bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — är det en borgerlig politik, med de justeringar som regeringen kunde göra i rätt riktning i vårändringsbudgeten, som rått i det här landet under ledning av centerpartistiska miljö- och klimatministrar. hänvisade själv till att nu har halkat ned i internationell rankning i klimatarbetet. Vi är några som har varit ganska oroliga över det . Det är väl för väl att den här gången kommer den nuvarande regeringens budget att gå igenom där vi gör historiska satsningar på miljö- och klimatbudgeten. Vi avvisar den 25-procentiga minskning av miljöbudgeten som tycker att vi ska fortsätta med som en inslagen väg. Det är väldigt märkligt om alliansregeringen har varit så otroligt dålig att den har hamnat på andra plats i Germanwatchs rankning. Det var från den platsen som vi halkade ned. Så otroligt dålig miljöpolitik och klimatpolitik kan alliansregeringen uppenbarligen inte ha haft, eftersom man har lyft fram oss som ett föredöme när det gäller globalt arbete för miljö och klimat. Som en kommentar i Germanwatchs årliga rankning konstaterar man att det är många experter som är väldigt oroliga för hur regeringen agerar just . Man är rädd för att regeringen kommer att förstöra det goda arbete som tidigare regering har gjort. Jag kan plocka fram den. får gärna läsa hur man uttrycker sig. Om det bara var budgetarbete det handlade om hade vi kunnat stänga ned vårt arbete i efter att det är klart. Men det finns ganska mycket annat att arbeta med. Tyvärr ser vi inte att regeringen har varit så väldigt aktiv när det gäller att komma med olika propositioner och förslag för att kunna stärka hur vi skulle kunna arbeta. Det finns en hel del som regeringen skulle kunna göra för att arbeta med detta. Uppenbarligen finns det en oro. Den oron finns från näringslivet och från flera olika håll. Det är inte bara Germanwatch och vi i oppositionen som känner oro över att det inte händer något på klimat- och miljöområdet. Också jag får börja i med det klimatavtal som äntligen kom på plats . Det går naturligtvis att leta efter och ganska lätt hitta brister i avtalet. Men jag tror att vi alla kan vara eniga om att det centrala och avgörande ändå var det som står i det inledande målet, att man ska begränsa temperaturökningen till väl under två grader och sikta mot en och en halv grad. Ur klimatsynpunkt är det en väldig skillnad mellan en och en halv grad och två grader. Jag har svårt att tro att någon som var med på mötet, eller som såg detta någon annanstans, kunde lämnas oberörd av representanter för de små låga önationerna. De uttryckte: Ni kan diskutera två grader eller en och en halv grad, men hela vår existens är beroende av att vi talar om en och en halv grad. Hur stor betydelse det har vet jag inte. Men jag kände personligen att det i varje fall var något som inte gick att nonchalera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Det historiska klimatavtalet, som vi nog ändå får kalla det, ställer tydliga krav på att vi fortsätter arbetet, som har nämnts här tidigare under debatten. Det får ses som en startpunkt. Rent generellt kan vi också vara överens om att det krävs ambitionshöjningar på alla nivåer. När vi talar om alla nivåer är det lokalt, nationellt, inom EU och globalt som vi måste diskutera frågan. Det inbyggda uppföljningssystem som finns med i avtalet är väldigt avgörande för ambitionsdiskussionen som kommer att lyftas upp längre fram. Det handlar om globala utmaningar. Men det är väldigt beroende av hur enskilda länder agerar. För oss liberaler är det självklart att tillväxt, utveckling och marknadsekonomi är centrala delar i klimatarbetet. ska fortsätta att vara ett föregångsland där välstånd och tillväxt går hand i hand med klimatarbetet. Jag vill även från vår sida lyfta fram att konsumentperspektivet är väldigt viktigt. Det handlar mycket om att vi får fram effektiva ekonomiska styrmedel. Liberalerna vill sätta ett tydligt pris på miljön. Vi driver på och lyfter även fram i vår budget tanken att utveckla grön skatteväxling. Det bygger mycket på principen att förorenaren betalar. Det handlar om att utsläpp ska beskattas, och miljöovänliga fordon och kemikalier likaså. Man kan säga att skatt på arbete växlas mot skatt på miljöförstöring. Ett exempel som vi redan nu har tagit med i årets budget och föreslår är regionaliserat reseavdrag där man gör skillnad på landsbygd kontra storstadsområden där man har väl utbyggd kollektivtrafik. Andra exempel är höjd fordonsskatt på bilar med hög negativ klimatpåverkan och skatt på elektronik som innehåller miljöfarliga kemikalier. När vi ser på den budget vi nu diskuterar kan vi konstatera att regeringen med Socialdemokraterna och egentligen går åt andra hållet och höjer skatterna med i runda slängar 32 miljarder. Den absolut största delen hamnar på jobb och företagande. Precis som nämnde här förut är det väldigt svårt att se någon grön skatteväxling i förslaget. kan vi konstatera att Liberalernas förslag till budgetramar tyvärr har fallit. Vi har ändå velat fullfölja det i ett särskilt yttrande och berätta vad vi har för satsningar i årets budget inom utgiftsområde 20 Allmän miljövård och naturvård. Jag kan ta det lite snabbt. Det är förstärkning av havs- och vattenrelaterad miljöövervakning. Det tycker vi är viktigt. Det är sanering och återställning av förorenad mark med speciellt fokus på bostadsbyggande och områden med särskilt stor risk. Där tror jag att vi till och med ligger över regeringens förslag. Vi föreslår permanent anslag för stöd till kommunerna för strandstädning. Där pratar vi om makroplast och mikroplast. Det är bara det att makroplasten med tiden blir mikroplast, så det hänger mycket ihop. Det är därför vi måste städa våra stränder. Vi satsar på restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden, och vi nämner speciellt Artdatabankens arbete, som vi tycker är viktigt. Vi vill ge Kemikalieinspektionen ökade resurser i syfte att öka marknadstillsynen med speciellt fokus på produkter som är riktade mot barn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Vi har också nationella klimatinvesteringar i vår budget, men något mer specifikt. Framför allt lyfter vi fram att de måste vara marknadskompletterande, att vi måste bli mer noggranna med att inte satsa stöd och bidrag på sådant som skulle göras ändå. I den potten har vi inte lagt in laddstolpar, utan det har vi under utgiftsområde 21 Energi. Där har Liberalerna lagt in en satsning på 75 miljoner till laddstolpar. Sammanfattningsvis är jag som grön liberal nöjd och glad över att vi från vårt parti inom de givna ramar som vi har satsar och prioriterar just detta utgiftsområde, som vi gör. talade bland annat om biologisk mångfald. Det är verkligen ett ämne som sorterar under det vi diskuterar här och . Jag tycker att Liberalerna av de borgerliga partierna - även om jag inte är särskilt imponerad av något av de partierna - är det parti som ändå brukar sticka ut bäst i fråga om biologisk mångfald, naturvård, skydd av skog och mark och så vidare. Därför, , blev jag så besviken när jag såg ert budgetförslag. När man jämför förslaget från regeringen med stöd av ser man att det är de största satsningarna på mycket länge på skydd av värdefull natur och även för skapande av nya nationalparker och naturreservat. Om man tittar på Liberalernas förslag ser man - nu vill jag vara lite budgetteknisk - beträffande anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur, som handlar om skötsel av de befintliga naturreservat som vi har, att ni drar ned med . På anslag 1:16 Skydd av värdefull natur, som handlar om att skapa nya naturreservat och nationalparker, drar ni ned med hela - ni halverar den budgetposten. Du talade om biologisk mångfald. Då undrar jag: Ökar man den biologiska mångfalden i skogen genom de här stora neddragningarna? Jag tycker att det är en ganska intressant diskussion. När vi diskuterar budget blir det väldigt anslagsfixerat. När vi sedan går in och gör utvärderingar är vi väldigt eniga om att det inte är anslagen som är det viktiga utan resultaten. Någonstans i det häradet kanske vi kan diskutera detta. Det är inte så att vi inte satsar på detta, utan vi satsar ganska mycket pengar. Från Liberalernas sida prioriterar vi detta område - men utifrån de ramar som vi har satt upp. Man kan alltid diskutera hur mycket skatt man ska ta in. Men från vår sida menar vi att om man tar ut så mycket skatt på företagande och arbete som man nu gör från regeringen, med stöd av , då äventyrar man resurstilldelningen på de här områdena . Det är i den kontexten man måste se detta. Vi tror mycket på att man även inom de ramar som ges kan göra väldigt mycket kring biologisk mångfald. Det jag nämnde och lyfte fram i mitt anförande och som vi har stöttat tidigare är Artdatabankens arbete, som vi tycker kanske inte har fått den framstående plats som det ska ha. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård är det en budgetdebatt. Vi talar om utgiftsområde 20, som handlar om miljöpolitik och klimatpolitik. Några av de viktigaste delarna i det utgiftsområdet är just skydd av värdefull natur och åtgärder för värdefull natur, hur vi ska kunna sköta den natur som vi har bättre. Det blir nästan lite fånigt om man försöker leda i bevis att en halvering av de här viktiga anslagen kan leda till att man ligger kvar på samma ambitionsnivå eller kanske till och med på en högre ambitionsnivå. Kan ni inte säga som det är i stället? Ni prioriterar skattesänkningar för storföretag och höginkomsttagare i stället för att skydda miljön. Det är ju vad det handlar om. Jag skulle vilja veta från dig, : Menar du verkligen på fullaste allvar att vi kan få fler naturreservat och fler nationalparker ifall man halverar anslag 1:16, ifall man drar ned med , som ni föreslår? Det är precis som säger, att detta är en budgetdebatt. Men en budget är en helhet. Det finns en inkomstsida och en utgiftssida. Från Liberalernas sida är vi mycket noga med att tala om att man på inte kan ta ut den nivå på skatter som man gör från den nuvarande regeringens sida, med stöd av , utan att äventyra den svenska tillväxten, som säkrar de resurser som krävs, bland annat till detta område. Det sysslar med nu är stuprörstänkande: diskuterar vi bara detta. Men de facto satsar Liberalerna på anslaget Åtgärder för värdefull natur och nästan på anslaget Skydd av värdefull natur. Det är inte så att det inte satsas pengar på detta. Men till syvende och sist är det en prioriteringsfråga. Det är det budgeten handlar om. Vi tycker att den här frågan är viktig, och vi har prioriterat den inom de ramar som vi har satt upp. Dagens debatt handlar i grund och botten om en ekologiskt hållbar utveckling. En hållbar utveckling är en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationer och deras behov. Det är en hållbar utveckling. Detta beskrivs också med en grundläggande kristdemokratisk princip, nämligen förvaltarskapstanken, som säger att vi har en jord att förvalta, inte förbruka eller förstöra, utan förvalta och vårda. Den ger oss människor ett speciellt ansvar. Detta ansvar är personligt men också gemensamt. Det går inte att vältra över ansvaret på andra personer eller på samhället i stort när det gäller att ändra livsstil. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och en fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning. Men i slutänden avgörs framgången i ett sådant system av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs det att de beslut som fattas är väl underbyggda av forskning och att sambanden kan förklaras på ett trovärdigt sätt för dem som berörs. Det är en framgångsfaktor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Klimatutmaningen är i högsta grad global. Därför krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Vi var många som gladde oss och andades ut när klimatavtalet antogs i . Jag själv var inte i men satt här i och följde det hela. De flesta av världens ledare säger sig vara nöjda med överenskommelsen. Att alla 195 länder som deltog kunde enas och anta klimatavtalet med gemensamma mål är naturligtvis en historiskt viktig händelse. måste det betraktas som ett misslyckande att länderna inte kunde enas om konkreta åtgärder och trovärdiga utsläppsminskningar som leder oss bort från klimathotet. Det tror jag att vi kan vara ganska överens om. Ska temperaturmålet om maximalt och helst uppvärmning nås krävs att målet stöds med hjälp av styrmedel och konkreta åtgärder. Detta förutsätter större utsläppsminskningar än enligt den ambitionsnivå som länderna redovisade inför . Därför krävs det nu nya initiativ på nationell och internationell nivå för att driva på klimatarbetet. Det är också viktigt att det som har överenskommits mellan de rika länderna om ansvar för finansiering efterlevs. Vi har ett moraliskt ansvar att hjälpa och stötta de fattiga länderna på deras väg mot hållbar utveckling. Den gröna klimatfonden startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. avsätter i sitt budgetalternativ 500 miljoner till den gröna klimatfonden . vision är att den svenska fordonsflottan ska vara fossiloberoende 2030. Det är inte bara vi som har denna vision och detta mål, utan de delas av många. Vi föreslår därför ett fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur för el- och hybridbilar. Det stora hindret är osäkerheten kring att kunna ladda sin elbil. Vi anslår till stöd för utbyggnad av laddstolpar. För att minska de negativa hälsoeffekterna av kemikalier i samhället och för att finansiera angelägna klimatåtgärder föreslår att en kemikalieskatt införs på viss hemelektronik och på PVC-material i enlighet med förslag. Detta beräknas generera skatteintäkter på . föreslår att nedsättningen av koldioxidskatten och energiskatten på diesel i gruvindustriell verksamhet slopas. Den har redan minskat i ett första steg. föreslår vi att nedsättningen slopas helt. Detta beräknas ge ökade skatteintäkter på . Vi föreslår också en skatt på förbränning av osorterade sopor för att öka materialåtervinningen och minska utsläppen av miljöfarliga ämnen och koldioxid. Detta ger ökade skatteintäkter på . Kreosot och andra träskyddsmedel omfattas inte av skatten på bekämpningsmedel. Kreosot är dokumenterat både hälso- och miljöfarligt. Bättre alternativ måste uppmuntras. Därför föreslår att kreosot inte längre ska vara undantaget från skatt. Denna förändring innebär en förstärkning av statsbudgeten med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård har ansvaret för att förpackningar återvinns i vilat på producenterna enligt principen om att förorenaren betalar. Det är en mycket bra princip. Men har regeringen aviserat att de tänker flytta ansvaret för förpackningsåtervinning från producenterna till kommunerna. I och med detta lämnar regeringen den logiska och effektiva principen om att förorenaren betalar, som förpackningsproducenterna får svagare incitament att utveckla nya och resurseffektivare förpackningslösningar. Vi föreslår i stället att producentansvaret bibehålls och därmed principen om att förorenaren betalar. Med dessa ord hänvisar jag till det särskilda yttrandet till förmån för budgetförslag. Bränder, torka och översvämningar är någonting som vi nu ser som en följd av klimatförändringarna, inte bara i andra delar av världen utan faktiskt också i vårt eget land. I mitt hemlän drabbades vi i valrörelsen av stora översvämningar. I stod vattnet högt upp på torget, E18 spolades bort och i många hus fylldes källarna med vatten. Jag vet att detta också hände i , i hemlän så sent som . I kommuner och regioner sitter man och funderar på hur man ska kunna lindra dessa effekter, för hur mycket vi än jobbar och ser till att vi ska hindra klimatförändringarna kommer vi att drabbas av sådana här saker i klimatförändringarnas spår. När man då tänker på vad man ska göra, hur mycket det kostar och vilka åtgärder man ska vidta är det viktigt att det någonstans finns någon som har ett samordnande ansvar, alltså det som bland andra MSB och håller på att titta på och gör utredningar om. Det är också viktigt att man kan få stöd för att vidta olika åtgärder för att bli mindre sårbar . Därför tycker jag att det är mycket förvånande att , faktiskt som enda parti när det gäller denna budget, skär bort av anslaget till klimatanpassningsåtgärder. Jag skulle därför mycket gärna vilja höra från hur ni tänkte där. Jag tackar för frågan. Exakt hur diskussionerna gick i denna grupp för vår del kan jag tyvärr inte berätta eftersom jag inte var med. Jag är nämligen helt ny i detta sammanhang och i detta utskott. Men när det gäller klimatinvesteringar har jag ändå tagit reda på och känner till att det visst skiljer sig åt mellan vad regeringen nu gör och vad vi gör. Men precis som övriga allianspartier har vi i princip samma budget som och för vidare innehållet i den till denna budget. När regeringspartierna talar om att vi skär ned gör vi inte det i förhållande till tidigare budget utan i förhållande till vad regeringen gör. Det är riktigt att vi inte satsar lika mycket som regeringspartierna på detta område. Laddinfrastruktur är en viktig del i detta. På samma sätt som Liberalerna har vi gjort en satsning på energiområdet, och vi har gjort en satsning just när det gäller laddinfrastruktur på kommunikationssidan. Man ska se detta som en helhet och att det kan ligga på olika områden i budgeten. Så ligger det till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Jag tyckte inte att jag fick något riktigt svar på min fråga. Just när det gäller pengarna till klimatanpassning tar bort 107 miljoner av de 119 miljoner som är anslagna. Det är av den satsningen. Det är detta parti som har riktat in sig på att ta bort just dessa pengar. Min fundering var därför varför inte tycker att det är viktigt att vi förbereder oss på de förändringar som faktiskt kommer att ske i klimatförändringarnas spår. är också det parti som har skurit mest i miljöbudgeten. skär bort 2,2 miljarder. Det är av hela budgeten. Partiet skär även ned på en annan sak. Jag lyssnade på , och jag tycker att det är fint att vi inser att vi solidariskt över hela världen måste hjälpas åt med problemet med klimatförändringarna. Just därför tycker jag att det rimmar mycket illa att som enda parti skär bort en fjärdedel av pengarna på kontot för klimatinvesteringar i andra länder, alltså de fattigare utvecklingsländerna som inte har pengar för att göra sina egna investeringar. Därför skulle jag vilja höra hur tänker när de tar bort en fjärdedel av pengarna till klimatinvesteringar i andra länder. Än en gång vill jag upprepa att vi har andra ramar än regeringen. Det är helt klart. Vi lägger alltså inte lika mycket. Vi skickar inte räkningen till arbetslösa ungdomar som inte får jobb, utan det vi gjorde i regeringsställning var att se till att vi fick fler arbetade timmar. Vi vet att det har betytt jättemycket också ur miljösynpunkt att människor har jobb. Vi oroar oss över att fem lantbrukare slutar. De håller landskapen öppna och så vidare, och det är viktigt att vi kan satsa även där. Det handlar inte enbart om satsningarna på de konton vi nu talar om. Allt hänger ihop. Det handlar väldigt mycket om ekonomi och att vi har fler arbetade timmar. Vad regeringen gör nu är att satsa väldigt mycket på en mängd områden, med stora ökningar av utgifterna. Detta är naturligtvis oroande eftersom vi inte vet vad det kommer att leda till. Vi har nämligen en arbetsmarknadspolitik där det finns väldigt mycket frågetecken . Man skickar som sagt räkningen till ungdomar och äldre. Det kommer inte att leda till lika många arbetade timmar, och vi vet att arbetade timmar leder till välfärd. Detta är alltså en oroande utveckling, och vi får följa den och se. Låt mig börja med ett citat. "Det är verkligen mycket, mycket bråttom. Men på samma gång får denna känsla av brådska inte överskugga det faktum att lösningar av problemen kommer att kräva långtgående förändringar i attityder och samhällsorganisation." STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Det är som säger detta, och han gör det på i . Det var bråttom redan då, med andra ord, och det är ännu mer bråttom . Då hade världen vaknat. Forskare hade påpekat att den expansiva utvecklingen inte tog hänsyn till att naturresurser är ändliga, och författaren hade skrivit sin berömda bok - på svenska Tyst vår. Den handlar bland annat om hur gifter i jordbruket dödade våra vanligaste fåglar och är en bok som på många sätt skapade miljörörelsen. Dessa två händelser, miljökonferensen i och , kan sägas vara början på miljöpolitiken. Vi debatterar nu miljöpolitiken , regeringens utgiftsområde 20. Jag vill yrka bifall till regeringens budget på detta område, det vill säga bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Vi debatterar miljöbudgeten, och vi gör det i ljuset av att världens länder äntligen klarade av att samla ihop sig och ta beslut om ett nytt globalt klimatavtal. Jag måste erkänna att det känns stort. Men det globala klimatavtalet är ett startskott och inte ett målsnöre. Det är bra att avtalet grundas på vetenskapen och tar sikte på en och en halv grad. Det är mycket bra att det blir folkrättsligt bindande. Det är avgörande att de femåriga översynerna av ländernas utsläppsminskningsåtaganden för högre ambitioner kom på plats, något som och EU har drivit framgångsrikt. Det är oroande att avtalet känns svagare på finansieringen, och jag är ledsen över att länderna inte har lämnat in tillräckligt höga utsläppsminskningsåtaganden som faktiskt tar världen ned till en och en halv grad. Åtagandena leder oss i stället snarare fortfarande mot orimliga tre grader. Det är dock en styrka att få det globala klimatavtalet på plats. 186 länder har utlovat utsläppsåtaganden, och 195 parter står bakom avtalet. Det är sannerligen början till något bättre. Planeten är inte räddad ännu, men det finns en plan och ett internationellt samvete på plats som kommer att mana oss till fler och bättre åtgärder. Det är ett startskott men inte ett målsnöre. lärde vi oss att steg för steg hantera och anpassa vår verksamhet till miljön. Vi socialdemokrater är inte ensamma, men i regeringsställning och tillsammans med andra utvecklade vi nya styrmedel och regelverk - kort sagt en politik för hållbar utveckling. Vi tog fram , och vi utvecklade de 16 miljömålen. Idén med miljömålen är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. De är ett viktigt redskap för att hantera de miljöutmaningar vi står inför. Tanken är att ett enskilt miljömål inte ska överordnas utan att alla måste lösas parallellt. Den nuvarande regeringen, med stöd av , har en hoppfull syn på miljöpolitiken. Det märks i det förslag nu har på sitt bord. Helt klart är att det svenska systemet med de 16 miljömålen får en starkare ställning i svensk politik. Ansträngningen för att nå målen intensifieras. debatterar vi en mängd förslag till ny politik för att nå miljömålen. Det kan sägas vara i sista stund, för det är bara kvar innan ytterligare 14 av miljömålen ska vara nådda. är det så att vi klarar ett av miljömålen och tror oss kunna nå ytterligare ett, men 14 är kvar. Jag kan inte lova att vi kommer att klara det. Åtta, ja med för låg ambition med svensk miljöpolitik har satt sina spår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Nuvarande regering har dock uttalat som sin uppgift och som sin avsikt att försöka klara miljömålen. Det slog statsminister fast i sin regeringsförklaring. Inte i de åtta regeringsförklaringar moderatledaren presenterade i denna riksdag nämnde han ens ordet miljömål. Jag går tillbaka till 1972. Han sa att det var en stor utmaning. Det var det då, och det är det . Till utmaningar krävs resurser, och det är just vad den här regeringen nu föreslår att ska avsätta för att klara miljömålen.