bet · H201UFöU5 · 2015-05-11 00:00:00 — Den svenska försvarsmakten ska inte heller delta i eller på annat sätt ingå i en militarisering av EU. 5.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom EU, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår motion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 15. Inom Europeiska unionen pågår en militär upprustning, och bidrar till den. Unionen militariseras, och dess säkerhetsstrategi är inriktad på militära lösningar på kriser i världen. EU siktar på att bli en militär stormakt. Tillsammans med framför allt och Nato är det främst de egna intressena och värderingarna man försvarar. EU satsar hårt på att bygga upp militära strukturer och resurser. Man anammar alltmer doktrin pre-emptive war, föregripande krig, dvs. att man ska vara beredd att ingripa militärt utomlands innan en kris uppstår. EU:s utrikesförvaltning, (), sköter numera unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Unionens utrikes- och säkerhetspolitik ska fortsätta att vara mellanstatlig, men utrikespolitiken ska bli mer samordnad, vilket betyder att medlemsländerna ska ha en enad röst utåt samt ”stärka EU:s inflytande på den internationella scenen”. Målsättningen är att ge medlemsländerna en så enhetlig och likriktad försvars- och utrikespolitik som möjligt. anser att detta är en utveckling som inte ska vara en del av. Vi värnar om en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik. bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. 2014/15:UFöU5 RESERVATIONER 6.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom , punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 16–18 och avslår motion 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del. betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Vi vill, i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten , öka det nordiska samarbetet inom en rad frågor på försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster i att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet, i likhet med vad som länge planerades under det era. Soldaternas offervilja är naturligt störst när det gäller det egna landet, men även beredskapen att offra sig för ett nordiskt broderland är stor. Det nordiska försvarssamarbetet bör därför drivas så långt som möjligt. Av dessa skäl välkomnar vi att de nordiska länderna lanserade samarbetet inom Nordefco 2009. Vi anser dock att det inte har gjorts tillräckligt mycket konkret för att uppnå ett fördjupat försvarssamarbete i linje med de förslag som finns i Stoltenbergrapporten, och vi vill se ökade insatser i det nordiska försvarssamarbetet för att uppnå sådana resultat. och kommer att vara Natoanslutna, och och kommer att vara icke Natoanslutna, och det är viktigt att ett realistiskt uppbyggt nordiskt samarbete på detta område tar hänsyn till dessa förutsättningar. Ett övergripande strukturellt problem för nordiskt samarbete på detta område är att det är splittrat mellan olika avtal och strukturer. Detta är enligt vår mening suboptimalt. För att kunna uppnå ett effektivt och fördjupat nordiskt samarbete bör avtalen samordnas i RESERVATIONER 2014/15:UFöU5 en gemensam struktur. Det nordiska försvarssamarbetet bör formaliseras för att kunna fortsätta att fördjupas. vill att ska verka för ett nära försvarssamarbete mellan och med målsättning att skapa en formell försvarsallians och ett gemensamt planerat försvar. vill vidare se ett tätt samarbete med och om sjö- och luftförsvar. Eftersom och är Natoländer kräver detta godkännande. Av uppgifter att döma är det politiskt möjligt. är mycket intresserat av kostnadsdelningar. Självklart förutsätter detta en rejäl höjning av försvarsanslaget för att ska se nyttan. Gemensam luft- och havslägesbild (även i krig), gemensam isbrytarkapacitet i arktiska förhållanden, gemensamma transportplan (landsdedikerade i krig) och gemensamma satellitsystem är exempel på omedelbara samordningsfördelar. 7.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom , punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del och avslår motionerna 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 16–18. Att samarbeta med andra länder och organisationer är nödvändigt, och ser möjligheter att fördjupa samarbetet med våra nordiska grannländer, däribland , på en rad områden inom försvarspolitiken. En förutsättning för ett fördjupat samarbete med övriga nordiska länder är dock att detta samarbete inte inskränker militära alliansfrihet. Den militära alliansfriheten är en förutsättning för att ska kunna föra en självständig utrikespolitik för fred och nedrustning men bidrar även tydligt till att vi kan värna vårt lands säkerhet. 