bet · H201TU7 · 2015-03-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas 28 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bl.a. , luftfartens förutsättningar och flygplatsfrågor. Utskottet påpekar att alliansregeringen initierade ett arbete som syftade till att ta fram en strategi för att stärka flygets konkurrenskraft. Vidare uttalar utskottet en oro över att regeringen har aviserat förslag om flygskatter samt uttalat att man vill lägga ned . Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget ska tas fram . Utskottet tillstyrker därmed motioner om detta. Mot förslaget reserverar sig S, MP och V som framhåller att regeringen arbetar för att ta fram en strategi med reviderade riktlinjer. Utskottet framhåller också att är viktig för ett väl fungerande flygsystem och att den innebär en viktig lösning för goda flygförbindelser. Utskottet understryker att inte bara är en fråga för utan en infrastrukturlösning som i allra högsta grad berör hela . Regeringens aviserade avsikt att verka för en nedläggning av är mycket olycklig, enligt utskottet. Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen tydligt ska ta ställning till och agera för att inte ska läggas ned. Detta innebär att utskottet tillstyrker eller delvis tillstyrker motionsförslag i frågan. Mot förslaget reserverar sig S, MP och V som anger att det är lämpligt att invänta den särskilde samordnarens utredning innan något beslut fattas om . Utskottet betonar att vi måste upprätthålla den höga säkerhetsstandard vi har i och framhåller att det därför är viktigt att svenska flygbolag kan verka i även i fortsättningen. Kostnaderna för tillsyn är dock betungande för branschen. Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheterna att förbättra för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn. Därmed tillstyrker utskottet delvis två motionsyrkanden i frågan. Utskottet betonar att transportpolitiken ska präglas av ett trafikslagsövergripande perspektiv med ett stort regionalt och lokalt inflytande över trafikens infrastruktur. Det innebär att alla trafikslag nyttjas på ett effektivt, säkert och miljömässigt hållbart sätt och att luftfarten ingår som en viktig del i detta. Utskottet avstyrker samtliga övriga motioner. I betänkandet finns fyra reservationer (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En strategi för luftfarten Byte av namn på flygplatser Transportstyrelsens avgifter för tillsyn 1.En strategi för luftfarten, punkt 1 (S, MP, V) 2.Avveckling av , punkt 3 (S, MP, V) 3.Transportstyrelsens avgifter för tillsyn, punkt 5 (V) 4.Alkotester för piloter, punkt 6 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En strategi för luftfarten tillkännager för regeringen vad utskottet anfört om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . 2014/15:106 av (M), 2014/15:1463 av och (M) och 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 1 (S, MP, V) 2014/15:200 av (FP), 2014/15:371 av och (M), 2014/15:1596 av och (M), 2014/15:1934 av och (S) och 2014/15:2629 av Finn m.fl. (M) yrkande 1. tillkännager för regeringen vad utskottet anfört om att regeringen tydligt ska ta ställning och agera för att inte bör läggas ned. 2014/15:185 av m.fl. (M) yrkande 2, 2014/15:1461 av (M), 2014/15:1765 av (M), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 4, 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12, 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2014/15:2424 av och (KD), 2014/15:185 av m.fl. (M) yrkande 1, 2014/15:972 av (M) yrkande 3, 2014/15:2014 av (M) och 2014/15:2248 av (M) samt 2014/15:348 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4. Reservation 2 (S, MP, V) Byte av namn på flygplatser 2014/15:787 av m.fl. (FP), 2014/15:1387 av och (KD) och 2014/15:1877 av (FP). Transportstyrelsens avgifter för tillsyn tillkännager för regeringen vad utskottet anfört om att se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn. Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:840 av (M) och 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 3 (V) 2014/15:2399 av (KD). Reservation 4 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 28 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bl.a. , luftfartens förutsättningar och flygplatsfrågor. Under beredningen av ärendet har utskottet vid sammanträden informerats av Swedavia, Svenska flygbranschen, SAS och samordningsmannen . Utskottet har under förra , med hjälp av forsknings- och utvärderingssekretariatet, låtit ta fram en studie om framtidens flyg, avgränsad till civilt flyg (2013/14:RFR16). Av rapporten framgår att det finns tekniska och operativa lösningar för ett framtida hållbart flyg. Det pågår effektiviseringar såväl inom ramen för etablerade tekniker och metoder som med hjälp av mer radikala lösningar. Rapporten visar att tekniska och flygoperativa åtgärder kan komplettera varandra. I rapporten framförs att hindren för att införa ny teknik är stora och att det tar tid att utveckla ny flygteknik. Höga säkerhetskrav gör att ny teknik måste prövas innan den kan certifieras. Flygplan, motorer och bränsle har utvecklats tillsammans och är beroende av varandra. Flygmarknaden är till sin natur en global marknad, och alla flygplan ska i princip kunna tanka och landa överallt, vilket skapar långa omställningstider. Stora investeringskostnader och hård konkurrens leder dessutom till en försiktighet hos aktörer som investerar i ny flygteknik. De praktiska och ekonomiska hindren är alltså omfattande och gör att många tror på förbättringar inom ramen för etablerad teknik snarare än en mer språngartad utveckling. Det finns bättre möjligheter att åstadkomma mer omfattande miljöförbättringar genom teknisk utveckling av flygplan och motorer än genom flygoperativa åtgärder. Det innebär dock inte att man ska avstå från att genomföra effektiviseringar inom det flygoperativa området. I rapporten framförs även att internationellt samarbete och långsiktighet är den bästa grunden för ett hållbart framtida flyg. Snabba förändringar bedöms vara ovälkomna i en sektor som redan karakteriseras av stor osäkerhet. Nationella regler bedöms inte ha någon mer betydande inverkan på det globala flyget. Nedan anges de mest centrala statliga aktörerna på luftfartsområdet. Inom luftfartsområdet arbetar Transportstyrelsen med tillsyn, tillstånd och registerhållning, precis som för övriga trafikslag. Det innebär att myndigheten • utfärdar tillstånd för flygbolag, piloter, utbildningsorganisationer, underhållsorganisationer, flygtrafiktjänster, flygplatser m.m. • utövar tillsyn över tillståndshavare • ansvarar för och förvaltar luftfartygsregistret och inskrivningsregistret. Transportstyrelsen arbetar också med regelgivning och regelutveckling inom luftfarten. I Transportstyrelsen föreskriftsserie (TSFS) finns föreskrifter som reglerar luftfarten i . Mycket av regelverket inom luftfarten är dock internationellt. Transportstyrelsen bistår regeringen med arbetet inom Internationella luftfartsorganisationen (), (ECAC), Europeiska organisationen för luftfartssäkerhet (Eurocontrol) och EU. Transportstyrelsen är av regeringen utpekad myndighet för en mängd EU-rättsakter och fullgör de åtaganden som dessa rättsakter lägger på medlemsländerna. Vidare utfärdar Transportstyrelsen tillstånd för att flyga (tekniska flygningar utan passagerare) och trafiktillstånd för flygföretag från länder utanför EES där inte EU har slutit avtal med landet. Transportstyrelsen hanterar också t.ex. • händelserapporteringen inom luftfarten som syftar till att förbättra luftfartssäkerheten • lagstiftning och ärenden om luftfartsskydd inklusive förvaltningen av finansieringen av säkerhetskontroller av passagerare • tvister om flygplatsavgifter och andra ärenden inom ekonomisk reglering. ansvarar för den långsiktiga planeringen av transportsystemet i vilken ingår luftfarten. Ansvaret gäller såväl nationell nivå som delaktighet på läns- och nivå. ansvarar för driftbidrag till icke statliga flygplatser. Vidare upphandlar flygtrafik vid vissa flygplatser och är också ansvarig myndighet för att peka ut riksintressen, t.ex. flygplatser. är ett affärsverk som driver flygtrafiktjänst för civila och militära kunder vid 25 torn och två kontrollcentraler i . föreslog utskottet en lagändring med innebörden att rätten att ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen, eller att ge någon annan ett sådant uppdrag, inte ska gälla flygplatser som ägs eller drivs av staten eller av bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. antog förslaget och lagen trädde i kraft . I och med detta blev ensam leverantör av flygtrafikledningstjänst till bl.a. Swedavias flygplatser. arbetar tillsammans med för att ta fram tekniska lösningar för fjärrstyrda torn. Fjärrstyrda torn innebär att ett flygledartorn manövreras från en annan plats, oavsett avstånd. Systemet använder ett antal kameror, ljud och andra sensorer för att ge en kontinuerlig, heltäckande bild av en flygplats. beslutade Transportstyrelsen att ge LFV tillstånd