bet · H301TU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Detta har gjort konkurrensvillkoren mellan de fyra trafikslagen mer jämförbara och främjar ett trafikslagsövergripande synsätt. Det är Transportstyrelsen som närmare utformar avgifternas storlek baserat som går åt för handläggningen av respektive produkt eller tjänst. Utskottet har uppmärksammat att avgiftssystemet har brister som framför allt drabbar mindre företag. Utskottet vill i sammanhanget understryka att entreprenörskap och företagande är avgörande för jobb och utveckling i hela landet. Inom transportsektorn är Transportstyrelsens tillsyn ofta en förutsättning för att driva företag. Därför är det viktigt att avgifternas storlek utformas ur ett effektivitetsperspektiv med utgångspunkt från brukaren. Exempelvis bör ett litet företag med flera mindre fordon eller fartyg kunna få tillsyn som en enhet med en avgift för hela företaget i stället för att varje fordon ska få tillsyn och avgifter ska betalas separat. Utskottet är övertygat om att ett sådant synsätt skulle leda till effektivitetsförbättringar och underlätta för mindre företag i transportsektorn. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att följa upp tillämpningen och konsekvenserna av de bemyndiganden som gäller för myndighetens avgiftsuttag. I uppdraget ingår att redovisa hur avgiftsnivåerna har utvecklats, hur undantag från kravet på full kostnadstäckning för några delmarknader har utvecklats och hur subventioner av avgifterna har finansierats och redovisats. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar detta men anser att det vore lämpligt att i samband med detta uppdrag även se över hur tillsynsavgifterna förhåller sig till effektivitet ur ett brukarperspektiv. Utskottet föreslår därför att bifaller motion 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 18 och riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den bör genomföra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament till att nå ökad effektivitet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion rörande myndighetsavgift för flyget. Utskottet anser att frågan om myndighetsavgifter ryms inom det uppdrag som regeringen har gett till en särskild utredare att analysera och lämna förslag på hur en skatt på flygresor kan utformas. Vidare framhåller utskottet att det under arbetet med en luftfartsstrategi är lämpligt att beakta de utmaningar som tillsynsavgifter innebär för den svenska flygbranschens redan ansträngda situation. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:1730 påpekar (M) att Transportstyrelsen har fått i uppdrag att i större utsträckning tillämpa principen att den som får tillsyn av sin verksamhet ska stå för hela kostnaden. Transportstyrelsen har därefter fryst höjningar och i vissa fall till och med sänkt avgifterna. Motionären lyfter fram att många länder går i motsatt riktning och inför myndighetsavgifter. En höjd myndighetsavgift skulle innebära att alla flyg som trafikerar är med och betalar för Transportstyrelsens verksamhet. Motionären yrkar därför att det bör tas fram förslag på högre myndighetsavgifter. Enligt motionären bör det övervägas om myndighetsavgiften ska höjas till per flygbiljett. Utskottet är väl medvetet om den svenska flygbranschens ansträngda situation. För att vi ska kunna behålla våra svenska flygbolag och upprätthålla den höga säkerhetsstandard vi har i är det angeläget att svenska flygföretag ges möjlighet att fortsätta verka i . Utskottet anser att det är lämpligt att under det pågående arbetet med framtagandet av en luftfartsstrategi inkludera de utmaningar som tillsynsavgifter innebär för flygbolagen. Regeringen har gett Transportportstyrelsen i uppdrag att följa upp tillämpning och konsekvenser av Transportstyrelsens avgifter och däri ingår myndighetsavgiften. Uppdraget ska slutredovisas . Därtill kommer att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur en skatt på flygresor kan utformas. Inom detta uppdrag ryms enligt utskottets mening även frågan om myndighetsavgiften för flyget. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att har beslutat att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillsyn, ärendehandläggning och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter inom samtliga trafikslag (prop. 2010/11:30, bet. 2010/11:TU6, rskr 2010/11:58 och rskr 2010/11:59). Syftet var att konkurrensvillkoren mellan de fyra trafikslagen skulle göras mer jämförbara och att det trafikslagsövergripande synsättet skulle främjas i enlighet med gällande transportpolitiska principer. Som en följd av detta har Transportstyrelsen arbetat för att helt fasa ut subventionen av de direkta avgifterna genom myndighetsavgiften. Det som återstår av myndighetsavgiften finansierar framförallt regelgivningen, dvs. verksamhet som enligt principerna ska finansieras av skattekollektivet. Regeringen uttalade i den ovannämnda propositionen att man bedömde att luftfartssektorn i en större utsträckning än tidigare skulle komma att finansieras via skattekollektivet. Vidare uttalade regeringen att det endast skulle göras marginella justeringar för luftfartsområdet då Transportstyrelsen bedömde att ytterligare överväganden behövdes och eftersom hänsyn måste tas till branschens mycket ansträngda situation. Med hänsyn till det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2015/16:1730 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande rörande finansiering. Utskottet anger att det är effektivt och ändamålsenligt att låta verksamhet finansieras med avgifter från brukarna. Jämför reservation 3 (V). är ett affärsverk under . Ett affärsverk finansierar sin verksamhet med intäkter från de tjänster och produkter det tillhandahåller. finansieras i huvudsak med avgifter på handelssjöfarten. De viktigaste avgifterna är farledsavgifter och lotsavgifter. Verkets kostnader för bl.a. fritidsbåtstrafiken finansieras över statsbudgeten. Isbrytning i farlederna finansieras helt och hållet av farledsavgifterna. m.fl. (V) framför i yrkande 6 i kommittémotion 2015/16:188 att en bättre sjöfartsinfrastruktur krävs för att svensk sjöfart ska kunna utvecklas. Motionärerna påpekar att till största delen finansieras av avgifter, t.ex. farledsavgifter. Vidare påpekas att är ålagt ett avkastningskrav. Finansieringsmodellen leder enligt motionärerna till ojämlika konkurrensvillkor mellan trafikslagen. Därför yrkar motionärerna att regeringen bör utreda konsekvenser och förutsättningar för att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten. Enligt utskottets mening är det effektivt och ändamålsenligt att till största delen finansiera verksamhet med avgifter direkt från brukarna. Utskottet är medvetet om att sjöfarten har upplevt minskade godsvolymer och ett minskat antal anlöp, vilket har lett till minskade intäkter från farledsavgifter. Med anledning av detta har genomfört ett omfattande internt effektiviseringsarbete, och verket har realiserat stora kostnadsbesparingar med bibehållen verksamhet. Utskottet välkomnar detta. ser över sitt avgiftssystem i syfte att få till stånd ett system som är stabilt gentemot konjunktursvängningar och som möter det faktum att fartygen blir allt större och därmed färre. Utskottet vill också påminna om att det i trafikutskottets uppföljning av sjöfarten och dess konkurrenskraft (2014/15:RFR9) anges rörande farledsavgifterna att av avgifternas konstruktion följer att hamn-, farleds- och lotsavgifter har en försumbar betydelse för rederiernas flaggval. Till skillnad från registreringskostnaderna beror dessa avgifter endast på fartygets storlek och/eller kapacitet och är således flaggneutrala. Utskottet finner sammanfattningsvis inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av motion 2015/16:188 (V) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden rörande samråd med intresseorganisationer. Utskottet framhåller vikten av trafikslags-övergripande samråd med branschen men påpekar att detta inte behöver ske genom Logistikforum. Vidare pekar utskottet på att myndigheterna tar till sig intresseorganisationers synpunkter på flera olika sätt, bl.a. genom samråd och remissförfaranden. Jämför reservationerna 4 (M, C, L, KD) och 5 (SD). (SD) anför i motion 2015/16:2042 att motorhobbyn är på framväxt i . Detta ger såväl arbetstillfällen som inkomster till staten. Motionären anser att intresseorganisationer för motorhobbyn bör få insynsplatser i relevanta myndigheter samt bli ett bollplank för dessa myndigheter. Därför yrkar motionären att regeringen bör utöka samarbetet med berörda organisationer i motorbranschen. I kommittémotion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) framhålls under yrkande 29 att svenska företag är mycket beroende av export och import, vilket i sin tur ställer krav på logistik. Därför inrättade alliansregeringen ett Logistikforum som dock den nuvarande regeringen har lagt ned. Motionärerna yrkar att Logistikforum, eller liknande transportslagsövergripande forum, återupprättas. Enligt utskottet är det angeläget med en nära och kontinuerlig dialog med bransch- och intresseorganisationer. för också en dialog med branschen genom många olika kanaler, inte minst de trafikslagsvisa branschråd som anordnas av . Även om utskottet anser att det är mycket viktigt med en ständigt pågående och nära kontakt med branschen – inte minst i trafikslagsövergripande frågor, är det enligt utskottet inte nödvändigt att kontakten tar formen av Logistikforum. Det är viktigt intresseorganisationers kunskap tas till vara och att de ges insyn i beslutsfattande samt möjlighet att lämna synpunkter i frågor som berör dem. Utskottet vill lyfta fram att myndigheterna på transportområdet ordnar samråd med intresseorganisationer och skickar ut förslag på remiss till dem. Enligt utskottets mening är detta ett effektivt tillvägagångssätt. Även myndigheterna gynnas av kontinuerliga kontakter med intresse-organisationerna. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 29 och 2015/16:2042 (SD). Transportstyrelsens tillsynsavgifter, punkt 2 (S, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 18. Den verksamhet hos Transportstyrelsen som rör tillstånd, tillsyn och registerhållning finansieras fr.o.m. i huvudsak med avgifter. Avgifterna är beräknade som går åt för handläggning av respektive produkt eller tjänst. har beslutat att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillsyn, ärendehandläggning och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter inom samtliga trafikslag (prop. 2010/11:30, bet. 2010/11:TU6, rskr. 2010/11:58 och rskr. 2010/11:59). Syftet var att konkurrensvillkoren skulle göras mer jämförbara mellan de fyra trafikslagen och att det trafikslagsövergripande synsättet skulle främjas i enlighet med gällande transportpolitiska principer. Som en följd av detta har Transportstyrelsen arbetat för att helt fasa ut subventionen av de direkta avgifterna genom myndighetsavgiften. Det som återstår av myndighetsavgiften finansierar framför allt regelgivningen, dvs. verksamhet som enligt principerna ska finansieras av skattekollektivet. De avgifter som tas ut för tillsyn, tillståndsprövning och registerhållning betalas in till statskassan och kommer tillbaka till Transportstyrelsen som ett anslag. Myndigheten är därför i formell bemärkelse i huvudsak anslagsfinansierad, men i praktiken täcks således myndighetens kostnader av avgifter som erläggs som ersättning för de uppgifter medborgare och näringsliv efterfrågar. De avgifter som beslutas för Transportstyrelsens tjänster och produkter är beräknade på den kostnad som är kopplad till respektive ärende. Huvudprincipen är därmed att varje enskild tillståndshavare ska betala den avgift som motsvarar de kostnader som ärendet genererar. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. Korssubventionering är inte tillåten. För att avgifterna ska bli så rättvisa som möjligt tar Transportstyrelsen hänsyn till en s.k. komplexitetsprincip. Det innebär att en tillståndsinnehavare med ett mindre komplext tillstånd, inte bör belastas med samma kostnader som en tillståndsinnehavare med ett mer komplext tillstånd. Avgifterna bör inte generera vare sig underskott eller överskott över tiden. Däremot kan enskilda avvikelser förekomma enskilda år och över kortare perioder. Om vissa avgifter visar sig generera kontinuerliga över- eller underskott kan det innebära att avgifterna måste sänkas eller höjas. Vi vill påminna om att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att följa upp tillämpningen och konsekvenserna av de bemyndiganden som gäller för myndighetens avgiftsuttag. I uppdraget ingår att redovisa hur avgiftsnivåerna har utvecklats, hur undantag från kravet på full kostnadstäckning för några delmarknader har utvecklats och hur subventioner av avgifterna har finansierats och redovisats. Uppdraget ska redovisas . Detta innebär att avgiftssystemet följs upp, och enligt vår mening bör nu resultatet av den pågående utredningen inväntas. Motion 2015/16 (M, C, FP, KD) yrkande 18 bör därför avslås. Myndighetsavgift för flyget, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1730 av (M). Vi anser att det är mycket angeläget att våra svenska flygbolag även i fortsättningen klarar av att verka i – inte minst på grund av den höga säkerhetsstandard som svenska flygbolag upprätthåller. Den svenska flygbranschen befinner sig i en mycket utsatt situation. De avgifter som avkrävs branschen för tillsyn innebär en betungande börda för de svenska bolagen. Det är bara svenska flygföretag som måste bära tillsynskostnader i . Andra flygbolag som trafikerar drabbas inte av den kostnaden. Vi påminner om att utskottet beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen borde se över möjligheterna att förbättra för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Utskottet betonade att Transportstyrelsens beslut att sänka myndighetsavgiften som följd av proposition 2010/11:30 har fått orimliga konsekvenser inom flygbranschen. Transportstyrelsen har beslutat att ytterligare sänka myndighetsavgiften från till . Sänkningen gäller fr.o.m. . Utskottets majoritet hänvisar till den utredning som pågår om att införa en eventuell flygskatt där regeringen även avser att behandla frågan om myndighetsavgift. Enligt vår mening är det olämpligt att behandla frågorna tillsammans av två anledningar. Dels är myndighetsavgift inte en skatt, dels är det angeläget att den svenska flygbranschens kostnader för tillsyn åtgärdas skyndsamt. Vi vill därför att bifaller motion 2015/16:1730 (M) och riktar ett tillkännagivande till regeringen att den skyndsamt bör utreda möjligheterna att underlätta för flygbranschen att bära kostnader för tillsyn. finansiering, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:188 av m.fl. (V) yrkande 6. Sjöfarten transporterar av allt gods som importeras och exporteras i . Vår handel är därmed beroende av sjöfarten. Sjöfarten är ett energieffektivt transportslag och förutom muddring och isbrytning är vattenvägar i princip underhållsfria och investeringskostnaderna därmed förhållandevis låga. Att rena sjöfartens utsläpp och genomföra en konsekvent satsning på att öka andelen godstransporter med sjöfart och järnväg är en nödvändig åtgärd i omställningen till ett hållbart transportsystem. För en utveckling av svensk sjöfart behövs dock en förbättrad sjöinfrastruktur. finansieras inte som via anslag, utan i huvudsak genom farledsavgifter. Detta leder till ojämlika konkurrensvillkor mellan trafikslagen och försvårar styrning mot trafik- och miljöpolitiska mål. Statskontoret ifrågasätter 2013 i Myndighetsanalys av (2013:1) om nuvarande verksamhetsform (affärsverk) är optimal för den verksamhet som bedrivs och helt ändamålsenlig för regeringens styrning av verket. Förutsättningarna för att eventuellt övergå till verksamhetsformen förvaltningsmyndighet bör utredas närmare anser myndigheten. Jag anser att regeringen bör utreda konsekvenser och förutsättningar för att överföra denna del av finansieringen av verksamhet till statsbudgeten. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Samråd med intresseorganisationer, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 29 och 2015/16:2042 av (SD). Svenska företag är mycket beroende av export och import, vilket i sin tur ställer krav på logistik. Därför inrättade alliansregeringen ett Logistikforum med 26 medlemmar bestående av representanter för transportföretag, myndigheter, intresseorganisationer och högskolor. Logistikforum var till för att skapa en öppen dialog mellan forumets ledamöter och regeringen för att utbyta erfarenheter, synpunkter och framtida utmaningar. Ledamöterna i skulle bistå med omvärldsanalys både nationellt och internationellt och föreslå genomförbara anpassningar av transportsystemet i riktning mot främst miljömässig, men även social och ekonomisk hållbarhet. gjordes en utvärdering av Logistikforum och slutsatsen blev att forumet är viktigt då det bidragit till bättre dialog och kommunikation mellan statliga aktörer och transportköpare, transportföretag och transportforskning. Forumet har fungerat som en katalysator för att få upp viktiga frågor på agendan. Trots detta beslutade den nuvarande regeringen att lägga ned Logistikforum. Regeringen motiverar sitt beslut med att man ska jobba vidare med de branschråd som redan finns. Dessa branschråd är dock uppdelade på respektive transportslag och en viktig poäng med Logistikforum var det transportslagsövergripande perspektivet. Därför vill vi att Logistikforum, eller ett liknande transportslagsövergripande forum, återinrättas. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Samråd med intresseorganisationer, punkt 5 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2042 av (SD) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 29. I växer organisationer som är knutna till motorhobbyn kraftigt både på hobbynivå och inom den kommersiella sektor – det handlar om allt ifrån radiostyrda bilar till . Branschen sysselsätter tusentals personer i inom tillverkning, service och reparationer samt försäljning m.m. Detta genererar inte bara arbetstillfälle utan även stora inkomster till staten. Då denna sektor växer stadigt anser vi att intresseorganisationer inom branschen bör få rätt till insynsplatser i de myndigheter som tar beslut i frågor som påverkar branschen. Organisationerna kan även bli ett nyttigt bollplank för berörda myndigheter då deras specialkompetens kan utgöra ett viktigt komplement. Vi anser därför att regeringen bör utöka samarbetet med berörda organisationer inom motorbranschen, vilket i längden kommer att underlätta både för myndigheterna och organisationerna. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och Boriana (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:3057. En fungerande infrastruktur är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i den globala konkurrensen. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd, och när företag tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder öppnar det upp arbetsmarknader, skapar arbetstillfällen och binder samman landet. Med en hårdnande internationell konkurrens behöver värna om konkurrenskraften i både industrin och handeln. En effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur är en central förutsättning i dessa sektorer. Välutvecklade och kostnadseffektiva logistik- och godstransportsystem är grundläggande för att kunna producera och sälja varor på ett konkurrensmässigt sätt. En investering i bättre transporter är en investering i industrijobb. Vi tror också att nya tekniska lösningar och innovationer är viktiga för en stark position i den internationella konkurrensen. Efterfrågan på godstransporter förväntas öka med enligt analyser från . behöver industrin och handeln bättre och billigare transporter för att kunna konkurrera internationellt. Vi anser att såväl människor som företag måste våga använda sig av tåget – dagens situation är ohållbar. Alliansregeringen ärvde en infrastruktur i omfattande behov av nya satsningar, bl.a. var järnvägsunderhållet mycket eftersatt. Alliansregeringen valde att fördubbla pengarna till drift och underhåll av järnväg som flera rekordstora infrastruktursatsningar genomfördes. I den nationella transportplan som alliansregeringen tog fram –2025 ska gå till drift, underhåll och återinvesteringar i statliga järnvägar. Men mer återstår att göra för att infrastruktur ska ha den standard som krävs. Därför vill vi i satsa ytterligare på extra järnvägsunderhåll. En investering i bättre transporter och en bättre järnväg är en investering i fler arbetstillfällen.