bet · H201SkU18 · 2015-03-19 00:00:00 — Behovet av en utbyggnad av järnvägen är viktig ur miljösynpunkt och för att få snabba och konkurrenskraftiga leveranser. Men även lastbilstransporterna är viktiga. Det går inte att dra järnväg överallt. För att transportera ut viktig råvara krävs en åkerinäring med kvalitet och säkerhet. har vi sett hur den svenska åkerinäringen riskerar att gå samma väg som sjötrafiken då konkurrensen består av utländska åkare med usla villkor både lönemässigt och vad gäller vilotider. Det innebär ett lidande för individerna men skapar också osäkerhet på vägarna och får till följd att svenska åkare, som premierar sjysta villkor, konkurreras ut. Det måste få ett slut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Kapaciteten på järnväg behöver byggas ut för att klara av det gods vi har att hantera. bär sina kostnader i form av banavgifter. Vi behöver få bättre konkurrensneutralitet mellan transportslagen. Det kan vi få genom att utforma ett program med bland annat vägslitageavgift som säkerställer det, men även gynnar klimatsmarta transporter med ökat axeltryck och ökade krav på dem som driver företag i inom bland annat transportnäringen. Vi ser regelbrott som äventyrar arbetsmiljön, där förare får arbeta under i det närmaste livegna förhållanden. Dagens situation skapar snedvriden konkurrens för branschens seriösa aktörer, som följer kollektivavtal, lagar och regler. Det ger sämre förutsättningar för åtgärder som höjer trafiksäkerheten, förbättrar miljön och ger minskad klimatpåverkan. Genom att utreda ett system med en avståndsbaserad vägslitageavgift vill vi ge förutsättningar för nödvändiga investeringar och sätta stopp för utnyttjandet av människor. Det är ett förslag som välkomnats av såväl branschen som facket. I vår version av ska det råda sjysta villkor på arbetsmarknaden. Företag ska inte slås ut i konkurrens med företag som gör profit på människors utsatthet. Att priserna pressas och människor utnyttjas genom dåliga löner och usla arbetsvillkor tänker vi inte stillasittande se på. Om man vill komma till rätta med de utmaningar vi står inför kan vi inte backa oss in och fokusera på vad vi inte ska göra. De farhågor som finns om att landet delas upp, att orättvisorna mellan stad och land växer, är redan ett faktum som vi står inför. Vi vill vända den utvecklingen, men det gör vi inte genom att titta på annat än framtidsbranscher. Om vi inte vill skjuta ansvaret måste vi ta tag i de utmaningar som vi nu står inför. Det är därför glädjande att det finns partier även på den borgerliga sidan som vill utveckla miljö- och klimatpolitiken och som inser att borttagandet av handelsgödselskatten faktiskt var ett misstag, en förhastad politisk åtgärd. Vi ser att det finns behov av att minska utsläppen av kväve och kadmium, som bidrar till övergödning av sjöar, hav och vattendrag. Det måste vi ta itu med. Där delar vi ambitioner. Jag tror att det finns skäl att se över den träffsäkerhet som en sådan skatt skulle kunna innebära. Den som protesterar mot införandet måste ställa sig frågan om man tycker att det finns ett problem med övergödning, om det finns ett problem med utsläpp av kadmium och kväve, och vad man i så fall tänker göra åt det. Eller är det ytterligare ett inte i den borgerliga politiken? Styrmedel för kemikalier är en välkommen öppning. Per Åsling nämnde det i sitt anförande. Det råder i bred politisk enighet om att Reach är otillräcklig i dess nuvarande utformning för att nå miljömålet Giftfri miljö. I regeringsdeklarationen lyfts fram behovet att ska gå före med nationell lagstiftning på det här området. Det känns gott att kunna säga att , åtminstone i det här fallet, anser att det kan vara betydelsefullt med en styrskatt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter behöver en politik som klarar av att både ha fokus på framtidens jobb och ta ett klimatansvar. Då krävs det långsiktighet såväl för att ta ansvar för framtida generationer som för att säkerställa att vi kan göra de stora investeringar som krävs för att vi ska klara av det ansvaret. Därför behövs det spelregler som är långsiktiga, som håller mer än en mandatperiod. Vi fick en hel del klargöranden från Socialdemokraterna när jag lyssnade på anförande. Socialdemokraterna säger att man värnar om hela . Den fråga jag därför vill ställa till är: Hur kan man säga att man värnar om landsbygden när man vill införa kilometerskatt, skatt på handelsgödsel, höjd skatt på arbete, flygskatt och något som kanske inte har så mycket att göra med dagens ärende men som är i ropet , förändringar i och ? För mig som bor på landsbygden i den norra delen av landet blir det tydligt att varje gång det skett en olycka på mellan kusten och påverkas lastbilstransporterna och därmed förutsättningar. Varje gång malmtransporterna står stilla kostar det miljarder. Jag hävdar bestämt att det är absolut nödvändigt att ha en politik som säkerställer att vi klarar av att göra de nödvändiga investeringar i till exempel underhåll av järnväg och utbyggnad av nya transporter som garanterar att vi klarar av att leverera till våra kunder i och i . Under förra mandatperioden konstaterade vi att det var ett stort bortfall för några av våra absolut största leverantörer och exportörer. Man klarade inte av vare sig järnvägsunderhåll eller utbyggnad av de snabba transporter som vi behöver för att vara konkurrenskraftiga i ett internationellt perspektiv. Som jag nämnde i mitt tidigare anförande lyftes det till exempel inte ett finger för att bygga ut Norrbotniabanan, ett av de stora infrastrukturprojekt som kommer att kunna innebära att vi som bor uppe i , där vi har stora avstånd, klarar av att säkerställa att företagen får den konkurrenskraft de behöver. Det innebär också jobb i hela . Under alliansregeringen fördubblades i och för sig underhållet av järnvägen jämfört med hur det var under de tidigare regeringarna. Om man inför en kilometerskatt, skatt på handelsgödsel, höjd skatt på arbete, flygskatt och även förändringar i och , som är så i ropet , vem är det då som får betala? Är det konsumenterna eller någon annan? Jag vet inte om har uppmärksammat de utmaningar som vi står inför. frågar sig vem det är som får betala. Men vad händer om vi inte tar ansvar för att minska den klimatpåverkan som till exempel kadmium och kväve har på övergödningen i våra hav och sjöar? Flygskatt har införts av , och ett antal andra länder. Vad får det för konsekvenser om vi inte tar detta ansvar? Vem är det då som får betala? Jo, det är mina barn och barnbarn, det vill säga kommande generationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter har vi ett betänkande som i första hand innehåller reservationer om vad man inte ska göra. Jag skulle vilja fråga vad det är ni vill göra åt de problem vi står inför. Vem kommer att få betala om vi inte tar ansvar för det här ? (FÖRSTE VICE TALMANNEN: har inga fler repliker och kan inte svara på frågan.) Vi debatterar skatteutskottets betänkande om punktskatter, något som spänner över flera politiska områden, bland annat miljö, folkhälsa, fordon, energi och reklam. Punktskatterna är av lite olika slag, men de flesta finns för att vi ska begränsa användningen av de respektive produkterna och varorna på olika sätt därför att de är skadliga för oss eller samhället på ett eller annat sätt. När det gäller alkohol och tobak har vi i haft en samsyn kring att skatterna inte ska sänkas. Tvärtom höjde även den tidigare borgerliga regeringen de skatterna i ett antal steg. Den förra moderata finansministern gjorde uttalanden om att det är bättre att vi arbetar än att vi super och om att han aldrig träffat någon som druckit för lite vin - uttalanden som blev omtalade. Ur ett folkhälsomässigt perspektiv kan vi glädja oss åt att svenska folket generellt sett successivt gått mot en sundare dryckeskultur med en större andel vin och öl i stället för starksprit, vilket är mindre skadligt. På samma sätt har rökningen gått ned totalt i befolkningen. Som utskottet anför i betänkandet gäller det också att regeringen följer hur alkoholkonsumtionen förändras, så att det inte blir så att högre skatter leder till ökad smuggling. Vi vet också att smuggling av alkohol och tobak är nära knuten till smuggling av till exempel vapen, narkotika och människor. Det finns flera punktskatter av olika slag som är till för att begränsa en miljöpåverkan. Principen bakom detta är egentligen ganska enkel. Exempelvis är det ingen som äger luften, så vi sätter tillsammans ett pris på utsläpp, och priset ska motsvara den förstörelse utsläppet orsakar. är det snårigt att värdera skadan och hur långsiktig den är. Det kan vara svårt att veta exakt vad ett utsläpp får för konsekvenser . är forskare världen över överens om att klimatförändringarna är orsakade av människan och att vi måste vidta åtgärder för att minska utsläppen av de gaser som förändrar klimatet. Koldioxidskatter är där ett väldigt effektivt styrmedel för att minska användningen. Detta är också regeringens ambition. I den överenskommelse som Socialdemokraterna och har framgår det tydligt att den miljöstyrande effekten ska öka och att incitament ska användas strategiskt för att fossila bränslen ska minska . Utskottet anser också i betänkandet att flyget ska bära sina egna kostnader. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Kemikaliespridningen i samhället är något som oroar många, inte minst småbarnsföräldrar som oroar sig över kemikalieexponeringen av deras barn. I ett vanligt hus är det ofta i barnets lekrum som det finns flest kemikalier, ibland med oklar påverkan, och det är något som många med rätta känner oro inför. Om man ska köpa leksaker i en butik går man och letar efter olika märkningar för att se vilka leksaker som är så lite skadliga som möjligt, eller naturligtvis helst inte skadliga alls. har antagit ett miljömål för en giftfri vardag. Det kom också en utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier . Det kan ibland vara rimligt med direkta förbud mot farliga kemikalier om de är alltför farliga, men ekonomiska incitament kan också vara ett sätt att främja bättre alternativ. Att det ska arbetas vidare med frågan är väldigt bra. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Vi debatterar ytterligare ett skattebetänkande. handlar det om punktskatterna, som är helt avgörande. Precis som alla andra skatter syftar de till att få in medel till samhället och välfärden. Men här finns också andra syften; punktskatterna ska styra i en god riktning vad gäller miljö, folkhälsa och andra frågor. För är det viktigt att göra det möjligt att införa lokala avgifter för dubbdäck. Användandet av dubbdäck är en av de största orsakerna till höga halter av partiklar i många städer. , och andra städer behöver ett beslut som möjliggör sådan avgifter. Lika viktigt är det att vi inför vägslitageavgifter. har argumenterat väl för detta. Sådana avgifter gör det möjligt att investera i infrastruktur och gynna seriösa aktörer i åkerinäringen. De skapar en konkurrensneutralitet mellan väg, järnväg och sjöfart. Självklart gynnar de också miljön och klimatet. Det handlar om sjysta villkor, kollektivavtal, miljön samt utveckling. Självklart måste vi välkomna regeringens utredning och beredning av frågan. Från sida ser vi fram emot förslaget om avståndsbaserade vägslitageavgifter. Regeringen har i sin budget lyft fram ett förslag om en ny livsmedelsstrategi. Utredningar och strategier i all ära, det svenska jordbruket och landsbygden behöver framtidstro och optimism för att kunna utvecklas. Regeringen motverkar detta genom flera skattehöjningar som slår hårt mot landsbygden i allmänhet och svensk livsmedelsproduktion i synnerhet. Regeringen vill till exempel utreda hur en gödselskatt kan utformas och planerar att införa den . Den dåvarande skatten på handelsgödsel kom en gång till för att finansiera den svenska spannmålsexporten. Sedan användes den som ett skäl för att minska läckaget av gödning till vattendrag och även att minska tillförsel av tungmetaller till åkermarken. Den rödgröna regeringen förefaller dock omedveten om att redan importerar drygt hälften av sin konsumtion av livsmedel och att många lantbrukare har kniven mot strupen rent ekonomiskt. Alla extra pålagor i detta läge innebär risk för ytterligare nedlagda jordbruk och i praktiken ett ökat behov av livsmedelsimport, huvudsakligen från länder som inte har de höga krav på miljö- och djurskydd som vi har i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Det problem regeringen säger sig vilja lösa är övergödningen av våra sjöar och vattendrag. Enligt retoriken orsakas detta av handelsgödsel, vilket är ett antagande utan en starkare vetenskaplig grund. För det första visar försäljningen av handelsgödsel en minskande trend främst för att bönder blivit alltmer effektivare i sin odling. För det andra har vi väldigt tydliga miljöregler i för spridning av både naturlig gödsel och konstgödsel. Det går dock inte att bortse ifrån att det i vissa områden i med till exempel en hög djurtäthet kan finnas en högre risk för näringsläckage. Det är någonting som svenska lantbrukare ihop med myndigheter och rådgivningsorganisationer arbetar med och där man gör framsteg. Tyvärr är detta det logiska resultatet av att låta ett litet landsbygdsfientligt parti diktera politiken för landsbygden. Kanske tror man att man likt står upp och försvarar de stackars bönderna, men icke. Snarare är det så att miljöministern och regeringen i detta fall mer liknar sheriffen av Nottingham, dock i gröna kläder. Vi har uppfattningen att gödselskatten är en ineffektiv åtgärd som inte kommer att påverka särskilt många bönder att minska användningen av konstgödsel. Vi vill därför att en sådan skatt inte genomförs. Risken har gått från överhängande till akut eftersom i varje fall ett tag hade anslutit sig till regeringen i denna fråga men verkar har fått en bättre klokskap. Dessutom har vi en världsfrånvänd landsbygdsminister som talar om möjligheterna för det nya svenska stålet och möjligheterna som finns för livsmedel som han försvarar höga skatter på diesel och konstgödsel. Självklart spelar det roll. Vi i kommer konsekvent att försvara landsbygden och de svenska böndernas intressen. Vi måste sträva efter bättre konkurrensvillkor snarare än att lägga ut fler ekonomiska snaror. Det är helt enkelt dags att ta ett helhetsgrepp när det gäller det svenska lantbruket och på allvar jobba för att höja den svenska livsmedelsproduktionen. Då kan vi inte ohämmat låta skatter och regler försämra bönders konkurrenskraft. Ekonomiska styrmedel är oerhört centrala i klimatpolitiken. För att få en så kraftfull klimatpolitik som möjligt är det viktigt att vi inkluderar så många sektorer som möjligt i utformningen av våra miljöskatter. Inte minst är det viktigt att inkludera transportsektorn rätt. Tyvärr gör vi inte riktigt så med de undantag som finns för flygbränsle. Jag har därför väckt en motion i frågan. Jag är väldigt glad att ett enigt utskott konstaterar att flyget måste börja betala sina egna miljökostnader. Utskottet konstaterar vidare att det är fullt möjligt att på nationell nivå införa beskattning av flygbränsle. Men å andra sidan är det en större och viktigare miljöeffekt om vi får gemensamma EU-beslut i frågan. Jag ser ingen motsättning mellan en nationell skatt och att driva frågan vidare i EU, tvärtom. Genomslaget för ett EU-direktiv blir rimligtvis större om vi har fler länder som törs gå före och införa en beskattning på nationell nivå. I regeringsöverenskommelsen mellan slås fast, precis som tog upp, att miljöskatternas styrande effekt ska öka och att vi från regeringens håll ska studera vilka metoder som finns för att flyget i högre utsträckning ska kunna bära sina klimatkostnader. Utifrån den överenskommelsen delar jag utskottets ställningstagande att några ytterligare initiativ i frågan inte behövs från . Jag följer regeringens förslag och ser fram emot vad regeringen föreslår. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)