaganden. Det handlar om att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar samt liknande marknadsbaserade flexibla mekanismer. I samma syfte får anslaget användas för utgifter för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för bördefördelningsbeslutet samt för övervakning av internationell utsläppshandel. Anslaget får användas till finansiering av utgifter för den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter samt för klimatkompensering av flygresor utanför EU. Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensering får annulleras. För att leva upp till de åtaganden som gjorts föreslår regeringen att anslaget ökas med för perioden –2019. Enligt kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 16 i denna del bör anslaget minska med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Internationellt miljösamarbete. Anslaget får i huvudsak användas för utgifter för internationellt miljö- och klimatsamarbete, samt för utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget får användas för utgifter för långsiktigt samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Anslaget får också användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stöder verksamhet inom Barents euro-arktiska råd (, Beac), samt inom Östersjöstaternas råd (, ). Anslaget får även användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nordic Environment Finance Cooperation, Nefco). Anslaget får användas för administration och samordning av miljö- och kärnsäkerhetssamarbetet med . För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2021. Då anslaget beräknas minska med , behövs ett justerat bemyndigande jämfört med . Bemyndigandet föreslås minska med jämfört med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Hållbara städer. Anslaget får användas för utgifter för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser ny- och ombyggnadsåtgärder inom en särskild stadsdel, ett särskilt bostadsområde eller kvarter som bidrar till integrerade lösningar för hållbar stadsutveckling. Anslaget får användas för utgifter för administration och utvärdering. Anslaget är under utfasning och används för utbetalningar till beslutade stödprojekt i regeringens satsning på hållbara städer. Enligt kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget minska med mot bakgrund av att nyttan med att fortsätta finansiera detta projekt är bristfälligt motiverad i regeringens proposition. 1:16 Skydd av värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur. Regeringen anser att omfattande insatser och åtgärder behövs för att skydda värdefulla områden och för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Skyddet för biologisk mångfald ska utökas, flera naturskogar ska skyddas och flera reservat ska inrättas. I vårändringsbudgeten förstärktes anslaget med . I denna proposition föreslår regeringen att anslaget ökas med ytterligare . Regeringen har ekonomiska vårproposition föreslagit att Statens va-nämnds uppgifter enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster ska övertas av mark- och miljödomstolarna. En konsekvens av reformen är att avvecklas och upphör som myndighet . För att täcka de kostnader som avvecklingen medför föreslås att förs till utgiftsområde 4 anslaget 1:5 domstolar. Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas – för ersättningar enligt 31 kap. ansvarsområde, – till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden, – för utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden, – för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. För att fleråriga avtal som avser skydd av värdefulla områden, exempelvis genom naturvårdsavtal, ska kunna tecknas och för att förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd ska kunna ges, föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:16 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2065. Bemyndigandet föreslås minska med jämfört med . I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med eftersom befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel har statligt ägd skog använts som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. Därmed frigörs för andra prioriteringar. Även i kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 16 i denna del att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget minska med . Motionärerna ifrågasätter omfattningen av denna satsning och föreslår i stället att en mer kostnadseffektiv strategi utformas för att skydda skog med särskild betydelse för kulturarv och biologisk mångfald. Enligt propositionen har regeringen en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Såväl staten som skogsbruket bör göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Vidare anförs att det finns ett stort antal hotade skogslevande arter och att de flesta skogliga naturtyper inte har gynnsam bevarandestatus. 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten. Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att ge Havs- och vattenmyndigheten förutsättningar att hantera föreslagna satsningar inom området havs- och vattenmiljö i enlighet med ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår vidare att anslaget tillförs 2016, 2017 och 2018 samt 2019 för att förstärka arbetet med införandet av den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt landningsskyldigheten. I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med , bl.a. mot bakgrund av att PLO-uppräkningen –2018 bör justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 16 i denna del att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Klimatinvesteringar. Anslaget får användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. Anslaget byter namn till 1:18 Klimatinvesteringar . benämndes anslaget 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner. För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Bemyndigandet föreslås vara oförändrat jämfört med . Enligt kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . Även i kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med mot bakgrund av att Liberalerna anslår på ett nytt anslag 1:20 Nationella klimatinvesteringar för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar. Därmed avvisas regeringens höjning av anslaget. Även i kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 16 i denna del att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget minska med . Motionärerna är kritiska till denna typ av kostnadsökningar eftersom en mätning av hur regeringens utgifter påverkar ”klimatet” inte låter sig göras i slutändan. Det anförs vidare att denna budgetpost har använts till installation av laddstolpar, trots att ingen med säkerhet vet att just elfordon är svaret på morgondagens utmaningar vad gäller transportsektorn. Eftersom elfordonskonceptet har vissa fördelar gentemot andra ”alternativa” lösningar tillstyrker motionärerna ändå en satsning på men avvisar däremot regeringens föreslagna höjning. I kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) anförs i yrkande 2 att bör avslå regeringens förslag att bemyndiga regeringen att för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Elbusspremie. Anslaget är nytt. Regeringen inför en elbusspremie för att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar. Eldrivna bussar har stor potential att minska såväl klimatutsläpp som luftföroreningar och buller. Eldrivna bussar underlättar en förtätning av bostäder i storstäder samt frigör biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera. Regeringen avser att utarbeta en ny förordning för att möjliggöra detta. Statsstödsprövning ska genomföras. Anslaget föreslås få användas för utgifter för elbusspremien, dvs. utgifter för bidrag till juridiska personer som har förvärvat en ny elbuss. Anslaget ska även få användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. För detta ändamål föreslår regeringen att 2016 och 2017–2019 tillförs det nya anslaget. I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del och i kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) i yrkande 16 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget minskas med eftersom motionärerna ifrågasätter att tekniken är mogen för att någorlunda kostnadseffektivt ta elbussar i reguljär trafik. Vidare anförs att tekniken bör få tid att utvecklas och olika projekt i både och andra länder bör utvärderas bättre innan detta steg tas. Enligt motion 2015/16:1614 av Boriana (M) bör införandet av teknikneutrala miljöbusspremier beaktas, eftersom elbussar och laddhybrider har många fördelar – de är tysta, energieffektiva och släpper ut mindre CO2-emissioner än bussar med konventionella motorer. Det anförs vidare att en biogasbuss har en skattebefrielse på ca , medan en elbuss har , vilket hindrar utveckling av ny teknik. Motionären framhåller även att en teknikneutral miljöbusspremie skulle bidra till en snabbare förnyelse av fordonsflottan för kollektivtrafik och gagna den svenska fordonsindustrin, samt stimulera forskning och utveckling av ny teknik inom området. I propositionen framhålls att biltrafiken står för en stor del av transporternas klimatpåverkan, varför strävan efter minskad klimatpåverkan från biltrafik och en stärkt kollektivtrafik även innefattar synergieffekter. En stärkt kollektivtrafik gynnar också jämställdheten. Regeringen vidtar en rad åtgärder för att stötta en sådan utveckling, bl.a. genom att satsa på stadsmiljöavtal för att stödja hållbar stadsutveckling med större andel kollektivtrafik och lägre utsläpp. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Enligt kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget öka med . I motionen anförs att vill stärka Formas forskningsanslag och därför skjuter till ytterligare för att täcka administrativa kostnadsökningar. 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbete, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Det föreslås därför att regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 –2022. Bemyndigandet föreslås vara oförändrat jämfört med . I kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget förstärks med . Motionärerna ser i Formas en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation i områden knuta till miljö och areella näringar och skjuter därför till utöver de medel som regeringen anslagit. I motion 2015/16:818 av och (båda S) yrkande 4 framhålls behovet av forskning och kunskapsspridning om mikroplast och nedskräpning, eftersom vi fortfarande saknar mycket kunskap om hur mikroplast i haven påverkar natur och människors hälsa. Enligt motion 2015/16:1233 av (FP) bör en del av miljöbudgeten avsättas till forsknings- och innovationsprojekt inom industrins miljöpåverkan. I motionen framhålls att vi bör jobba mer med innovationer och forskning för att minska utsläppen inom den industriella sektorn, då detta inte bara skulle bidra till en bättre miljö utan också kunna göra oss världsledande inom klimatsmart industri. Det finns tre forskningsfinansiärer inom utgiftsområdet: Formas, som stöder den mer långsiktiga miljöforskningen, som stöder forskning i huvudsak till stöd för miljökvalitetsmålen och Mistra som stöder den breda, mer åtgärdsinriktade miljöforskningen. I propositionen framhåller regeringen att de olika finansiärerna kompletterar varandra väl och är viktiga för att täcka behovet av underlag inom hela miljöområdet. Dessa finansiärer har också uppdraget att på olika sätt föra ut och nyttiggöra den finansierade miljöforskningen. Vidare anförs att regeringen har inrättat ett vetenskapligt råd för hållbar utveckling (dir 2015:78), bestående av ett antal framstående forskare från olika discipliner inom miljöområdet, för att förstärka detta viktiga arbete. Rådet kommer att vara en länk mellan vetenskap och samhälle och bidra till regeringens arbete med analyser och underlag baserade på aktuell forskning, i nära samarbete med framtidsministerns kansli. Enligt propositionen fördelas drygt hälften av Formas forskningsmedel inom den öppna utlysningen där forskare helt fritt lämnar in ansökningar inom Formas ansvarsområden. beviljades 116 projekt. Knappt hälften av Formas forskningssatsningar utgörs av riktade satsningar inom särskilt prioriterade områden, där regeringen beslutar om inriktningen för några och Formas om några. gör Formas forskarråd en prioriterad lista av satsningsområden, där en avvägning görs mot tillgängliga medel för den öppna utlysningen. De riktade satsningarna har ofta en starkare koppling till näringslivet och övriga samhällsaktörer såsom branschinstitut, vilket stärker forskningens långsiktiga bidrag till innovation och jobbskapande. prioriterade regeringen initierade satsningar på forskning om skogsråvaror och biomassa, samt forskning om hållbart samhällsbyggande samt utlysning av Strategiska innovationsområden (SIO) i samarbete med bl.a. Verket för innovationssystem (). Formas egeninitierade riktade satsningar fokuserades på hållbar produktion och konsumtion, effektiva och hållbara produktionssystem (vatten-, jord- och trädgårdsbruk) samt sanering av förorenade områden. I propositionen framhålls att dessa satsningar är viktiga för framtida konkurrenskraft, särskilt inom de areella näringarna och den biobaserade industrin. Andra strategiska innovationsområden som valts ut är gruv- och metallutvinnande industri, lättviktsmaterial, produktion, metalliska material samt processindustriell it och automation. Gemensamt för de beviljade programmen är, enligt information från Formas, bl.a. en intensifierad samverkan mellan olika branscher och kompetensområden, involvering av små och medelstora företag och fokus på effektiv resursanvändning. Urvalet har gjorts med hjälp av externa bedömare. Avgörande vid bedömningen har varit innovationsområdets tillväxtpotential, samhällsrelevans, vetenskaplig kvalitet, möjligheterna att bidra till övergripande mål som hållbar tillväxt och samhällsutveckling samt stärkt konkurrenskraft för svenskt näringsliv. Enligt propositionen deltar Formas i ett omfattande internationellt forskningsfinansieringssamarbete, bl.a. genom s.k. ERA-Net () som är ett instrument inom EU:s ramprogram för forskning som syftar till samverkan mellan nationella forskningsfinansiärer. Formas har varit med som partner i ett flertal ERA-Net rörande forskning om bl.a. klimat, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, djurvälfärd, ekologisk livsmedelsproduktion, hållbart samhällsbyggande och hållbar konsumtion. Vidare framhålls i propositionen att Formas också är aktivt inom flera gemensamma programinitiativ (Joint Programming Initiatives, JPI), som syftar till att EU:s medlemsländer ska samordna sina forskningssatsningar inom de stora gemensamma samhällsutmaningarna för att nå bästa möjliga effekt. Nationella medel som satsas inom ett JPI kan få motfinansiering från kommissionen . Ett sådant programinitiativ är bl.a. JPI Oceans, ett initiativ om friska och produktiva hav, som utlyser forskningsmedel för europeiska samarbetsprojekt om mikroplast i havet. Enligt Formas är mikroplaster persistenta och vanligt förekommande och har potential att orsaka såväl fysiska som toxikologiska effekter på organismer och påverka diverse ekologiska processer. Kunskapen om källor, storleksfraktioner, abundans och spatiell utbredning är fortfarande begränsad. Formas framhåller också att de toxikologiska och ekologiska effekterna på organismer och i slutändan för människors hälsa är otillräckligt utredda. För att säkerställa en bättre kunskapstillgång om mikroplast i havet genomför JPI Oceans en gemensam utlysning av forskningsmedel. Enligt information från Formas omfattar utlysningen tre huvudsakliga teman: • Validering och harmonisering av analytiska metoder • Identifiering och kvantifiering av mikroplast • Ekotoxikologiska effekter av mikroplaster – effekter på organismer. Total budget för utlysningen är . Svenska finansiärer är Formas och Havs- och vattenmyndigheten som tillsammans bidrar med ca – 2017. När det gäller forskning för att möta utmaningar inom klimatområdet framhåller regeringen i tilläggsdirektivet till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – förslag till klimatpolitiskt ramverk (dir. 2014:165) att det för att man ska klara klimatutmaningen krävs såväl innovationer som teknikutveckling. Forskning kan leda till tekniksprång i form av t.ex. lagring av koldioxid och till en ökad effektivitet i användningen av resurser. Nya metoder inom processindustrin och jordbruket kan bidra till minskad klimatpåverkan, liksom möjligheter att i större utsträckning använda biomassa som biologisk mångfald bevaras. I tilläggsdirektivet anförs därför att beredningen i utredningen bör belysa hur svensk forskning och innovation inom olika politikområden kan bidra till att lösa utmaningarna inom klimatområdet som de kan stärka som industri- och exportnation. Beredningen bör även analysera och lämna förslag om hur staten kan bidra till att främja förutsättningarna för en långsiktig utveckling, demonstration och introduktion av nya tekniska lösningar för låga utsläpp. Enligt direktivet ska beredningen i arbetet beakta det underlag som finns inom området. Förslag till nya anslag Enligt kommittémotion 2015/16:3144 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del bör anslås på ett nytt anslag: Nationella klimatinvesteringar. I motionen framhålls att vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar och att det är rimligt att staten delfinansierar vissa infrastrukturmässiga klimatinvesteringar. Enligt motionärerna ska fokus på investeringarna vara att få ner utsläppen och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt.