bet · H301MJU2 · 2015-12-10 00:00:00 — hade ytterligare utbetalningar gjorts och totalt av gårdsstödet hade betalats ut. har ökat andelen tidigt utbetalda stöd, och 2014 var andelen den högsta . Enligt uppgift från kommer mjölkstödet att betalas ut i två omgångar, nämligen i och , preliminärt /juni. Årets utbetalningar blir något senare än , vilket är en följd av att det är stora förändringar i regelverken och att helt nya it-system har tagits fram. följer den tidsplan som verket har för årets utbetalningar och är inte försenade i förhållande till den. förväntas kunna betalas ut i gårdsstöd, nötkreatursstöd, stöd till unga jordbrukare och förgröningsstöd och ca fr.o.m. och . Gårdsstöd, nötkreatursstöd, stöd till unga jordbrukare och förgröningsstöd kommer att betalas ut två gånger, preliminärt och . Då får av lantbrukarna sina pengar. Många företag som är uttagna för fysiska fältkontroller och som har små eller inga arealavvikelser kan också få utbetalning . Övriga stöd betalas ut . När det gäller nya åtaganden för miljöersättningar för vallodling och för betesmarker och slåtterängar kommer att göra en delutbetalning på av det belopp som lantbrukaren har sökt miljöersättningar för. Utbetalningen är beräknad till totalt nästan . De allra flesta lantbrukare får en delutbetalning, men de lantbrukare som har ansökningar med större avvikelser kommer inte att kunna få en delutbetalning vid det tillfället. Slututbetalningen kan göras . Att delutbetalningen för de nya miljöersättningarna ligger beror på att det svenska landsbygdsprogrammet godkändes sent och att myndigheterna efter godkännandet ska hinna bygga ett nytt it-system för att hantera ansökningar och utbetalningar. När det gäller de nya ersättningarna för ekologisk produktion och omställning till ekologisk produktion planeras en delutbetalning på av det belopp som lantbrukaren har sökt ersättning för tidigt . När det gäller nya åtaganden för miljöersättningar för restaurering av betesmarker och slåtterängar, fäbodar och skötsel av våtmarker och dammar är preliminärt datum för utbetalning . För dessa er-sättningar görs ingen delutbetalning. Landsbygdsministern anförde i en interpellationsdebatt (ip. 2015/15:3, prot. 2014/15:11) om åtgärder för att kunna lyfta fram landsbygden utan ett eget departement bl.a. följande. Genom att sammanföra Landsbygdsdepartementet med skapar vi förutsättningar för en mer kraftfull och sammanhållen politik för landsbygdens utveckling. Många av de frågor och utmaningar som är viktiga för landsbygdens framtid kommer därför att knytas närmare varandra. Växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för hela . Mitt arbete som landsbygdsminister har just börjat. Utmaningarna är stora, men regeringen har också höga ambitioner, och vi kommer att kunna göra skillnad. Det ska vi göra genom en aktiv landsbygdspolitik. Där marknaden inte förmår leverera lösningar ska samhället gå in och skapa förutsättningar för att hela landet ska leva, och vi ska göra det på ett välorganiserat och effektivt sätt. Utlysning av offentligt finansierad forskning Ett krav för att få forskningsmedel är enligt att en ansökan håller hög vetenskaplig kvalitet och att ansökan görs i konkurrens i den öppna utlysningen. När det gäller Formas bedömningar är det, förutom hög vetenskaplig kvalitet, även en bedömning av frågans relevans som avgör vilka forskningsbidrag som beviljas, och någon princip som exkluderar ansökningar med ett visst innehåll finns inte. Utskottet konstaterar med den lämnade redovisningen att den största delen av stöden kommer att betalas ut . Utskottet finner att syftet med motionerna 2015/16:1934 (KD) yrkande 13 och 2015/16:2078 (SD) yrkande 6 om tidpunkt för utbetalning av stöd i allt väsentligt har tillgodosetts. Motionsyrkandena bör lämnas utan vidare åtgärd. Enligt 7 kap. 1 § regeringsformen ska det finnas ett regeringskansli för att bereda regeringsärenden och för att biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet i övrigt. I detta ingår departement för olika verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. Enligt utskottets mening bör inte göra uttalanden om regeringens interna arbetsfördelning. Utskottet avstyrker motion 2015/16:1934 (KD) yrkande 1. Enligt utskottet bör inte något initiativ tas med anledning av motion 2015/16:912 (M). Motionen lämnas utan åtgärd. Utbetalning av direktstöd m.m., punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 6. bör arbeta för tidigarelagda och snabbare utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar. Detta bör ges regeringen till känna. Utbetalning från landsbygdsprogrammet, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 13. En bidragande faktor till många svenska mjölkbönders likviditetskris är de försenade utbetalningarna från landsbygdsprogrammet. Under rådande mjölkkris är det många bönder som inte har ekonomisk kapacitet att ligga ute med pengar . när programmet godkänts av behöver utbetalningarna till lantbrukare som ansökt genomföras skyndsamt. Detta bör ges regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 23. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2608. vill ta vara på hela potential. Vi vill att konkurrenskraften hos landsbygdens företag ska stärkas. Mjölkböndernas svåra situation behöver lösas. På kort sikt bidrar vi med minskade kostnader för jordbruksdiesel, och på vill vi förenkla regler som hämmar mjölkböndernas konkurrenskraft. Rovdjuren blir fler, vilket orsakar ökad risk för att tamdjur dödas. Därför ökar vi anslaget för ersättningar för viltskador. Vi vill se mer viltkött i de offentliga köken. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Den svenska ekonomin är till stor del beroende av landsbygdens produktion – staden och landsbygden behöver varandra. För att den svenska konkurrenskraften ska vara stark måste hela landet leva. Jordbruket, livsmedelsindustrin och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Det är för oss självklart att stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas i hela landet. Vår politiska inriktning för att stärka landsbygden handlar främst om reformer och regelförenklingar, vilket presenteras mer ingående i våra kommittémotioner. Mjölkbönderna har drabbats av låg lönsamhet, med låga världsmarknadspriser på mjölk och med höga produktionskostnader. höjer regeringen skatten på drivmedel. Regeringens ytterligare skatterabatt på diesel som används i jordbruket blir en klen tröst, eftersom den inte tar hänsyn till ökade transportkostnader. Vi avvisar därför regeringens höjning av drivmedelsskatter. För att lätta mjölkböndernas kostnadsbörda gör vi i stället en temporär satsning 2016–2018 och avsätter för att stärka avdraget för diesel som används i jordbruket, vilket motsvarar en nedsättning av dieselskatten från /liter till /liter. Beteskravet anses också av många mjölkbönder vara hämmande och fördyrande. Vi vill se över reglerna i beteskravet för att öka flexibiliteten och ge möjligheter till stärkt produktion, med fortsatt starkt djurskydd. Vi är också beredda att se över andra modeller, bl.a. med ekonomiska incitament, för beteskravets framtida utveckling. För att ska ligga i framkant när det gäller livsmedel och för att svenska företag ska kunna nischa sig på den globala marknaden behövs mer forskning för ännu bättre mat, ökat förädlingsvärde och stärkt konkurrenskraft, från primärproduktion till högförädlade produkter. I slutbetänkande presenteras olika förslag för inriktning i jordbruks- och livsmedelsforskningen, vilka bör tas till vara. Mer behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn behövs. Några av framtidens viktigaste utmaningar berör hälsa och en hållbar livsmedelsproduktion, vilka är områden där ligger i framkant. Det är därför på flera plan viktigt att vi värnar och utvecklar livsmedelsforskningen i . Vi anser att regeringen bör beakta behovet av stärkt forskning inom jordbruks- och livsmedelsproduktionen i den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Tack vare en framgångsrik rovdjurspolitik har våra stora rovdjur gynnsam bevarandestatus. En ökad närvaro av stora rovdjur som varg och björn medför att risken för attacker mot tamboskap blir större. Därför är det viktigt att ändamålsenlig licensjakt och skyddsjakt ska kunna genomföras, liksom att den som förlorar tamdjur kan få skälig ersättning. Vi höjer anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador i linje med förslaget i vårpropositionen om . Viltkött är klimatsmart och helt ekologiskt. En ökad konsumtion av viltkött, bl.a. i de offentliga storköken, kan bidra till minskad klimatpåverkan från köttproduktion, som det kan bidra till att minska viltskador från framför allt vildsvin. Vildsvinsstammen i har vuxit mycket snabbt , vilket har medfört skador i odlingar och trafikolyckor. För att begränsa vildsvinsstammens utbredning och snabba tillväxt behöver jakttrycket ökas och möjligheterna att ta vara på skjutna djur förbättras. Vi vill att gör ett tidsbegränsat pilotprojekt i samråd med , och lämpliga jägarorganisationer för att öka tillgång och efterfrågan på viltkött, däribland vildsvinskött, bl.a. till offentliga upphandlingar. Vi avsätter för detta syfte . För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre än i regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: I budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. förslag till statsbudget och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2015/16:761. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och vi bryter endast i särskilda fall ut utgiftsområden ur denna. Med anledning av detta, samt att våra föreslagna anslag för detta utgiftsområde överstiger den redan fastslagna ramen, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 23. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar anslagsfördelningen enligt utgiftsområdesmotion /16:2354. Dessutom ställer vi oss bakom motion 2015/16:2078 yrkandena 5–7 och 15. är hela parti. Norr och söder, landsbygd och stad, hela landet är viktigt för oss. Många kan eller vill inte bo och verka i våra större städer. En mycket stor del av yta består av landsbygd, ett fantastiskt landskap fyllt av djupa skogar, forsande bäckar, grönskande hagar, böljande åkrar, höga berg och djupa dalar. Att dessa delar av fortsätter att leva står och faller med dem som bor och verkar där. Areella näringar, landsbygd och livsmedel utgör en del av kärnan för vår Sverigevänliga politik. Vad gäller lantbruk och livsmedelsproduktion generellt har den uttalade ambitionen att svensk livsmedelsproduktion ska överleva och utvecklas. Något annat vore, enligt vårt synsätt, orimligt. Som värdeskapande verksamheter genererar lantbruken arbetstillfällen inte bara primärt inom näringen utan även åt transportföretag, underleverantörer och inte minst för den svenska livsmedelsindustrin. Det är också en fråga om att upprätthålla en svensk livsmedelsproduktion och den kunskap och den infrastruktur som den är kringgärdad av. Förhoppningsvis behöver man inte föreställa sig att kommer att hotas av svält, men vi i anser att det är en i grunden sund tanke att vi bevarar kunskapen och traditionen att producera våra egna livsmedel. Det är inte bara en ekonomisk fråga, utan handlar också om vår miljö, vår djurvälfärd, vårt kulturarv och vår kulturgeografi. Skogen är en nationell angelägenhet och vi kan inte nog understryka dess betydelse för t.ex. vårt kulturarv – och vår ekonomi. Enligt forskare på finns en potential för ökat utnyttjande av skogens möjligheter, vilket kan generera tiotusentals nya jobb, exportintäkter och dessutom energi. Då ska vi komma ihåg att det svenska skogsbruket håller världsklass i ett miljöperspektiv. hanterar anslag för stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Medlen går även till att täcka utgifter för biotopskydd, naturvårdsavtal, upprättandet av renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. vill skjuta till ytterligare resurser för att kunna bistå med rådgivning kring natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Bland annat vill vi stödja arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar. Vi vill därför stärka anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med jämfört med regeringens förslag. Missförhållanden i landets djurparker har uppmärksammats . För att säkerställa att man lever upp till fastställda regelverk vill ge i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn. Sammanlagt vill öka anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder med jämfört med regeringens förslag. Fisket är en betydelsefull svensk näring med gamla anor. framhåller fiskets kulturella aspekt liksom dess ekonomiska betydelse. Förutom att fisk är ett bra livsmedel och utgör en viktig komponent i den svenska livsmedelsproduktionen, genererar denna näring arbetstillfällen både till sjöss och på land. Strukturstöd till fisket handlar om att ha medfinansiering till projekt i EU:s regi. öppnar för fler sådana projekt och möjlighet att söka mer medel. För detta ändamål förstärker anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. med utöver den finansiering regeringen föreslår. Vi nås ibland av nya rapporter om livsmedelsbedrägerier, både avseende innehåll, djurslag eller direkt olämpliga tillsatser. Ett lika vanligt som oacceptabelt exempel på fusk är att märka om utländskt kött till svenskt. Många fler exempel finns, både nationellt i och i . Attityderna på kontinenten är ofta annorlunda än i när det gäller t.ex. antibiotikaanvändning, tillväxthormoner, djurtransporter och brutala djurhållningsformer samt slaktmetoder. Konsumenterna måste kunna lita på innehållet i livsmedlen. Därför bör man förstärka och intensifiera arbetet med kontroller. Sammanlagt vill öka anslaget 1:15 med jämfört med regeringens förslag. Satsningen på projektet hade flera positiva aspekter och ledde till fler nystartade livsmedelsförädlingsföretag på landsbygden. Vi i ser positivt på en uppföljande satsning och tillför därför medel för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn och för att främja exporten av svenska livsmedel. Utveckling av livsmedelsförädling är i sig positivt för en levande och livskraftig landsbygd. Sammanlagt vill öka anslaget 1.16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor med jämfört med regeringens förslag. Regeringen tillför till anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder för att användas som stöd till metangasreducering. motsätter sig inte avvägda satsningar på biogas, men vi anser att ett väl utformat investeringsstöd är en bättre form av stödjande åtgärd. Sammanlagt vill minska anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder med jämfört med regeringens förslag. stärker finansieringen för , främst med syfte att stärka forskningen kring skogsnäringen så att både miljö- och produktionsmål kan uppnås. Därför föreslår en förstärkt finansiering för anslaget 1:24 med . föreslår att avsätts på ett nytt anslag, Djurvälfärdsersättning. är det enda landet i EU med lagstadgat beteskrav, vilket innebär att korna måste beta utomhus , beroende på var i gården ligger. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till andra värden som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. Vi anser att det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men det kan också innebära en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och kostnader tillkommer. Vi i vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. För den enskilde näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad och en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Regeringen föreslår i sin budget att höja återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner till per liter. Vi i vill sänka skatten på diesel med per liter för lant- och skogsbruket och ytterligare med per liter för att nå den nivå som råder i , alltså per liter. Svenska bönder konkurrerar helt enkelt på samma marknad som danska bönder och vi anser därför att det är rimligt att skattenivån är densamma. Detta är en relativt billig reform, men som definitivt innebär en lättnad för de enskilda lantbrukarna. I slutändan kommer vi också att tjäna på att fler lantbruk kommer att kunna vara verksamma i . På ett nytt anslag, Höjd återbetalning av drivmedelsskatt jord- och skogsbruk, bör avsättas för detta ändamål. Vi föreslår vidare att avsätts för ett nytt Vattenbruk och fiskodling. Uttaget av fisk till havs är begränsat och måste av lätt insedda skäl regleras. Det finns emellertid en betydande potential att odla fisk i svenska sjöar, också utmed kusterna. Mycket tyder också på att fiskodling har betydligt högre potential än dagens produktion. Initiativ bör ske på kommersiell basis, men staten kan stödja t.ex. utvecklande av fisksorter och på andra sätt stödja branschens utveckling. vill utreda vilka insjöar som kan lämpa sig för fiskodling. Vi vill också utreda hur kostnaderna för näringsidkare i branschen kan sänkas och på så vis bana väg för en varaktig och ekonomiskt bärkraftig industri. Vi vill bl.a. stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering, stöd till forsknings- och avelsprogram och utveckling av vattenbruket. Vidare föreslås ett nytt anslag, Höjd återbetalning av koldioxidskatt för uppvärmning i växthus- och jordbruksnäringen. Vi avsätter för detta ändamål. Medlemskapet i EU 1995 innebar en ny konkurrenssituation för jordbrukssektorn, och skillnader i villkor och regler i olika medlemsländer fick större betydelse. har vi sett höjda skatter på uppvärmningsbränslen och diesel liksom minskade nedsättningsmöjligheter för koldioxid- och energiskatter. Beskattningen av olika produktionsmedel är en faktor som i hög grad påverkar jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. beslutade att sänka skattebefrielsen från till av koldioxidskatten för uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen fr.o.m. . vill i stället förstärka den näringens konkurrenskraft och föreslår därför en återställd högre återbetalning av koldioxidskatten till för uppvärmning i växthus- och jordbruksnäringen. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades, och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där.