bet · H201MJU2 · 2015-02-23 00:00:00 — fyller en viktig funktion som länk mellan forskning, näringsliv, övriga samhällsorgan och ideella organisationer. I motion 2014/15:2890 av m.fl. (SD) i denna del yrkas att anslås inom ett nytt anslag: Djurvälfärdsersättning. Dessa medel bör tillföras för att premiera god djuromsorg med fokus på de utsatta gris- och mjölknäringarna. Även enligt motion 2014/15:2831 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör god djuromsorg premieras och de svenska bönderna bör kompenseras för merkostnader på grund av höga krav på djurskydd. I motion 2014/15:2890 (SD) i denna del föreslås vidare ett nytt anslag med benämningen Höjd återbetalning av koldioxidskatt. Inom detta anslag bör avsättas. Återbetalningen av koldioxidskatt bör öka eftersom har en av de högsta skattekostnaderna i för diesel inom jord- och skogsbruket. föreslår vidare en satsning om på ett nytt anslag: Vattenbruk och fiskodlingar och till ett nytt anslag: Fiskevård och fiskebestånd. Enligt motionen bör antalet fiskodlingar öka. Storskalig musselodling längs vår västkust kan t.ex. medföra att övergödande utsläpp tas upp från havet. Enligt motion 2014/15:2785 av m.fl. (SD) bör frågan om att återinföra statlig medfinansiering av avbytartjänster inom den småskaliga animalieproduktionen utredas. En ny myndighet för jakt och viltförvaltning I motion 2014/15:609 av (M) yrkande 1 anförs att en ny viltmyndighet bör inrättas. Myndigheten bör ha en bred tvärvetenskaplig kompetens med fäste i i eftersom jakt och viltförvaltning i hög grad är en landsbygdsfråga. En sådan myndighet har de bästa förutsättningarna att ansvara för en väl fungerande jakt- och viltförvaltning och framöver skapa förtroende bland alla som berörs av jakt- och viltförvaltning. I motion 2014/15:1282 av (M) anförs att det bör inrättas en ny viltmyndighet med ansvar för jakt- och viltförvaltningen (yrkande 1) och att denna myndighet bör ligga i (yrkande 3). Även i motion 2014/15:1676 av och (båda KD) föreslås en ny myndighet för jakt- och viltvård. Myndigheten behövs bl.a. för att dialogen med medborgarna ska kunna föras på ett bättre sätt. Enligt motion 2014/15:2543 av (C) yrkande 6 bör en ny viltförvaltningsmyndighet bildas. Det skulle ge en bättre helhetssyn och en mer effektiv hantering av viltfrågor. Det bör vara en myndighet som både kan säkra den biologiska mångfalden och ge förutsättningar för fler jobb i hela landet genom jakten. Även i motion 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att en viltmyndighet bör inrättas. Genom att införa en ny viltmyndighet som har ett helhetsansvar blir det enklare att få en bra överblick och en balans mellan olika intressen. I motion 2014/15:904 av och (båda M) anförs att staten bör ta ett större ansvar för bekämpningen av mygg i nedre . Utan bekämpning ger myggen stora negativa konsekvenser för de boende i området. I motion 2014/15:1804 av (C) yrkande 1 anförs att en långsiktigt hållbar lösning för myggbekämpning bör skapas. Förutsättningarna för att använda statliga medel bör ses över. Även statligt finansierad forskning för att få fram den bästa bekämpningsmetoden är angelägen. I motion 2014/15:2101 av (SD) anförs att myggbekämpningen vid nedre bör förstärkas ekonomiskt med statliga medel och att en nationell beredskapsplan bör upprättas. De människor som bor i området kommer annars att få en kraftigt försämrad tillvaro. Enligt motion 2014/15:2386 av (KD) yrkande 1 bör en nationell organisation för myggbekämpning inrättas. Enligt yrkande 2 i motionen bör satsa på forskning om metoden Sterile Insect Technique (SIT), som bygger på sterilisering av hanmyggor. Enligt motion 2014/15:2467 av Per (M) är det viktigt att det även finns medel att tillgå för bekämpning av mygg i nedre . Detta är grundläggande för tillvaron för de boende i de berörda områdena och för att besöksnäringen inte ska drabbas negativt. I motion 2014/15:2756 av m.fl. (S) framhålls vikten av en långsiktig strategi för myggbekämpning. Enligt den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 6 bör ett fortsatt stöd ges till kommuner som drabbas av översvämningsmygg. Översvämningsmygg är ett återkommande och omfattande problem för många kommuner och påverkar människors livskvalitet på ett negativt sätt. Som tidigare nämnts överlämnades ett förslag till landsbygdsprogram för perioden –2020 till för godkännande . Ett sådant godkännande förväntas från kommissionen . Enligt ingår en stor satsning på djurvälfärd på i det nya landsbygdsprogrammet. Satsningen är till för den djurägare som går längre i sitt djuromsorgsarbete än den svenska lagstiftningen kräver. har lantbrukare med suggor kunnat få stöd och denna möjlighet finns kvar i det nya programmet. utökas stödet till att även omfatta ökad djuromsorg för får i avel samt ett nytt klövvårdsprogram för mjölkkor. Inom ramen för satsningen ryms också investeringar som syftar till att främja djurvälfärd. Som nämnts har (L 2013:01) bl.a. i uppdrag att ta fram förslag till strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i . I strategin ska bl.a. företagens konkurrenskraft behandlas. Höjd återbetalning av koldioxidskatt När det gäller nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen anförs i propositionen att enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) gäller koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks- skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att sänka skattebefrielsen till . När det gäller särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen medges enligt 9 kap. 9 § LSE energiintensiva företag inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln . Därmed upphör skatteutgiften. När det gäller nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen framgår av 6 a kap. 2 a § LSE att nedsatt koldioxidskatt gäller för diesel som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsättningen motsvarar en återbetalning med /liter. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att begränsa återbetalningen till per liter. Vattenbruk, fiskodlingar, fiskevård och fiskbestånd Av propositionen framgår att ett flertal initiativ och åtgärder har vidtagits för att stärka samordningen av vattenbrukets utveckling i . Förutom en gemensam myndighetsingång på har en nationell vattenbruksstrategi tagits fram i samarbete med branschen, forskare, intresseorganisationer och myndigheter. Vattenbruksstrategin har på den förra regeringens uppdrag konkretiserats i en handlingsplan som ska vara klar . presenterade Havs- och vattenmyndigheten, tillsammans med , en strategi för svenskt fritidsfiske och fisketurism . Strategin har tagits fram i samråd med andra berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher. Åtgärder kommer att konkretiseras i en handlingsplan . Ett havs- och fiskeriprogram håller på att tas fram för budgetperioden –2020. Enligt propositionen ska programmet finansiera åtgärder som kan främja såväl långsiktigt hållbara fiskbestånd som ökad konkurrenskraft för företag med koppling till fiske- och vattenbrukssektorn. Utformningen och genomförandet av programmet kommer särskilt at beakta behoven hos det kustnära och småskaliga fisket. En ny myndighet för jakt och viltförvaltning Som framgår av propositionen tillsattes en utredning för att se över den svenska jaktlagstiftningen (). Syftet med översynen är bl.a. att ta fram moderna bestämmelser för en långsiktig jakt och viltvård, ge lagstiftningen en tydligare systematik än samt möjliggöra ett förbättrat genomförande av EU-rättsliga åtaganden (dir. 2012:77). Ett delbetänkande om utvärdering av myndighetsansvaret överlämnades , – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71). Utredningen föreslår i första hand att en ny sammanhållen myndighet för jakt och viltförvaltning, , inrättas. Ett annat delbetänkande Vildsvin och viltskador – om utfordring, kameraövervakning och arrendatorernas jakträtt (SOU 2014:54) lämnades . Enligt ett tilläggsdirektiv ska uppdraget vad gäller övriga frågor redovisas slutgiltigt . Betänkandena bereds i . I propositionen anförs inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård att lokala koncentrationer av översvämningsmygg är ett återkommande problem i delar av landet och har föranlett bekämpning genom spridning av bekämpningsmedel som innehåller bakterien Bti. Sådan verksamhet bör enligt propositionen hanteras och finansieras på regional och lokal nivå. I propositionen anförs att bekämpning med bekämpningsmedel innehållande Bti inte är en långsiktigt hållbar lösning och att det är viktigt att vidta alternativa åtgärder för att hantera problemet med översvämningsmygg på lång sikt. Regeringen anser enligt propositionen att ansvaret för att möjliggöra och genomdriva relevanta alternativa åtgärder ligger på lokal och regional nivå. I ett svar på interpellationerna 2014/15:84 och 2014/15:88 om statens finansiering av myggbekämpning vid Nedre (prot. 2014/15:22 6 §, ) har klimat- och miljöminister (MP) bl.a. anfört att det alltjämt finns statlig medfinansiering till åtgärder mot myggproblematik inom ramen för landsbygdsprogrammet. Den nya regeringen har inga intentioner att ändra denna policy. Enligt ministern har tillsammans med kommunerna inom ramen för detta program finansiella möjligheter att ta tag i metodutvecklingen och gå vidare och genomföra de mer långsiktiga förvaltningsplaner som läggs fast när man har utvärderat vilka metoder som fungerar. Utskottet har i betänkandet avseende allmän miljö- och naturvård, 2014/15:MJU1, under anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur anfört att bekämpningen av översvämningsmygg är angelägen och ska stödjas även fortsättningsvis. fastställde genom ett beslut om ramar för budgetens utgiftsområden (utg.omr. 23, bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29) en utgiftsram för utgiftsområde 23. Denna ram är styrande för fortsatta behandling av anslagen. Regeringen har på intäktssidan större ramar än Alliansen. Anledningen till detta är stora skattehöjningar på framför allt tre områden: höjda arbetsgivaravgifter för unga, särskild löneskatt för personer som har fyllt och höjda inkomstskatter. Alliansen accepterar inte regeringens skattehöjningar på jobben och har således lägre intäkter än regeringen. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att skapa förutsättningar för fortsatt utveckling av den svenska landsbygden och de gröna näringarna. Det bidrar till att nå våra miljömål, hålla landsbygden levande och skapa jobb. Utskottets förslag till anslag fullföljer den politik som har förts under de senaste mandatperioderna. Utskottet utgår därför i hög grad års nivåer på anslagen inom utgiftsområde 23. Nedan redovisas utskottets anslagsfördelning m.m. inom utgiftsområdet. Utskottet anser att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket som behandlas nedan ska behållas oförändrat jämfört med föregående budgetår. Detta medför att inte kommer att få utökade arbetsuppgifter, vilket medför att någon utökning av anslaget 1:1 inte är nödvändig. Detta innebär att anslaget 1:1 bör uppgå till , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till . Därmed avvisas den av regeringen föreslagna höjningen av anslaget. 1:2 Insatser för skogsbruket Arbetet med skydd av värdefull skog är viktigt och ska bedrivas i nära samarbete med markägarna. konstaterar också att frivilliga avsättningar av skyddsvärd skog som skogsägare har gjort är nära dubbelt så stora som man tidigare beräknat. Utskottet anser således att frihet under ansvar är en god utgångspunkt för markägarnas skötsel av skog. Anslaget har inte utnyttjats fullt ut, och utskottet avvisar därför den föreslagna höjningen av anslaget för förstärkning av de instrument som disponeras av för skydd av skog. Detta innebär att anslaget 1:2 bör uppgå till , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till . När det gäller frågan om nationellt skogsprogram vill utskottet påpeka vikten av att alliansregeringens påbörjade arbete med att inrätta ett sådant fortsätter i samma anda. Skogsprogrammets inriktning bör vara att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Satsningen på skogsriket och erfarenheterna från det utgör en av grunderna för utvecklingen av ett nationellt skogsprogram. 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Antalet livsmedelsproducerande djur i har minskat liksom antalet lantbrukare som håller djur. Det är en beklaglig utveckling som innebär ett minskat behov av medel från anslaget. Utskottet anser därför att från den föreslagna anslagsnivån kan användas till att förstärka efterfrågan av svenska livsmedel inom anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor, för att långsiktigt öka produktionen. Därmed avvisas den höjning av anslaget som regeringen föreslagit. Detta innebär att anslaget 1:4 bör uppgå till , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till . 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. har beslutat om en ny rovdjurspolitik med en regional förvaltning av rovdjuren, vilket innebär en förstärkt lokal förankring. har ställt sig positiv till en översyn av dagens ersättningsnivåer så att de som påverkas av rovdjursskador ska få en skälig ersättning. Anslaget 1:7 har inte nyttjats fullt ut , och i avvaktan på en översyn av ersättningsnivåer och att den rovdjurspolitik som beslutats genomförs anser utskottet att anslaget bör behållas oförändrat jämfört med . Utskottet anser i likhet med regeringen att anslaget 1:7 – när det gäller förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av säl – ska användas som nationell medfinansiering av åtgärder inom ramen för Havs- och fiskeriprogrammet –2020. Eftersom programmet dock inte trätt i kraft ännu bör regeringens förslag beträffande nämnda begränsning av användningen av anslaget inte genomföras . Utskottet ställer sig inte bakom regeringens förslag att öka anslaget med för arbete med miljöfrågor eftersom regeringen inte tydligt har motiverat varför anslagsökningen är nödvändig. Utskottet förutsätter att detta arbete även fortsättningsvis kan utföras inom ramen för nuvarande anslag. Detta innebär att anslaget 1:8 bör uppgå till , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till . Utskottet konstaterar att det framgår av regleringsbrev att delar av anslaget ska användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen, inklusive godkännanden av anläggningar, vid mindre slakteri- och vilthanteringsanläggningar. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet är medlen permanenta i den meningen att något slutår inte har angetts. Utskottet anser att det är viktigt att detta ska gälla också fortsättningsvis. Utskottets förslag överensstämmer med regeringens, och innebär att anslaget 1:15 uppgår till , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till . Utskottet föreslår att anslaget förstärks med sammanlagt . Satsningen på – det nya matlandet har lyft den svenska livsmedelsproduktionen och exporten av livsmedel. Utskottet konstaterar att svensk livsmedelsproduktion har svårt att hävda sig i internationell konkurrens bl.a. på grund av andra länders lägre djurskydd. Utskottet vill fortsätta att värna det svenska djurskyddet och skapa bättre förutsättningar och starkare konkurrenskraft för svenska livsmedelsföretag. Ett fortsatt arbete med att stärka den svenska livsmedelsproduktionen är viktigt för jobb och företagande i hela . Utskottet anser att satsningen – det nya matlandet ska fortsätta. Utskottet föreslår att av förstärkningen ska , tillsammans med de som föreslagits av regeringen i budgetpropositionen, användas för ett fortsatt arbete med – det nya matlandet genom satsningar på hållbar tillväxt och export inom näringarna samt utveckling av kvalitet och kompetens. Det är prioriterat att förstärkningen går till att säkra finansiering av redan pågående projekt och kommunikation. Åtgärderna inom – det nya matlandet ska kompletteras med satsningar inom landsbygdsprogrammet. Bra mat är en viktig aspekt inom äldreomsorg och förskola. Inom ramen för – det nya matlandet inrättade alliansregeringen ett nationellt för måltider i vård, skola och omsorg som arbetar med att stödja och stimulera kommuner och landsting. Ett nationellt måltidslyft som premierar de äldreboenden och förskolor som satsar på bättre kvalitet på maten kommer att bidra till att öka medvetenheten om matens betydelse. Utskottet vill därför se fortsatt stöd till ett för måltider i vård, skola och omsorg. Utskottet föreslår att av förstärkningen avsätts till ett nationellt för måltider i vård, skola och omsorg för en satsning kallad Måltidslyftet. Tillsammans med en satsning på från anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken inom utgiftsområde 9 blir det möjligt för kommuner och fristående aktörer som driver äldreomsorg eller förskolor att söka stimulansbidrag för att utveckla och förbättra kvaliteten på måltiderna och måltidsupplevelsen, att stärka möjligheten att välja lokalproducerad mat som håller hög kvalitet i både smak och tillverkning och att underlätta upphandling av närodlade råvaror. Utskottets förslag innebär att anslaget 1:16 bör uppgå till , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till . 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Alliansregeringens utgångspunkt när Landsbygdsprogram 2014–2020 utformades var att medel i första hand ska användas för att ge lönsamma och livskraftiga företag, aktiva bönder och en modern landsbygd. Utskottet anser att utformningen av och innehållet i landsbygdsprogrammet inte bör ändras. Det innebär att utskottet vill göra en satsning på idrotts- och fritidsanläggningar på landsbygden inom ramen för landsbygdsprogrammet. Vidare bör alliansregeringens satsning i utformandet av landsbygdsprogrammet för att förbättra servicen på landsbygden kvarstå. Tillgång till bredband är avgörande för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Det förbättrar servicenivån, och det blir enklare att bo och verka i hela landet. Det är viktigt att använda de stora resurser som finns i landsbygdsprogrammet för att förbättra förutsättningar för jobb och tillväxt på landsbygden. Utskottet anser därför att regeringen ska verka för att Alliansregeringens förslag till landsbygdsprogram ska godkännas av Europeiska kommissionen. Utskottets förslag överensstämmer med regeringens anslagsförslag. 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Utskottet föreslår att anslaget bibehålls på samma nivå som föregående år och avvisar därför den höjning av anslaget som föreslagits av regeringen. Utskottet prioriterar i stället satsningar för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn. Ersättning för metangasreducering inom anslaget ska inte påverkas. Utskottets förslag innebär att anslaget 1:20 bör uppgå till , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till samma belopp. Arbetet med artprojektet har genomgått en översyn som innebär en fortsatt hög ambition men under en längre tidsram. Utskottet anser att arbetet ska fortsätta inom oförändrad budgetram. Därmed avvisas den föreslagna höjningen av anslaget med för projektet. Det bör göras ytterligare en avsättning med till det gemensamma e-förvaltningsprojekt som behandlas inom utgiftsområde 22, vilket minskar den föreslagna anslagsnivån inom anslaget 1:24 med motsvarande belopp. Anslaget bör vidare tillföras på grund av en omfördelning av forskningsmedel mellan lärosäten och till hippologutbildningen. Detta innebär att anslaget 1:24 bör uppgå till 1 , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till 1 . När det gäller övriga anslag, dvs. 1:3 , 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, 1:9 Bekämpande av växtskadegörare, 1:10 Gårdsstöd m.m., 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m., 1:12 Finansiella korrigeringar m.m., 1:13 Strukturstöd till fisket m.m., 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m., 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m., 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m., 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m., 1:23 Främjande av rennäringen m.m. 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: forskning och samfinansierad forskning, 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien gör utskottet samma bedömning som regeringen om fördelning av medel på anslagen under utgiftsområdet. När det gäller frågan om att inrätta en ny myndighet med ansvar för viltförvaltning avser utskottet att återkomma till denna fråga . Sammanfattning av utskottets förslag Utskottet vill hänvisa till de kompletterande uppgifter som utskottet har lämnat om de berörda anslagen i detta betänkande. Med det ovan anförda tillstyrker utskottet de anslag m.m. som föreslås i de gemensamma partimotionerna 2014/15:2358 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8, 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 31 och 32 och 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1–3, 5 och 19 för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (bil. Med hänsyn till vad som redovisats ovan anser utskottet att de aktuella motionsförslagen om myggbekämpning kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet tillstyrker därmed i övrigt proposition 2014/15:1 punkt 3–11 när det gäller utgiftsområde 23. Övriga motionsyrkanden som behandlas under detta avsnitt avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 3 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S) anför: ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop.