bet · H201MJU11 · 2015-03-20 00:00:00 — och har genomfört ett samråd om hur de största och för naturvården mest värdefulla av dessa skogsområden som är belägna på marker ska hanteras. har framfört till regeringen att 41 av dessa områden med en areal om ca produktiv skogsmark bör utan ersättning överföras från till och skyddas som naturreservat (M2014/281/). Regeringen avser att återkomma i frågan. Miljömålsberedningen anför i sitt delbetänkande Långsiktigt hållbar markanvändning – del 1 (SOU 2013:43) att staten ska vara ett föredöme som markägare. Vidare framhålls att regeringen i sin styrning av myndigheter och statliga företag med ett större markinnehav tydligt bör ange ambitiösa mål för naturvård, med utgångspunkt i de prioriteringar som anges i naturvårdspolitiken i övrigt. Det gäller bl.a. de prioriteringar av skötsel- och restaureringsinsatser som Miljömålsberedningen utvecklar i sitt delbetänkande. Regeringen bör även överväga om mark som förvaltas av , , och andra statliga myndigheter kan förvaltas på ett mer samlat och effektivt sätt. I proposition 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster bedömde den tidigare regeringen att en särskild utredare bör få i uppgift att utreda hur en förstärkt samordning kan uppnås i den statliga förvaltningen i syfte att öka helhetssynen på mark- och vattenanvändning. Enligt uppgift från har en utredare ännu inte tillsatts och i fråga om styrning av naturvårdsambitioner finns det skäl att anta att det kommer omfattas av en sådan utredning. Utskottet har behandlat denna fråga tidigare (bet. 2013/14:MJU12) och hänvisade då till tidigare riksdagsbehandling (prop. 2008/09:214, bet. 2009/10: MJU9, rskr. 2009/10:28) vid vilken det konstaterades att staten bör säkerställa ett långsiktigt skydd av områden med höga naturvärden på sin egen mark för att bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen. Utskottet har framhållit (bet. 2009/10:MJU9) vikten av att staten bör ha en helhetssyn på den skogsmark den förvaltar och av att staten försöker bidra till att säkerställa ett långsiktigt skydd av skogsområden med höga naturvärden. Utskottet konstaterade bl.a. att bolagsordning slår fast att bolaget ska beakta naturvårdshänsyn, vilt- och faunavård i sin verksamhet. Med det anförda och redovisningen ovan föreslår utskottet att motion 2014/15:848 (V) yrkande 9 lämnas utan vidare åtgärd. Ett nationellt skogsprogram, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2014/15:2544 av (C) yrkande 11. sysselsätter den svenska skogsindustrin direkt och indirekt 200 000 människor. Skogsindustrin utgör av den totala tillverkningsindustrin i landet och är ett fundament i den svenska ekonomin. Det finns stora värden i näringen och målsättning är att skapa ytterligare sysselsättning. Utgångspunkten för skogspolitik är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Skogsägaren styrs av Skogsvårdslagen som reglerar avverkning, återplantering, skydd av naturbiotoper, fornminnen m.m. Vi anser emellertid att den bästa skogspolitiken uppnås genom frivillighet och information snarare än genom detaljstyrande lagar och regleringar. Genom att öka mängden skog minskar i princip mängden koldioxid i atmosfären. Effekten är förvisso marginell på ett globalt plan, men det gäller alla åtgärder i vad gäller koldioxid. Såväl skogen som dess produkter fungerar som kolsänkor under hela sin livstid och när produkterna kan återanvändas eller materialåtervinnas kan de fortfarande producera energi genom förbränning och därmed ersätta fossila bränslen. Energin som produceras är i själva verket lagrad solenergi. Trä är ett energisnålt byggnadsmaterial i jämförelse med många alternativ som exempelvis metaller och cement. En minskad energiåtgång för byggsektorn reducerar därmed behovet av fossila bränslen. Biobränslen i form av biprodukter från skogen och skogsindustrin ersätter fossila bränslen. Biproduktbränslen genereras i skogens alla produktionsled: avverkningsrester i skogen, bark, spån och bakar i sågverken, bark och lignin i massaindustrin och trä- och pappersavfall från vidareförädlingsindustrin och samhället. Brukade skogar är mer effektiva som kolsänkor än naturliga skogar. Yngre träd som växer fort absorberar mer koldioxid än mogna träd som med tiden dör och ruttnar, vilket återför den lagrade koldioxiden till atmosfären. Om en skog lämnas helt åt naturens gång når den med tiden ett optimalt tillstånd med just så stor mängd biomassa som bördigheten i jorden och nederbörds- och temperaturförhållandena tillåter. Om träden avverkas i takt med att de blir avverkningsmogna kan en stor andel av kolet lagras i de tillverkade träprodukterna under hela dess livslängd, som skogsägaren planterar nya träd som ersätter de gamla. Biobränsle blir en allt viktigare energikälla för . Skogsindustrierna har låtit kartlägga hur mycket mer bränsle vi kan ta ut ur skogen. De avverkningsrester, grenar och toppar som används för biobränsleproduktion motsvarar bränsle . Skogsindustrierna bedömer att det går att drygt dubbla detta uttag, med ytterligare . Genom att dessutom ta vara på andra avverknings- och gallringsrester är det möjligt att ur de svenska skogarna utvinna ytterligare bränsle. Sammantaget är det alltså möjligt att öka uttaget av skogsbränsle med . skogsproduktion kan enligt företrädare för branschen öka . Ska vi behålla vår konkurrenskraft och förse med råvara till pappersbruk och sågverk behöver vi mer skog. Det skapar jobb och exportinkomster. Mer skog är också bra för miljön, och t.ex. papper och trävaror kan ersätta produkter som inte är baserade på förnyelsebar råvara. Det finns många sätt att öka tillväxten: bättre föryngring, förädlade plantor, reducerade viltskador, dikesrensning, gödsling och användning av nya trädslag. Ingen enskild åtgärd räcker emellertid till för att förse oss med all skog vi behöver. Alla scenarier med framtida klimatutveckling är behäftade med stor osäkerhet, och de förväntade effekterna på skogen blir därför än mer osäkra. Trots detta kan man ändå förutspå de mest sannolika effekterna på den svenska skogen vid ett framtida ändrat klimat. En ökad tillväxt av biomassa är sannolik, vilket innebär ökade möjligheter att använda nya trädslag i skogsbruket. ökar eventuellt risken för vissa typer av skador, såsom vindfällningar och insektsangrepp. Med hänvisning till de möjligheter som finns inom skogsbruket bör ett nationellt skogsprogram arbetas fram gemensamt med näringen med en långsiktig och tydlig framtidsstrategi. Detta bör ges regeringen till känna. Inriktningen av det nationella skogsprogrammet, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 7.1. Skogsbruk och industri kopplad till skogen har en enorm betydelse för den svenska ekonomin. Skogen är dessutom hem för tusentals arter. Produkter baserade på skogsråvara står för av den svenska nettoexporten. Det finns potential att förbättra skogssektorns möjlighet att skapa fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Alliansens skogspolitik tar sin utgångspunkt i två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. En hållbar skogsskötsel, ökad export och nya biobaserade produkter och tjänster är viktiga framtidsområden. Skogen är viktig för den biologiska mångfalden. Skogen ger även möjligheter för friluftsliv och turism och bidrar även med andra viktiga värden. Därför är det viktigt att alliansregeringens påbörjade arbete med att inrätta ett nationellt skogsprogram fortsätter i samma anda. Skogsprogrammets inriktning bör vara att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Detta bör ges regeringen till känna. Frivilliga avsättningar, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 3. I antagna miljökvalitetsmål Levande skogar ingick ett delmål till 2010 där skulle ges formellt skydd (naturreservat, naturvårdsavtal och biotopskydd) och ytterligare skulle avsättas frivilligt av markägarna själva. De frivilliga avsättningarna har dock i många fall visat sig ha ett begränsat värde för den biologiska mångfalden. finns det inte någon statlig kontroll av kvaliteten eller långsiktigheten, och det saknas dokumentation över många av de områden som anses skyddade. Dessutom kan arealen frivilligt avsatta skogar flyttas omkring i landskapet. Sammantaget är detta mycket problematiskt eftersom frivilliga avsättningar ingår i ett nationellt långsiktigt mål för samhällets gemensamma bästa. Frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga, dokumenteras och kvalitetssäkras ur naturvärdessynpunkt för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. Detta bör ges regeringen till känna. Skogsbruk och skogsskötselmetoder, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkandena 5–7, 10 och 11. Under den borgerliga regeringen fick skogsvårdslagen ett ökat fokus på produktionshöjande åtgärder som intensivodlingar, ökad gödsling, mer främmande trädslag, dikning och ökad stubbrytning. Dessa skogsbruksåtgärder är negativa för miljön eftersom de bl.a. reducerar den biologiska mångfalden, ökar utsläppen av växthusgaser och spär på övergödningen. Stubbrytning, främmande trädslag, produktionshöjande gödsling, dikning och kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket bör tydligare regleras i . Skogsvårdslagen har även stora brister i hänsynen till sociala värden. Den berörda lagstiftningen bör ändras så att skogar med höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. begränsas naturhänsynen starkt av att myndigheterna enligt lagen inte får meddela föreskrifter som är så påverkande att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Lagstiftningen bör ändras så att alla nyckelbiotoper enligt definition och metodik undantas från åtgärder som inte främjar biologisk mångfald. Det finns ett behov av skogsbruksmetoder som ett alternativ till trakthyggesbruk. Även om trakthyggesbruket sannolikt kommer att vara dominerande krävs att det naturanpassas och att alternativa skötselmetoder används i lämpliga områden. Hyggesfritt skogsbruk, t.ex. kontinuitetsskogsbruk, kan vara ett alternativ i exempelvis de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk. Trakthyggesbruk ska inte vara tillåtet i skogar med höga sociala värden. Skog inom från skolor, förskolor och äldreboenden bör undantas från åtgärder som inte främjar rekreationsvärden. I övriga tätortsnära skogar och andra skogar av betydelse för lokalbefolkningen eller det rörliga friluftslivet ska en rekreationsinriktad skogsskötsel bedrivas. Turismen är en större näring än flera av våra största industriföretag. växte turismen i med jämfört och omsatte (2012: Fakta om svensk turism 2012). Inte minst i glesbygden är skogen helt avgörande för att naturturismen ska kunna fortsätta växa. Rätt använt kan hyggesfritt skogsbruk stärka skogens värden i form av turism, och i hög grad även biologisk mångfald, kultur och rekreation. Skogsindustrierna brukar framhålla den svenska skogsbruksmodellen som ett föredöme när det gäller att behålla skogens funktion som kolsänka och därmed motverka den globala uppvärmningen. Det finns dock inget vetenskapligt belägg för att den svenska modellen med trakthyggesbruk (kalhyggen) är klimatsmart. Om man skapar ett kalhygge så omvandlar man en areal skog från sänka till källa. Ett kalhygge släpper ut enorma mängder koldioxid under de första 10–15 åren efter kalavverkningen. Att öka inslaget av kontinuitetsskogsbruk, där man i stället avverkar särskilt utvalda träd eller mindre grupper av träd, kan därför även ge stora vinster för klimatet. En nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. Detta bör ges regeringen till känna. Samråd, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 8. Det finns stora brister när det gäller nuvarande miljöhänsyn i skogsbruket och otydligheter i vad lagen stadgar. Ett intensivt skogsbruk med kalhyggesbruk innebär en stor påverkan på miljövärden och sociala värden och fordrar tydligare regleringar för att stärka naturvård och demokratiskt inflytande. Medborgares och organisationers möjlighet till information och inflytande vid avverkningar måste stärkas. Samrådsparagrafen i är generellt utformad och gäller samtliga skogsbruksåtgärder som väsentligt ändrar naturmiljön. I praktiken förekommer dock inget samråd vid de flesta slutavverkningar och i de fall det sker är normalfallet att skogsvårdslagens regler tillämpas. Lagstiftningen bör ändras så att samråd är obligatoriskt vid slutavverkningar. För att stärka de sociala och biologiska värdena i skogen behövs en ny lagstiftning som i första hand samlas under . Regeringen bör återkomma med direktiv till en översyn av som verkar i en sådan riktning. Detta bör ges regeringen till känna. Äganderätt, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2014/15:104 av (M). Det är många som har åsikter om den svenska modellen för brukande av skog. Drygt hälften av skogsmark ägs av 330 000 enskilda skogsägare med känsla och ansvar för sin egen skog. Globalt ser man ett tydligt samband mellan brist på enskilt ägande och skogar som skövlas. Att bruka skogen skapar sysselsättning och gör det möjligt för många att bo, verka och leva på landsbygden. Äganderätten är ett viktigt fundament för vår historiska rättstradition, men hotas av organisationer och privatpersoner som utan att behöva ta det ekonomiska ansvaret kräver inskränkningar i brukandet av skogen. Därför är det viktigt att äganderätten framhålls när det gäller intressekonflikter med olika särintressen, t.ex. vid avverkningar och annat skogsbruk. vill därför att äganderätten stärks när det gäller intressekonflikter med intresseorganisationer och andra särintressen, t.ex. vid avverkningar och annat skogsbruk. Detta bör ges regeringen till känna. Dispens vid avverkningsanmälningar, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1037 av (SD) och 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 4. Innan man slutavverkar skog ska man enligt lag lämna in en avverkningsanmälan till . Detta ska göras minst avverkningen påbörjas. finns det anledning att påbörja avverkningen innan dessa har gått. Man kan ansöka om dispens för att få påbörja avverkningen tidigare, men då krävs att man anger skäl för detta. Ett ganska vanligt scenario är att ett hygge tas upp längs med en gräns mellan två fastigheter. På den andra fastigheten, där det inte sker någon avverkning, finns ett jämnårigt bestånd som då på lite sikt blir mer utsatt för både kommande stormar och eventuellt även barkborreangrepp. Ägaren till den intilliggande fastigheten vill då ofta avverka sin skog , vilket skulle bli ekonomiskt extra lönsamt eftersom skogsmaskinerna då inte behöver flyttas till någon annan fastighet däremellan. Detta är dock inte möjligt eftersom dispens inte beviljas på grund av ekonomiska skäl; syftet med detta är att skydda skog med höga naturvärden. Planterade granskogar på typisk produktionsmark är en av våra vanligaste skogstyper och har normalt inte några höga naturvärden av sådan art som motiverar att avverkning inte sker. Möjligheten att få dispens av ekonomiska skäl vid avverkningsanmälan bör ökas. Detta kan även reducera användningen av fossilt bränsle. Detta bör ges regeringen till känna. Tillstånd vid markavvattning, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1038 av (SD) och 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 5. Dikning, eller s.k. markavvattning, av skogsmark är i vissa fall ett mycket effektivt sätt att öka produktionen, minska översvämningsrisken och minska körskador i modernt skogsbruk. Dikning av skogsmark är dock något som är förbjudet i , men kan bevilja undantag om det finns särskilda skäl. Eftersom det både är dyrt och krångligt att ansöka om dispens undviker många att ens försöka, och detta får till följd att produktiv skogsmark blir mindre produktiv och att körskador i skogsmark ökar. Frågan har uppmärksammats i regeringsuppdrag om regelverket för dikesrensning och slutsatsen är att det bör vara tillåtet att rekonstruera diken på ungefär samma plats där de har legat, men om diken placeras på en helt ny plats så jämställs det i lagstiftningen med ny markavvattning. Utredningen kommer att föreslå förändringar i detta avseende men även under de bästa förutsättningar kommer processen fram till ett nytt regelverk att ta . Det finns även studier som visar att det går att begränsa översvämningar med hjälp av olika förberedande åtgärder. Genom att göra det lättare att få tillstånd, t.ex. genom samråd liknande de vid dikesrensningar, kan man få möjlighet att vidta förberedande åtgärder mot översvämningar . Det kan röra sig om att man tillåter markavvattning av ett område, mot att en uppsamlingsdamm grävs i anslutning till markavvattningen eller att ett dike görs medvetet längre än det har varit, för att på så sätt fördröja vattnets väg. Alla möjligheter att påverka genom dikning låses tyvärr i praktiken av det förbud som finns , och att införa lättnader i förbudet, för att på så sätt kunna bibehålla bra produktion, en bra miljöhänsyn och minskad översvämningsrisk, är gynnsamt för alla parter inom modernt skogsbruk. anser därför att regelverket kring dikesrensningen bör förenklas. Detta bör ges regeringen till känna. Insatser för att öka andelen röjd skog, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 3. har mycket stora arealer skog som är eftersatta och som behöver röjas. röjs mellan 360 000 och skog. När skogen röjs fördelas tillväxten på färre och grövre stammar kan träden bättre stå emot påfrestningar i form av snö och vind. Röjningen gynnar dessutom de trädslag som passar för olika marker och olika skötselinriktningar. Röjningen ger en skog som när den gallras innehåller träd som är grövre, kan avverkas tidigare och därför ger bättre lönsamhet. Skog som inte röjs ger många klena stammar där varje stam kostar lika mycket att avverka som grova stammar, vilket innebär att avverkningskostnaden blir högre, förskjuts framåt i tiden och skogens omloppstid förlängs. En väl utformad rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen skulle öka skogsägarnas incitament att öka röjningsinsatserna. Detta bör ges regeringen till känna. Regelförenkling, punkt 12 (M, C, FP, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2544 av (C) yrkande 12. Genom enklare regelverk och bättre service från myndigheterna kan företagarna fokusera på att driva företag. Förra Alliansregeringen tog beslut om flera förenklingar för skogsföretagen och skogsägarna samt om att genomföra djupare analyser för att eventuellt införa ytterligare förenklingar. Förenklingarna har bl.a. genomförts för att underlätta för försöksverksamhet, för åtgärder för att bevara och utveckla natur- och kulturmiljövärden och för att skapa en ökad flexibilitet och minskad administrativ börda för skogsbruket. Vi måste ha ambitiösa mål när det gäller att förenkla för företag. Därför bör även den nya regeringen ta beslut om att titta vidare på fler förenklingsförslag. Exempel på sådana förslag är att korta den s.k. sexveckorsregeln, dvs. den tid som en markägare måste vänta från det att en avverkningsanmälan har lämnats till tills dess det är tillåtet att påbörja avverkningen. bör ges i uppdrag att analysera och beskriva hur myndighetens arbete skulle behöva organiseras för att möjliggöra med bibehållen kvalitet när det gäller miljöhänsyn, produktion och dialog. Detta bör ges regeringen till känna. Definitionen av skog och skyddad skog, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 8. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) anges att av skogen är avsatt för naturvård. Arealen formellt skyddad skog uppgår till ca produktiv skogsmark, vilket motsvarar av den totala arealen produktiv skogsmark i . Arealen är emellertid ojämnt fördelad över landet – av den produktiva skogsmarken ovanför den fjällnära gränsen är formellt skyddad, medan motsvarande andel nedanför den fjällnära gränsen endast uppgår till . Skogsbrukets frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark uppgår till ytterligare ca . Av dessa har klassat som områden med höga till mycket höga naturvärden. Övriga områden klassas som utvecklingsmark eller områden med annat värde. Tillsammans omfattar det formella skyddet och de frivilliga avsättningarna alltså totalt ca produktiv skogsmark. Om man i stället använder internationell statistik som inkluderar skogsklädda impediment (mark som producerar mindre än en skogskubikmeter virke per hektar och år, dvs. mycket lågproducerande mark) i länders totala skogsmarksareal - är totala skogsareal varav ca 4,9 miljoner är skogsimpediment. Andelen skog undantagen ifrån skogsbruk och därmed avsatt för naturvård blir då i stället av den totala skogsmarken. Med anledning av detta bör den svenska definitionen för skog och skyddad skog utredas och en internationell praxis införas. Detta bör ges regeringen till känna. Sanktioner, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 4. I skogsvårdslagens portalparagraf framgår att produktions- och miljömål ska vara jämställda. I det skogsbruk som bedrivs under devisen ”frihet under ansvar” i är produktionen dock oftast överordnad miljöhänsynen. Skogsvårdslagen är skriven med trakthyggesbruk som norm och med syfte att garantera virkesförsörjningen. När det gäller naturvård saknas i mycket stor utsträckning sanktionsmöjligheter. En undersökning gjord av visar att antalet underkända avverkningar har ökat från –2011. Generell hänsyn tas inte i tillräcklig omfattning, och skogar med höga naturvärden som i stället borde ha skyddats avverkas. Påföljder för dessa överträdelser av skogsvårdslagen uteblir. menar att det ska löna sig att göra rätt och att man inte ska gynnas och slippa ekonomiska påföljder om man missköter sig.