bet · H301UbU2 · 2015-11-27 00:00:00 — I betänkandet behandlar utbildningsutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 15 Studiestöd och tio motioner som har väckts under den allmänna motionstiden /16. Bland motionerna finns alternativa budgetförslag från , . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområdet, som uppgår till totalt , och vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), som innebär förenklade regler om nedsättning av årsbelopp vid återbetalning av studielån. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om förtydligande av jämställdhetsperspektivet i målet för utgiftsområdet. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden och gör ett antal bedömningar. Samtliga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i fem särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål för utgiftsområde 15 Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning m.m. Anslag inom utgiftsområde 15 Anslag inom utgiftsområde 15 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Lagförslag om ändring i studiestödslagen Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (M) Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (SD) Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (C) Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (L) Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (KD) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för utgiftsområde 15 godkänner det mål för utgiftsområde 15 som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 15 punkt 2. Anslag inom utgiftsområde 15 anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 15 punkt 5 och avslår motionerna 2015/16:1346 av (M) yrkande 1, 2015/16:1469 av m.fl. (FP), 2015/16:2238 av m.fl. (SD), 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2737 av m.fl. (M) yrkandena 1–5, 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2773 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2015/16:2877 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3175 av i m.fl. (C) och 2015/16:3231 av m.fl. (FP). antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) med den ändringen att ordet "låntagaren" och bokstaven "s" sammanskrivs. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 15 punkt 1. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017, 2. ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 211 . Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 15 punkterna 3 och 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP)*, (M)*, (S), (S), (M)*, (S), i (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (V), (KD)*, (S) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även tio motioner från den allmänna motionstiden /16 som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 4. En sammanställning av regeringens förslag till anslag och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. Utskottets förslag – som överensstämmer med regeringens förslag – till beslut om anslagsfördelning inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 3. Under ärendets beredning har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd till 21 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I detta ärende ska utbildningsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att inledningsvis behandlas ett förslag om mål för utgiftsområde 15 Studiestöd. Därefter följer en uppföljning av budgetpropositionen i olika avseenden, bl.a. i fråga om regeringens resultatredovisning till . Sedan behandlas utskottets ställningstagande till anslagen, lagförslaget m.m. och motioner inom utgiftsområde 15. Slutligen redovisar utskottet sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag, lagförslag m.m. och avstyrka motioner. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för – studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan – studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn – statens utgifter för räntor för studielån tagna i – inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån som tagits och avsättning för förväntade förluster på utlåning – kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning – bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk – bidrag till vissa studiesociala ändamål – administration av studiestöd – hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Enligt 6 kap. 1 § första stycket budgetlagen (2011:203) får regeringen, för det ändamål och intill det belopp som beslutat för budgetåret, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det budgeten avser. Inom utgiftsområde 15 finns ett förslag om beställningsbemyndigande under anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål under olika anslag. Förslaget innebär således att regeringen ska få göra åtaganden som medför utgifter eller därefter. För varje bemyndigande anges ett högsta belopp samt hur framåt åtagandena får avse. Regeringen föreslår också att ska bemyndiga regeringen att besluta om att ta upp lån i för studielån. I propositionen lämnar regeringen förslag till åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. För anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål föreslår regeringen att den ska bemyndigas att göra beställningar som medför behov av anslag . Regeringen föreslår dessutom att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån. Vidare föreslår regeringen en ändring i studiestödslagen (1999:1395). Förslaget innebär förenklade regler om nedsättning av årsbelopp vid återbetalning av studielån. Regeringen föreslår dessutom en ny målformulering för ett av målen inom studiestödet. Förslaget innebär att jämställdhetsperspektivet ska förtydligas i det rekryterande målet inom studiestödet. Mål för utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet godkänner det mål för utgiftsområde 15 som regeringen föreslår. Förslaget innebär att jämställdhetsperspektivet förtydligas i det rekryterande målet inom studiestödet. Gällande mål för utgiftsområde 15 Målen för utgiftsområdet är att studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödsystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara korrekta, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. Regeringen föreslår att jämställdhetsperspektivet ska förtydligas i det rekryterande målet inom studiestödet. Den nya målformuleringen i denna del föreslås bli att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Som skäl för regeringens förslag anges att jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå varaktiga resultat och skapa förutsättningar för att få ett brett genomslag för de jämställdhetspolitiska målen. Ett omfattande utvecklingsarbete bedrivs inom utifrån en strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering (U2012/1388/JÄM). För att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter har 41 statliga myndigheter fått ett särskilt regeringsuppdrag att arbeta aktivt med jämställdhetsintegrering –2018. För Centrala studienämndens (CSN) del innebär det bl.a. att myndigheten ska redovisa en uppdaterad plan för hur myndigheten avser att fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering –2018. Att tydliggöra jämställdhetsperspektivet i målen för ett utgiftsområde är också enligt regeringen en tydlig signal till berörda myndigheter om att jämställdhetsperspektivet ska beaktas i deras verksamhet. Mot denna bakgrund bör det enligt regeringen förtydligas att det rekryterande målet inom studiestödet ska gälla för både kvinnor och män. I övrigt bör målen för studiestödet, som angetts ovan, gälla såsom . Det har inte väckts några motioner i denna del med anledning av propositionen. Utskottet välkomnar att jämställdhetsperspektivet förtydligas i det rekryterande målet inom studiestödet. Den nya målformuleringen i denna del blir att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningen. Utskottet anser att en ändrad målformulering bl.a. sänder en tydlig signal till berörda myndigheter inklusive CSN om att jämställdhetsperspektivet ska beaktas i deras verksamhet. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om mål för utgiftsområdet. Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning m.m. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Som en del i beredningen av budgetpropositionen följer utskottet upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 15. Uppföljningen genomförs av utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering. Den är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utgångspunkten är budgetpropositionens struktur och utformning. Syftet är att öka läsbarheten och tydliggöra informationen så att utskottet har ett bra underlag inför sitt ställningstagande till budgetförslaget och en god förståelse av utgiftsområdet. Propositionen följs upp i följande avseenden: budgetpropositionens struktur, resultatredovisningens utformning och anslagens ändamål. Budgetpropositionen för utgiftsområde 15 består av regeringens förslag till riksdagsbeslut (en lagändring, ett godkännande, bemyndiganden till regeringen och ramanslagen för budgetåret) i kapitel 1 och lagförslag i kapitel 2. Kapitel 3 består av sju avsnitt. Inledningsvis anges utgiftsområdets omfattning i avsnitt 3.1 (utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier, utgifter för vissa studiesociala insatser och utgifter för hanteringen av studiestöden). Därefter följer en tabell över utgiftsområdets utgiftsutveckling i avsnitt 3.2 (tabell 3.1, s. 14). Mål för utgiftsområdet anges i avsnitt 3.3. Dessa slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Regeringen föreslår nu att jämställdhetsperspektivet i det rekryterande målet inom studiestödet förtydligas så att det framgår att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Därefter följer två fördjupningsrutor med en kort beskrivning av studiestödet respektive lånesystemet. Resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten redovisas i ett eget avsnitt (avsnitt 3.4) som i sin tur är indelat i nio delavsnitt (avsnitt 3.4.1–3.4.9). I respektive delavsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. I avsnitt 3.5 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Politikens inriktning, dvs. reformer och satsningar, beskrivs i avsnitt 3.6. Det rör sig bl.a. om ökade medel för studiestöd till följd av att medel avsätts för fler utbildningsplatser, en lagändring som syftar till att öka återbetalningsgraden hos låntagare bosatta utomlands och ökade medel till () så att myndigheten kan övergå från avgifts- till anslagsfinansiering av sin verksamhet. Budgetförslaget finns i avsnitt 3.7. Inom utgiftsområde 15 finns åtta ramanslag: anslagen 1:1–1:9 (anslaget 1:7 saknas i nummerserien av budgetadministrativa skäl). Anslagen avser utgifter för studiestöd och studiestödsadministration (förvaltningsutgifter för och ) samt utgifter för studiemedelsräntor och avsättning för kreditförluster. I propositionen delas resultatredovisningen in i nio delavsnitt (avsnitt 3.4.1–3.4.9): Unga studerande på gymnasial nivå i , Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i , Studerande på eftergymnasial nivå i , Studerande utomlands, Studerande med barn, Studieekonomi, Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, Låntagare och den totala studieskulden samt Studiestödsadministration. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning). Resultaten presenteras genomgående efter kön. I respektive avsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Samma indikator kan också mäta flera delar av måluppfyllelsen. Enligt regeringen finns det en nära koppling mellan det rekryterande och det utjämnande målet på så sätt att båda målen handlar om att studiestödet ska bidra till att personer som inte annars skulle ha börjat att studera gör det. Det utjämnande målet kan närmare definieras som att studiestödet ska vara selektivt rekryterande, dvs. att det bör vara utformat på ett sådant sätt att det i vissa fall specifikt riktar sig till särskilda grupper. Regeringen menar att det därför är naturligt att en liknande eller i förekommande fall samma indikator används för att mäta olika delar av måluppfyllelsen. () har redovisat sitt uppdrag att utveckla uppföljningen av studiestödsutnyttjandet bland vuxna studerande genom att dels redovisa tidsserier över andelen som studerar med studiemedel, dels utreda hur nyttjandet kan speglas för de studerande som har rätt till studiemedel. I relevanta avsnitt presenterar regeringen nu tidsserier över andelen studerande med studiemedel. I avsnitt 3.5 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats. Av budgetpropositionen framgår att arbetar kontinuerligt med att synliggöra resultat och utveckla resultatanalyserna. Ambitionen är att skapa en tydligare uppföljning och analys av måluppfyllelserna som grund för de politiska prioriteringarna och budgetförslaget (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 12.5 s. 485). Utskottet välkomnar de förändringar av redovisningen som regeringen har gjort med anledning av de iakttagelser som utskottet har fört fram i de fyra senaste budgetbetänkandena och ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för att detta är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Uppföljningen fokuserar på form- och strukturfrågor i syfte att öka läsbarheten och förståelsen av utgiftsområdet. Utskottet anser, liksom tidigare, att den kapitelföljd som används för utgiftsområde 15 (först resultatredovisningen, därefter politikens inriktning och sist budgetförslaget) tydliggör kopplingen mellan resultat och budgetförslag på ett bra sätt. Utskottet ser liksom tidigare positivt på den inledande beskrivningen av utgiftsområdets omfattning, liksom de särskilda fördjupningsrutorna om studiestödet och lånesystemet. Utskottet noterar att den inledande beskrivningen av studiestödsverksamheten, som utskottet också har sett positivt på, har tagits bort. Utskottet kan konstatera att en motsvarande beskrivning fortfarande finns för utgiftsområde 16. Utskottet tar ovan ställning till regeringens förslag att förtydliga jämställdhetsperspektivet i målet för utgiftsområdet (se avsnittet Mål för utgiftsområde 15). I sammanhanget kan utskottet konstatera att resultaten, liksom tidigare, genomgående presenteras med kön som övergripande indelningsgrund. Utskottet välkomnar de nya indikatorer som CSN har utvecklat för att följa upp studiestödsutnyttjandet bland vuxna studerande genom att bl.a. ta fram tidsserier över andelen som studerar med studiemedel. Utskottet kan konstatera att det i resultatredovisningen liksom tidigare finns sådana uppgifter om verksamheternas omfattning och kostnader som inte ligger till grund för en bedömning av måluppfyllelsen, men som enligt utskottet ändå är intressanta och viktiga att ha med för att kunna följa utvecklingen inom utgiftsområdet. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat (10 kap. 3 §). Liksom tidigare anges det i årets budgetproposition på ett tydligt och pedagogiskt sätt vilka indikatorer som har valts ut för att bedöma måluppfyllelsen för studiestödet. För varje indikator anges vilken del av måluppfyllelsen den mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Utskottet menar, liksom tidigare, att kopplingen mellan målen för utgiftsområdet och resultatredovisningen på så vis tydliggörs på ett förtjänstfullt sätt. Utskottet är, liksom tidigare, positivt till den systematiska genomgången av indikatorerna i resultatanalysen och bedömningen av måluppfyllelsen samt att analysen strukturerats efter målen för studiestödet. Som utskottet tidigare framfört vore det önskvärt med en ännu tydligare koppling till politikens inriktning där det är möjligt, så att man kan följa en röd tråd genom budgetpropositionens olika delar. Utskottet har tidigare efterfrågat en utvecklad kommentar i de fall samma indikator mäter flera delar av måluppfyllelsen, t.ex. studiestödets såväl rekryterande som utjämnande effekt (bet. 2013/14:UbU1 s. 12). En sådan kommentar lämnades då och utskottet ser med tillfredsställelse att en sådan kommentar finns med även i årets budgetproposition (prop. 2015/16:1 avsnitt 3.4 Resultatredovisning s. 18). Statsbudgetens anslag utgör viktigaste instrument för att fördela medel till olika ändamål (, SOU 1996:14 s. 134). Enligt regeringsformen får anslag inte användas på annat sätt än vad har bestämt (9 kap. 2 §). Utformningen av anslagens ändamål sågs över genomgående i hela budgetpropositionen i syfte att göra den tydligare och mer enhetlig (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.5 s. 677–678). En ny rubrik – Ändamål – infördes i anslutning till tabellen för anslagsutvecklingen för respektive anslag. Vid behov kunde kompletterande information läggas till som var nödvändig för förståelsen av anslagets ändamål, men som inte var en del av ändamålet. När det gäller anslag som används för förvaltningsutgifter har utskottet tidigare efterfrågat någon form av information om den aktuella myndighetens uppgifter, t.ex. en hänvisning till myndighetens instruktion. En sådan hänvisning lades då till och utskottet ser med tillfredsställelse att denna information finns med även i årets budgetproposition under rubriken direkt efter rubriken ändamål för anslagen för () och (). Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. fick ca 930 000 studerande någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare var nästan 1,5 miljoner personer vid utgången av 2014. Utgifterna på statens budget för verksamheten uppgick till ca . Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade från till . Centrala () verksamhet finansieras i huvudsak via förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Av intäkterna, som totalt uppgick till ca , bestod av anslag (284,) och av avgifter (534,).