2014/15:UFöU5 RESERVATIONER 8.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 11–13 samt avslår motionerna 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 10, 2014/15:1245 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1402 av och (M), 2014/15:1600 av (M), 2014/15:1876 av m.fl. (FP), 2014/15:1907 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2014/15:1989 av m.fl. (M), 2014/15:2351 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 6 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 14. förespråkar att avstår från medlemskap i . Vi ifrågasätter inte att Nato gjort bra saker. Nato och rustade till ruinens brant under . Detta faktum och relation till Nato är dock två olika frågor. och var under inte med i Nato men var väl rustade och utgjorde en zon med relativ avspänning. Så kan det fortfararande vara. Det finns flera skäl för att inte ska vara medlem i Nato. Som ett neutralt land mellan och skapar vi avspänning i ett strategiskt geografiskt område, och vi riskerar inte att dras in djupt i konflikter som inte rör oss. Vi kan höja försvarsanslaget och, med eller utan , skapa en egen tröskeleffekt. Nato har också utvecklat ett omfattande samarbete med andra länder i närområdet via Partnerskap för fred (PFF). PFF utvecklas nu så att samarbetet fördjupas med vissa nationer som upplevs ha särskilt bra samarbetspotential. Frågan är nu hur nära relation kan ha med Nato utan att vi delvis börjar räknas in i alliansen. deltagande i PFF, Natos snabbinsatsstyrka (NRF) och värdlandssupport (HNS) markerar som vi ser det en gräns. Dessa tre åtaganden förpliktar inte, det följer inga krav på stöd till andra länder eller på att vi ska vara tvungna att upplåta vårt territorium. Den försvarsallians vi vill bygga är den med . Vi vill inte ingå som fullvärdig medlem i Nato och inte heller ha någon mer djupgående integration i . En försvarsallians med innebär att om någon attackerar så är även i krig, men det innebär också att båda länderna har en högre tröskeleffekt mot krig. PFF ger oss möjligheter att vid internationella konflikter delta tillsammans med Nato. NRF ger oss billig tillgång till bra övningar. HNS ger oss en ytterligare en möjlighet om krig försätter oss i ett ytterst ansträngt läge. 9.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 10 samt avslår motionerna 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2014/15:1245 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1402 av och (M), 2014/15:1600 av (M), 2014/15:1876 av m.fl. (FP), 2014/15:1907 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2014/15:1989 av m.fl. (M), 2014/15:2351 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 6, 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 11–13 samt 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 14. noterar med oro att militära samarbete med Nato bibehålls och fördjupas. Det svenska närmandet till Nato präglas av stegvisa 2014/15:UFöU5 RESERVATIONER glidningar och smygande förändringar utan ordentlig debatt. säger nej till ett svenskt medlemskap i . bör inte bli en del av någon kärnvapenallians. Kärnvapenstrategin är central för Nato och går helt emot vår vilja att ska arbeta för kärnvapennedrustning. Ett svenskt medlemskap skulle försvåra för oss att med trovärdighet föra den utrikespolitik vi själva vill. Kärnan i Nato är artikel 5, som innebär att varje medlemsstat är bunden att bistå en annan medlem vid en militär konflikt. I stället för att sända svenska soldater i EU:s och Natos stridsgrupper vill vi bidra till att öka FN:s möjlighet att agera fredsbevarande. Något av det sista den förra regeringen gjorde innan den avgick var att se till att undertecknade värdlandsavtalet med . Avtalet gör det enklare för Natos snabbinsatsstyrka att öva och använda baser i . Avtalet omfattar inte bara fredstid utan även hjälp vid kris eller krig. kommer att uppfattas i vår omvärld som ett steg på vägen mot fullt Natomedlemskap. Vi motsätter oss att alltmer upplåts som en stor övningsplats åt andra länders militär med stora övningar, inte minst i norra . vill att värdlandsavtalet rivs upp, och vi ser stora behov av att stärka den militära alliansfrihetens trovärdighet. Vårt territorium, vårt luftrum och vårt territorialvatten ska inte upplåtas för framtida Natoledda militärövningar. bör tydligt tacka nej till att delta i EU:s stridsgrupper och Natos snabbinsatsstyrka. 10.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 3 och 2014/15:1876 av m.fl. (FP) samt 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 10, 2014/15:1245 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1402 av och (M), 2014/15:1600 av (M), 2014/15:1907 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2014/15:1989 av m.fl. (M), RESERVATIONER 2014/15:UFöU5 2014/15:2351 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 6, 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 11–13 samt 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 14. Det ryska agerandet i visar hur ensamt ett enskilt land är när en stor granne agerar med vapenmakt. Jämte spörsmålet om hur vi bäst stärker det svenska försvaret måste frågan om Natomedlemskap ställas på sin spets också här i . prioriterar satsningar på försvaret. Men oavsett hur mycket vi satsar på vårt försvar måste vår nationella säkerhet också stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. För ett litet land är samarbete med andra en nödvändighet. Ett Natomedlemskap säkerställer fred och frihet tillsammans med länder som delar våra frihetliga och demokratiska värderingar. Ett medlemskap i skulle även skapa förutsättningar för ett djupt och förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. Som medlemmar skulle vi vara med och fatta beslut, i stället för att som passivt invänta andras ställningstaganden. Att under har utvecklat ett mycket nära samarbete med Nato konstateras i en utredning som tillsattes av alliansregeringen för att se över internationella försvarssamarbeten. Utredaren, , betonar att har ställt upp i alla större FN-mandaterade Nato-operationer. har också i stor utsträckning deltagit i Natoledda övningar i . Samarbetet med Nato, menar han, betyder mycket för Försvarsmaktens operativa förmåga. står utanför Natos kollektiva försvar och medbeslutande. Bertelman drar slutsatsen att ett svenskt medlemskap i bör utredas. Den slutsatsen är både rimlig och riktig. Därför har i de försvarssamtal som förts krävt att regeringen ska utreda ett Natomedlemskap. Men av inriktningspropositionen framgår att regeringen och de tre allianspartierna inte kommit överens om annat än en allmängiltig säkerhetspolitisk utredning om för- och nackdelar med internationella samarbeten i stort. I princip detsamma som Bertelman redan gjort, men med den skillnaden att utredningen inte får utvärdera den militära alliansfriheten. beklagar den kraftlöshet och bristande verklighetsinsikt som präglar uppgörelsens säkerhetspolitiska slutsatser. Det försämrade omvärldsläget hade krävt snabba svar på hur vi bäst förbereder ett svenskt medlemskap. mål är en Natoanslutning före valet . Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. 11.Internationella insatser, punkt 6 (V) av (V). 2014/15:UFöU5 RESERVATIONER Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del och 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 20. värnar FN-systemet och folkrätten samt det generella förbudet mot anfallskrig. Vi anser att vid sidan om deltagande i internationella militära insatser bör inrikta sin internationella säkerhetspolitik på att förebygga kriser och hjälpa människor som drabbats av krig och katastrofer att återuppbygga sina samhällen. Men vi ser det som centralt att har möjlighet att själv avgöra vilka internationella insatser vi vill bidra till och hur vårt bidrag ska se ut. Vi beklagar att deltagande i FN-ledda insatser kraftigt minskat . har fokuserat alltmer på Nato- och EU-ledda insatser och på deltagande i EU:s stridsgrupper. Vi vill att i stället framöver tydligt ska prioritera deltagande i FN-ledda internationella insatser. Vid internationella insatser ser vi arbetet med FN-resolu- tionerna 1325 och 1820 som centralt. 1.Säkerhetspolitisk inriktning, punkt 1 (M, C, FP, KD) (FP), (C), (M), (M), (M), (M) och (KD) anför: Omvärldsläget såväl i närområde som globalt präglas av en stor osäkerhet. Flera samverkande faktorer förstärker den bilden. De slutsatser kring säkerhetsläget som regeringen beskriver i försvarspropositionen är i många delar relevanta. Den stora osäkerheten gör dock att vi måste vara beredda att kunna justera försvars- och säkerhetspolitiken i takt med att omvärlden förändras. Det ryska väpnade angreppet mot visar att tröskel för att använda militärt våld har sänkts och att man inte respekterar självständiga staters gränser. Trots omfattande sanktioner samt fallande priser på rubeln och oljan fortsätter den ryska försvarsreformen med oförminskad styrka. I militärdoktrinen och i den officiella retoriken framhålls de ryska kärnvapnen som ett viktigt instrument, som man säger sig vara beredda att använda även vid mindre kriser. Den ryska ledningen tar steg för steg konkreta beslut och ställningstaganden som gör landet tydligt auktoritärt där det civila samhället och yttrandefriheten angrips; dessutom stryps de medborgerliga fri- och rättigheterna mer och mer. Inrikespolitiskt använder sig den ryska ledningen av den militära makten och de aktioner man genomfört för att stärka sin egen ställning. präglas av ökande militär aktivitet, där incidenter och kränkningar hör till vardagen. Vi ser ett mer aggressivt övningsmönster, främst från sida, där militära flygplan flyger med avstängda transpondrar och utgör en fara för den civila luftfarten. Ryskt flyg har också kränkt andra Östersjöstaters luftrum . Liknande mönster kan även skönjas till havs och på land. Trycket är särskilt hårt mot de baltiska staterna av vilka och har stora ryska minoriteter. Även i andra delar av världen pågår kriser och konflikter som påverkar säkerhet. I och ökar problemen med radikalisering och terror. Flera stater i dessa regioner drabbas med anledning av detta av ett ökande sönderfall. Trycket på i form av flyktingströmmar och terrorhot höjs kontinuerligt. I ökar spänningarna mellan och dess grannar och medför att huvudfokus skiftas från till . Sammantaget innebär detta att vi befinner oss i ett mycket oförutsägbart säkerhetsläge. För detta kommer vi att behöva ta höjd genom ständiga anpassningar av svensk säkerhetspolitik. Nästa försvarsberedning är planerad till 2017. Den blir ett viktigt första steg mot försvarsbeslutet . 2.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: är för ett svenskt Natomedlemskap. Ett medlemskap kräver dock att det finns ett starkt såväl parlamentariskt som folkligt stöd. En svensk medlemsansökan bör också ske i nära dialog och helst tillsammans med . Ett svenskt Natomedlemskap skulle stärka säkerhet i när osäkerheten i vårt närområde ökar. Vi skulle som medlemmar vara en del i Natos kollektiva försvar och vara solidariska med 28 andra Natoländer. skulle även på allvar kunna ha ett effektivt nordiskt samarbete inom ramen för Nato som skulle gälla i alla lägen, inte bara i fredstid. Genom försvarsuppgörelsen mellan , och samt Socialdemokraterna och finns nu ett starkt stöd för att tillföra resurser för att stärka det svenska försvaret. som vi stärker det svenska försvaret måste vi även se över hur genom försvarspolitiska samarbeten kan öka säkerheten. Därför är det bra att försvarsuppgörelsen innehåller en utredning som ska se över för- och nackdelar med försvarspolitiska samarbeten och medlemskap, inklusive Nato. En utredning bidrar till att fördjupa kunskapen om Nato och konsekvenserna av ett medlemskap. Ytterst medverkar vi till en bredare, mer relevant och initierad debatt om Nato. utredning om försvarspolitiska samarbeten pekade på just behovet av en saklig och intressebaserad studie av vad ett svenskt Natomedlemskap skulle innebära för svensk del, detta utifrån Bertelmans slutsatser att dagens försvarspolitiska samarbeten har marginella effekter för säkerhet och att på grund av vårt samarbete med Nato redan identifieras med alliansen – utan att få de fördelar som ett medlemskap skulle ge. har dessutom redan lämnat alliansfriheten för att skapa säkerhet i samverkan med andra. Genom solidaritetsdeklarationen, vilken den nuvarande regeringen bekräftat i regeringsförklaringen, har vi förbundit oss att vid en eventuell kris ingripa om ett annat EU-land eller nordiskt land skulle drabbas. Det innebär att inte kan stå utanför om en större kris eller konflikt skulle uppstå i vårt närområde. För att stärka säkerhet behövs därför ett svenskt Natomedlemskap. Försvarsuppgörelsens utredning om för- och nackdelar med försvarspolitiska samarbeten och medlemskap är en bra startpunkt. Det opinions- och folkbildande arbetet kommer att vara centralt i en process som har sin slutpunkt i ett svenskt beslut om Natomedlemskap. 3.Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato, punkt 5 (C, KD) (C) och (KD) anför: har flera djupa och viktiga säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten. Vi är exempelvis medlemmar i och en del av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. I detta ingår att vi har uttalat en solidaritetsförklaring gentemot de andra medlemmarna i EU. Vi har också ett djupt och utvecklat partnerskap tillsammans med Nato, vilket är en viktig pusselbit i hur vi bygger vår säkerhet och vårt försvar. I likhet med propositionen kan vi konstatera att ingår i en säkerhetspolitisk gemenskap. Vi kan konstatera att inte är ett neutralt land. Detta faktum blir också ett resultat av det vi gör och inte bara av vad vi säger – ett resultat som även bedöms av andra. Detta är något som givetvis spelar en stor roll i hur vi framöver utformar vår säkerhets- och försvarspolitik. Det säkerhetspolitiska läget är mycket komplext. Olika oroshärdar kommer allt närmare. Inte minst spelar utveckling och ageranden stor roll för EU:s, och därmed vårt, säkerhetsläge förändras. Det är för oss självklart att vår säkerhet inte är något som vi ensamma kan stå för, utan vi måste bygga den tillsammans med andra. Ur detta perspektiv finns det dessutom ett stort behov av att diskutera hur vi bygger säkerheten tillsammans med andra. En sådan bedömning kräver ett grundligt och väl genomarbetat faktaunderlag för att kunna överblicka helheten. Vi välkomnar den rapport som ska analysera olika samarbeten respektive medlemskap med andra länder och organisationer som regeringen avser att ta fram – ett underlag som läggs till den värdefulla utredning som gjorts av To- mas Bertelman. För oss är det viktigt att vi för vidare diskussionerna om hur vi tillsammans med andra aktörer kan bygga vår säkerhet. Vi menar att det är en viktig rapport som ska arbetas fram, och vi ser framför allt fram mot analysen kring för- och nackdelar med ett Svenskt medlemskap i . 4.Internationella insatser, punkt 6 (SD) (SD) och (SD) anför: anser att fredsbevarande och fredsskapande insatser kan vara viktiga för att stoppa och förhindra mänskliga katastrofer. Militära aktioner i främmande länder är alltid en svår rättslig fråga. Därtill har ofta parterna i de konflikter vi ska motverka olika verklighets- och historiesyn, vilket ställer krav på grundlig analys innan beslut om insats tas. En förutsättning bör vara att insatserna sker med FN-mandat. De internationella insatserna kan inte tillåtas vara så resurskrävande att de förhindrar eller försvårar återskapandet av ett existensförsvar. Det är därför vår mening att utlandsinsatser bör finansieras med additionella medel. Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2014/15:109 2014/15:3093 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella militära samarbeten. 2014/15:3094 av m.fl. (FP): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att det ökade säkerhetspolitiska hotet från måste få konsekvenser för den svenska försvarsförmågan och för säkerhetspolitiska vägval. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om en svensk anslutning till Nato före valet . 2014/15:3095 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör skriva på en försvarsallians med (avsnitt 2.3). Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:140 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att inte ska inleda några förhandlingar eller vidta andra åtgärder i syfte att ansöka om medlemskap i . 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att ska avstå från att delta i Natoledda internationella insatser som inte bidrar till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att riva upp värdlandsavtalet med , lämna Natos reservstyrka Response Forces Pool och söka andra samarbeten, främst med de nordiska länderna. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att bör lämna Partnership for Peace. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande åtgärder enbart ska ske på FN:s uppdrag. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs