bet · H301MJU9 · 2015-11-10 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU9 Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 om bl.a. landsbygdsprogrammet, jordbrukets och livsmedelsproduktionens konkurrenskraft, kompetensförsörjning inom de areella näringarna, regelförenklingar, jordbrukets miljöpåverkan och omställning till ett fossilfritt jordbruk, främst med hänvisning till pågående arbete eller att frågan just nu utreds. Vissa motionsförslag tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Konkurrenskraft inom livsmedelsproduktionen ......................................... Kompetenskrav för tillsyn och kontroll ...................................................... Omställning till ett fossilfritt jordbruk........................................................ Regler för minigrisar .................................................................................. Motioner som bereds förenklat................................................................... Landsbygdsprogrammet, punkt 1 (M, C, L, KD) ................................. Landsbygdsprogrammet, punkt 1 (SD)................................................. Hag- och betesmarker, punkt 2 (M)...................................................... Hag- och betesmarker, punkt 2 (SD) .................................................... Jordbrukets konkurrenskraft, punkt 3 (SD) .......................................... Konkurrenskraft inom livsmedelsproduktionen, punkt 4 (M, C).......... Regelförenkling, punkt 5 (M, C) .......................................................... Regelförenkling, punkt 5 (SD) ............................................................. Tvärvillkor och sanktioner, punkt 6 (SD) ............................................. Kompetensförsörjning, punkt 7 (SD) ................................................... Kompetenskrav för tillsyn och kontroll, punkt 8 (SD) ......................... Jordbrukets miljöpåverkan, punkt 9 (SD) ............................................. Omställning till ett fossilfritt jordbruk, punkt 10 (M, C, V, L, KD) ..... Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M)...................................... Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (SD) .................................... Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C)....................................... Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) ....................................... Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD).................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 12 ................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:2531 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) 2015/16:2531 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:2604 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 17, 2015/16:291 av m.fl. (M) och 2015/16:911 av (M) yrkande 1. Reservation 5 (SD) 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkandena 4–6, 2015/16:290 av (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:1572 av (M) och 2015/16:1595 av (M). Reservation 6 (M, C) 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 24 och 25 samt 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 7 (M, C) Reservation 8 (SD) 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22. Reservation 9 (SD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16 samt 2015/16:796 av (M). Reservation 10 (SD) 8.Kompetenskrav för tillsyn och kontroll 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 11 (SD) 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2015/16:3036 av och i (båda C). Reservation 12 (SD) 10.Omställning till ett fossilfritt jordbruk 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 13 (M, C, V, L, KD) 2015/16:384 av (FP) yrkandena 1 och 2. 12.Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 74 motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden /16. Motionerna tar bl.a. upp frågor som rör landsbygdsprogram, jordbrukets och livsmedelsproduktionens konkurrenskraft, tvärvillkor, kompetensförsörjning, regelförenkling och jordbrukets miljöpåverkan. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till pågående beredningsarbete som rör de väckta förslagen eller att frågan just nu utreds. I 44 yrkanden tas samma eller i huvudsak samma frågor upp som har behandlat tidigare . Dessa behandlas därför förenklat. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna beslutat att byta partinamn till Liberalerna, med förkortningen (L). Sedan inträdet i Europeiska gemenskapen omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken. Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som de är formulerade i fördraget, är desamma som de som lades fast . Kortfattat uttryckt är målen att höja produktiviteten inom jordbruket, att jordbruksbefolkningen ska tillförsäkras en skälig levnadsstandard, att marknaderna ska stabiliseras, att försörjningen ska tryggas och att konsumenterna ska tillförsäkras tillgång till varor till skäliga priser. kan EU:s gemensamma jordbrukspolitik bäst beskrivas som bestående av två pelare. Den första pelaren reglerar styrning av den inre marknaden och de direkta inkomststöden till jordbruket. Den andra pelaren innehåller landsbygdspolitiken, vars syfte är att komplettera, stödja och bidra till att nå fördragets mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Över tid har insatserna i den andra pelaren fått allt större betydelse. Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 Det nya landsbygdsprogrammet för perioden –2020 godkändes av EU- kommissionen . Det har fått en helt ny struktur jämfört med det föregående landsbygdsprogrammet. Begrepp som axel (områden som programmet var uppdelat i) finns inte kvar utan i stället används begrepp som prioriteringar och fokusområden. Det nya landsbygdsprogrammet ska ännu tydligare fokusera på att styra mot målen i programmet som i sin tur ska bidra till att nå det övergripande målet Smart och hållbar tillväxt för alla, som finns i den gemensamma strategin 2020. Förutom mål på EU-nivån finns nationella och regionala mål som programmet också ska bidra till att nå. Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 består av sex s.k. prioriteringar som anger de mål som stöden och ersättningarna ska bidra till Den första prioriteringen Kunskapsöverföring och innovationer är övergripande och ska genomsyra hela programmet. handlar om jordbrukets konkurrenskraft, organisation av livsmedelskedjan samt riskhantering, inklusive djurvälfärd, miljö, klimat samt social inkludering och ekonomisk utveckling på landsbygden. Till varje prioritering hör 18 fokusområden som beskriver olika delar av prioriteringarna mer detaljerat. Regeringen har valt att använda 15 av de 18 fokusområdena i det svenska Stöden och ersättningarna ska ses som verktyg för att nå de mål som varje fokusområde har. Landsbygdsprogrammet omfattar ca varav 14,8 miljarder kronor från EU-budgeten, från statsbudgeten och resterande från andra offentliga finansieringskällor, t.ex. kommunerna. Det svenska landsbygdsprogrammet är starkt inriktat på att återställa, bevara och förstärka ekosystem med anknytning till jord- och skogsbruk. Landsbygdsprogrammet innehåller också insatser för att göra det enklare att bo och bedriva olika typer av verksamheter på landsbygden. landsbygd kräver goda förutsättningar för både boende och företagande. programmet görs därför en stor satsning på bredband utanför storstäderna, som kompletterar den insats som görs inom Regionalfonden. företagare på landsbygden ska ha god tillgänglighet till grundläggande service, som dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar. dagligvarubutikerna eftersom de ofta även tillhandahåller en rad andra tjänster. Därför avsätts särskilda medel för att öka tillgängligheten till lokal service. Genom programmet kan även insatser för att utveckla besöksnäringen på Möjligheten att stödja både lantbruksföretag och andra företag på landsbygden är en annan viktig del i programmet. investeringar kan verksamhetsutveckling genomföras. Det kan t.ex. handla om modernisering och strukturomvandling som annars inte skulle varit möjlig och som bidrar till att förbättra lantbrukarnas konkurrenskraft. kan även bidra till ett mer hållbart lantbruk genom att modernare och energisnålare maskiner ersätter äldre och mer energikrävande utrustning. finns också pengar för investeringar i anläggningar för produktion av förnybar I det nya programmet utvidgas ersättningarna till djurvälfärd att omfatta kor, grisar och får. Åtgärder finns också för att stärka svensk småskalig livsmedelsproduktion och matkultur. En särskild satsning på innovationer för ett hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk görs inom ramen för Europeiska innovationspartnerskapet (EIP). EIP ska främja samverkan mellan forskare och företagare och bidra till att ny kunskap snabbare kan komma till nytta som affärsidéer och innovationer hos landsbygdens företag. Landsbygdsprogrammet innehåller även fortsättningsvis medel till arbetet med lokalt ledd utveckling (LLU) genom Leadermetoden. bedrivs arbetet med stöd från fyra fonder: Landsbygdsfonden, Havs- och fiskerifonden, Regionalfonden och Socialfonden. Det är första gången som arbetet med lokalt ledd utveckling genomförs samlat med finansiering från flera fonder. Runt om i har det bildats lokala utvecklingsområden för vilka lokala utvecklingsstrategier har tagits fram. Med utgångspunkt i dessa ska områdena själva besluta hur de medel de har tilldelats bäst används för att uppnå målen i strategierna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om landsbygdsprogrammet, bevarande och utvecklande av hag- och betesmarker samt odling av gamla lantsorter. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (M) och 4 (SD). I kommittémotion 2015/16:2454 av m.fl. (M) framhålls vikten av att fortsätta arbetet med landsbygdsprogrammet för att regional tillväxt ska skapas. För att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken krävs insatser på många politikområden. För att skapa regional tillväxt vill motionärerna satsa på de gröna näringarna som tillväxtmotor och fortsätta arbetet inom ramen för landsbygdsprogrammet som det satsas på lokal service. Det skapar viktiga förutsättningar för att man ska kunna leva och verka på landsbygden. Medlen i landsbygdsprogrammet ska främst användas för att ge lönsamma och livskraftiga företag, aktiva lantbrukare och en modern landsbygd. Enligt kommittémotion 2015/16:2531 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör tillsammans med andra myndigheter i ökande grad arbeta för att bevara och utveckla hag- och betesmarkerna. Motionärerna anser det är viktigt att vända den nuvarande utvecklingen med stadigt minskande arealer hag- och betesmarker. Det handlar om bevara ett öppet landskap med goda förutsättningar för livsmedelsproduktion, sysselsättning, boendemiljöer, turism, rekreation och artrikedom. Även i kommittémotion 2015/16:2604 av m.fl. (M) yrkande 5 framförs att regeringen bör verka för goda förutsättningar vad gäller öppethållande av hagmarker. Det behövs fler betande djur för att behålla hagarna öppna, bevara den biologiska mångfald som finns där samt värna viktiga kulturhistoriska värden. Motionärerna anser att det finns behov av att skapa bättre förutsättningar för lantbrukare att ha betande djur i hagar då det gynnar den biologiska mångfalden och hjälper till att nå flera av våra nationella miljökvalitetsmål. Kommittémotion 2015/16:2531 av m.fl. (SD) yrkande 2 lyfter bevarandet och utvecklingen av odlingen av de gamla lantsorterna. De äldre lantsorterna är inte bara ett kulturarv utan också en viktig del i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. I regeringsförklaringen framfördes att en modern näringspolitik skapar jobb i hela landet. Skogen – det gröna guldet – ska bidra till fler jobb och brukas hållbart. Arbetet med ett nationellt skogsprogram fortsätter. potential som turistdestination med fokus på natur- och ekoturism tas till vara. En livsmedelsstrategi arbetas fram för att öka produktionen i hela livsmedelskedjan och möta efterfrågan på ekologisk mat. En regionreform förbereds. Omfattande satsningar görs på bredbandsutbyggnad. Stödet till grundläggande kommersiell service till glesbygden utökas. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) redovisas att regeringen arbetar för att bidra till goda förutsättningar för arbete och välfärd i hela landet och ta vara på landsbygdens potential för attraktiva livs-, boende- och verksamhetsmiljöer. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas och det ska finnas förutsättningar att utveckla arbetstillfällen på landsbygden. Jordbruks-, skogs-, och landsbygdspolitiken ska medverka till att främja livskraftiga företag, attraktiva natur- och kulturmiljöer och omställningen till ett hållbart samhälle, bl.a. genom det nationella skogsprogrammet, den nationella livsmedelsstrategin och genom insatser i gårdsstödet, det svenska landsbygdsprogrammet och programmet för lokalt ledd utveckling (LLU). Vidare framhålls att regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 2015:73) som ska lämna förslag till en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling på landsbygd. Kommittén ska belysa utvecklingen och framtida utmaningar och möjligheter. En politik ska föreslås som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande, sysselsättning och boende på en attraktiv landsbygd. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anför också i budgetpropositionen att den vill att den gemensamma jordbrukspolitiken lägger ett ökat fokus på åtgärder inom landsbygdspolitiken. Det är viktigt att politiken och dess tillämpning skapar möjligheter till stärkt konkurrenskraft för svensk jordbruks- och trädgårdsnäring samt bidrar till den nödvändiga klimatomställningen och att miljömålen kan nås. Landsbygdsminister framhöll i sitt svar på interpellation 2015/16:11 om hur hela ska leva att landsbygden står inför stora utmaningar men också rymmer goda möjligheter. Ett av regeringens övergripande mål är att ska ha lägst arbetslöshet . För detta behövs en livskraftig och aktiv landsbygd. Politiken inom landsbygdsområdet består bl.a. av åtgärder i det svenska landsbygdsprogrammet. Programmet innehåller åtgärder för att stärka jordbruksföretag och andra företag på landsbygden, miljö- och klimatåtgärder samt åtgärder för förbättrad livskvalitet på landsbygden. Vidare anförde landsbygdsministern att regeringen bedriver en modern och aktiv regional tillväxtpolitik som inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda Det bidrar till jobb och hållbar tillväxt i alla delar av landet, i såväl städer som på landsbygden. För detta finns bl.a. tillgång till resurser inom de regionala strukturfondsprogrammen, insatser inom kommersiell service och regionala företagsstöd. För att se om uppsatta mål nås och pengarna används rätt kommer insatserna inom landsbygdsprogrammet att utvärderas löpande av med bl.a. två fördjupade årsrapporter respektive 2018 och en slutrapport . Vidare har i sitt arbetsprogram aviserat en halvtidsutvärdering av den fleråriga budgetramen –2020 där man bl.a. kommer att undersöka på vilka sätt man ytterligare kan inrikta EU-budgeten mot resultat och förenkla gällande regler (det s.k. Refitprogrammet), t.ex. för de europeiska struktur- och investeringsfonderna och den gemensamma jordbrukspolitiken. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 19) framhålls att en modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda Det gäller såväl städer och stadsregioner, tätorter och tätortsregioner av olika storlek som olika typer av landsbygd. som är starka och expansiva, desto bättre för . Vidare anförs att i vissa glesbygder har kommersiella aktörer begränsade förutsättningar för att kunna bidra till att skapa en god tillgång till kommersiell I dessa områden bör staten ta ett särskilt ansvar för att kvinnor och män samt företag och besökare ska ha tillgång till kommersiell service. regeringen bör det därför inrättas ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder baserat på förslagen i betänkandet från utredningen i glesbygd (SOU 2015:35). skriver även att en satsning på stöd till kommersiell service och lokal serviceutveckling kommer att göras med inom ramen för landsbygdsprogrammet –2020. Det handlar dels om att stötta dagligvarubutiker och drivmedelsstationer, dels om lokal Regionala serviceprogram –2018 ska även fortsättningsvis främja en samordning mellan aktörer och insatser för att öka tillgängligheten till service för medborgare och företag i glesbygden och på landsbygden. Programmen skapar en helhetssyn kring frågor som rör tillgången till kommersiell och offentlig service. Regeringen beslutade om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020 som ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin är vägledande och styrande för inriktningen och genomförandet av det regionala tillväxtarbetet samt för användningen av de medel som satsas för att uppnå målet för den I strategin beskrivs utförligt regeringens prioriteringar och de verktyg och processer som behövs i arbetet för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft . Regeringen kommer att arbeta löpande med att genomföra den nationella strategin för regional tillväxt och attraktionskraft . har berörda myndigheter fått i uppdrag att ta fram strategier för sitt arbete med regional tillväxt. Regeringen har även inrättat två forum, ett politiskt forum och ett tjänstemannaforum, med syftet att skapa en samlad dialog med regionala aktörer. Miljöersättningar för hag- och betesmarker Det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2020 är starkt inriktat på att återställa, bevara och förstärka ekosystem med anknytning till jord- och skogsbruk. Genom att lantbrukare och andra som är intresserade av att förvalta miljön på ett hållbart sätt deltar i programmets miljöåtgärder skapas förutsättningar för en hållbar livsmedelsproduktion och öppna landskap. Detta är bl.a. viktigt för den biologiska mångfalden. I landsbygdsprogrammet kan man söka miljöersättning för betesmarker och slåtterängar. Denna möjlighet fanns även i föregående landsbygdsprogram, men 2015 ändrades ersättningen. Det som tidigare ingick i en ersättning har delats upp i tre ersättningar: •restaurering av betesmarker och slåtterängar Syftet med ersättningen för betesmarker och slåtterängar är att bevara och förstärka betesmarkernas och slåtterängarnas natur- och kulturmiljövärden, skapa förutsättningar för biologisk mångfald och öka allmänhetens möjligheter till rekreation. Det går att få ersättning om man sköter eller bevarar betesmarker, slåtterängar, skogsbete, mosaikbetsmarker eller gräsfattiga marker. Man kan söka engångsersättning för röjningsåtgärder i betesmarker som delvis vuxit igen, så att hela betesmarken uppfyller betesmarksdefinitionen. Därefter kan man söka miljöersättning för betesmarker och slåtterängar. Syftet är att öka natur- och kulturvärden i betesmarker och slåtterängar som delvis har vuxit igen. I landsbygdsprogrammet ingår även miljöersättning för restaurering av betesmarker och slåtterängar när man restaurerar marker som har varit betesmarker och slåtterängar. Programmet för odlad mångfald (POM) är en nationell satsning för att bättre bevara och nyttja våra kulturväxter. riksdag beslutade att POM skulle genomföras som ett verktyg för att förverkliga konventionen om biologisk mångfald. Programmet arbetar med fem uppgifter: samla in och bevara växter öka användningen av våra kulturväxter informera och utbilda samt Den odlade biologiska mångfalden har betydelse för den framtida livsmedelsförsörjningen och är en del av vårt kulturarv. Inom POM finns särskilda medel för försök och utveckling. Dessa fördelas av efter samråd med . Det finns även möjligheter att arbeta med bevaring och utveckling av odling av gamla lantsorter inom ramen för landsbygdsprogrammets kompetensutveckling och rådgivning. I regleringsbrev finns ett uppdrag om traditionell småskalig matkultur. –2018 ska i samverkan med bl.a. och folkminnen, och främja ett levande och dynamiskt kulturarv kopplat till mat och livsmedelsframställning. Myndigheterna ska tillsammans synliggöra, tillvarata och utveckla bl.a. en mångfald av växtsorter och husdjursraser, kulturmiljöer och landskap. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Som framgår av redovisningen ovan arbetar regeringen med ett antal åtgärder för regional tillväxt och landsbygdsutveckling. Regeringen har bl.a. beslutat om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020. Arbetet med att genomföra strategin fortgår löpande. Regeringen satsar även på stöd till kommersiell service och lokal serviceutveckling inom ramen för landsbygdsprogrammet. En parlamentarisk kommitté med uppgiften att lämna förslag till en sammanhållen politik för långsiktig hållbar utveckling på landsbygd har tillsatts. Utskottet noterar att regeringen har en ambition att lägga ökat fokus på åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Utskottet ser fram emot den nationella livsmedelsstrategin och det nationella skogsprogrammet som båda syftar till att bidra med jobb och hållbar utveckling i hela landet. Utskottet konstaterar även att det inom ramen för landsbygdsprogrammet är möjligt att söka miljöersättningar för bevarande och utvecklande av hag- och betesmarker. Det finns även möjligheter att arbeta med bevarande av gamla lantsorter genom landsbygdsprogrammets kompetensutveckling och rådgivning. Satsningar har även gjorts på detta område genom programmet för odlad mångfald (POM) samt uppdrag till bl.a. att arbeta med traditionell småskalig matkultur och genom detta utveckla mångfalden av växtsorter. Utskottet föreslår med det ovan anförda att motionerna 2015/16:2454 (M), 2015/16:2531 (SD) yrkandena 1 och 2 och 2015/16:2604 (M) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som bedrivs samt de möjligheter som redan finns för olika sorters stöd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att genomföra förslag, om en jämförande granskning av genomförandet och efterlevnaden av EU-direktiv, om att sätta upp mål för självförsörjningsgraden, om att underlätta för generationsskiften genom tillgång till riskkapital, om kompetensförsörjning för primärproduktionen, om tydligare redovisningar av behovsdriven forskning, om felaktiga tvärvillkorsavdrag och om rimliga sanktions- och återkravsbelopp. Jämför reservationerna 5 (SD), 9 (SD) och 10 (SD). I motion 2015/16:291 av m.fl. (M) föreslås att de förslag som presenterades av genomförs. Konkurrensen är hård inom EU och resten av världen, och regeringen måste vidta de åtgärder utredningen föreslår.