att fjärrstyra flygtrafiken på Airport från Airport. Swedavia äger, driver och utvecklar tio flygplatser i hela och är helägt av svenska staten. Affären bedrivs i en flygplatsverksamhet och en fastighetsverksamhet. Swedavias flygplatser sammanfaller med det nationella basutbudet av flygplatser. Det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), syftar till att öka effektiviteten i flyglednings- och flygtrafiktjänsten genom att minska splittringen i det europeiska luftrummet. Arbetet inleddes med att kommissionen lämnade ett förslag till en förordning om ramen för skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum. Rådet och parlamentet godkände förslaget . Därefter trädde ett andra paket med SES-regler i kraft (SES II) och lämnade kommissionen ett tredje paket med förslag (SES II+) till och rådet i avsikt att påskynda genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet för att hjälpa användarna av luftrummet i en besvärlig global konkurrensutsatt miljö och främja ekonomisk utveckling. EU:s flygsäkerhetsmyndighet, , inrättades 2002 och hade inledningsvis uppdrag som rörde regelutveckling samt typ- och miljöcertifiering av luftfartyg. utvidgades Easas uppdrag till att även omfatta regelutveckling m.m. för pilotcertifikat, all slags flygverksamhet och säkerhet hos operatörer från länder utanför EU. har uppdraget ytterligare utökats med bl.a. regelutveckling för flygtrafiktjänst och flygplatser. är baserad i och har bland annat avdelningar för regelutveckling, certifiering, standardisering och godkännanden. Förutom de 28 EU-medlemsstaterna är även , , och medlemmar i . Internationella civila luftfartsorganisationen () är ett specialprogram inom FN som har till uppgift att underlätta flygning mellan världens länder och bidra till ökad flygsäkerhet. inrättades genom Chicagokonventionen, som kom till vid ett möte i . hade tagit initiativ till detta möte och bjudit in ett antal stater, samtliga antingen allierade eller neutrala under , för att dra fram riktlinjerna för den framtida civila luftfarten. Konventionen undertecknades initialt av 52 stater som därmed blev medlemmar i . deltog i mötet och ratificerade konventionen 1946. Chicagokonventionen är skriven med utgångspunkten från att staterna samarbetar för att uppnå en säker och välordnad utveckling av den civila luftfarten. Chicagokonventionen innehåller sammanlagt 96 artiklar som reglerar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter, regler för införande av internationella standardbestämmelser och rekommendationer av teknisk och flygoperativ natur, riktlinjer för lättnader i tull- och passfrågor samt luftfartspolitiska frågor. Redan i första artikeln fastslås att varje stat har absolut suveränitet över sitt eget luftrum. För reguljärtrafik krävs enligt konventionen ett särskilt tillstånd eller annat bemyndigande av den främmande stat som är berörd av trafiken. Enligt Chicagokonventionen fastställer normer och rekommendationer som vägleder medlemsstaterna vid utformningen av författningar. Syftet är att säkerställa en nödvändig likformighet mellan nationella bestämmelser och internationella normer. utfärdar sådana normer och rekommendationer som bilagor till Chicagokonventionen. Chicagokonventionen har 191 medlemmar. Huvudkontoret ligger i och det finns dessutom sju regionala kontor, av vilka Europaregionens kontor ligger i . Ända sedan bildades har lyckats få representanter invalda i och i ANC (). Den gemensamma delegationen, Nordicao (the Nordic Delegation to ), består av representanten i rådet, en ställföreträdare för denna, kommissionären i ANC och en administrativ handläggare. De tre förstnämnda kommer alltid från tre olika nordiska stater. Byte sker enligt ett fastställt roterande schema. Nordicao har ett nära samarbete med de nordiska luftfartsmyndigheterna. ECAC (Europeiska civila luftfartskonferensen) grundades av de europeiska länderna på initiativ av och med aktivt stöd från . De europeiska stater som är medlemmar i kan ansöka om medlemskap i som har 44 medlemmar. representeras i ECAC huvudsakligen av Transportstyrelsen. ECAC är ett samrådsorgan för europeiska luftfartsmyndigheter och har som målsättning att gynna utvecklingen av ett säkert, effektivt och uthålligt europeiskt flygtransportsystem. ECAC utfärdar resolutioner och rekommendationer. Dessa är inte rättsligt bindande för medlemsstaterna utan måste införlivas i den nationella rättsordningen. som det kommersiella jetflyget kom i gång skapades Eurocontrol. Organisationen bildades för att effektivisera den europeiska flygtrafikledningen med bibehållen flygsäkerhet. Målet var att få en organisation som skulle ansvara för flygtrafikledningen inom det övre luftrummet i . Eurocontrol är en mellanstatlig civil-militär organisation med 38 medlemsstater. Transportstyrelsen representerar i enlighet med regeringens instruktion. Den ökande flygtrafiken, som enligt prognoser förväntas fördubblas till 2020, ställer krav på en ökning av kapaciteten inom flygledningstjänsten och på flygplatserna. Arbetet inriktas på arbetsprogrammet för nya flygledningssystem (Sesar), som grundandes av Eurocontrol tillsammans med europeiska kommissionen. Målet med Sesar är att säkerställa flygsäkerheten och kapaciteten för de kommande 30 åren, göra luftfarten mer miljövänlig och minska kostnaderna för flygtrafikledning. En strategi för luftfarten Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . bifaller därmed helt eller delvis motionsförslag om detta. Enligt utskottet är ett väl fungerande inrikes- och utrikesflyg nödvändigt för . Utskottet uttalar en oro över regeringens uttalanden om att lägga ned och över regeringens aviserade förslag om att införa en flygskatt. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion 2014/15:106 framhåller (M) att flyget är ett viktigt transportslag för ett avlångt och handelsberoende land i utkant. Goda flygförbindelser till rimliga kostnader för passagerarna är en förutsättning för fler jobb och ökad tillväxt och spelar dessutom roll för turistnäringen. Motionären påpekar att flyget har stor betydelse för svenskars möjlighet att resa utomlands. Därför yrkas i motionen att ska ta fram en luftfartsstrategi för att främja en positiv utveckling inom flygområdet. I motion 2014/15:1463 yrkar och (båda M) att regeringen ska fortsätta det arbete för en samlad nationell flygpolitik som alliansregeringen påbörjade. De påpekar att de regionala flygplatserna ofta ägs av kommuner och landsting trots att de är av betydande nationellt intresse. Motionärerna nämner omfattande skogsbränder och översvämningar som exempel då tillgången till regionala flygplatser är avgörande och betonar att regionala flygplatser även är en nödvändighet för ambulanstransporter och organdonationer. De ekonomiska underskotten gör det svårt för kommunerna att fortsätta att driva flygplatser. Enligt motionärerna har flygets utsläpp minskat kraftigt trots att flygandet ökat. m.fl. (M) framhåller i motion 2014/15:2318 att alliansregeringen initierade ett arbete med att ta fram en flygstrategi – en sammanhållen och långsiktig strategi för inrikes och utrikes flyg. Syftet med strategin var att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Strategin togs fram i samarbete med flygbranschens operatörer. Motionärerna anser att framtagandet av en flygstrategi bör fortsätta under dessa former. I yrkande 16 framförs därför att en sammanhållen och långsiktig flygstrategi bör utformas i samråd med flygbranschen för att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt. Flyget spelar en viktig roll för . De stora avstånden i vårt land gör att ett fungerande inrikesflyg är nödvändigt. avlägsna placering gör även att ett väl utbyggt flygnät till resten av världen är en förutsättning för såväl näringslivets tillväxt som privatpersoners möjlighet att resa. Det är viktigt att människor inom både näringslivet och den offentliga förvaltningen lätt kan ta sig till eller ut i världen. Försvarsmaktens beredskap, sjuktransporter och insatser vid naturkatastrofer är också beroende av ett fungerande flyg och lättillgängliga flygplatser. En väl fungerande flygplatsinfrastruktur har stor betydelse för besöksnäringen och möjligheterna att ta emot ökad turism från den övriga världen. Alliansregeringen initierade ett välkommet arbete som syftade till att ta fram en strategi för att stärka flygets konkurrenskraft. med flygbranschen ägde rum där en mängd olika inspel gavs inför framtagande av en projektplan för det fortsatta arbetet. Utskottet noterar även att den nuvarande infrastrukturministern har aviserat att regeringens ambition är att en flygstrategi ska tas fram och att denna ska beslutas . Utskottet ser detta som positivt. Regeringen har emellertid inte närmare förklarat på vilket sätt strategin ska stärka den svenska flygnäringen. oroas utskottet av tydliga signaler från regeringen som kommer att få synnerligen negativa konsekvenser för svensk flygnäring, tillgänglighet och tillväxt. Regeringen har aviserat förslag om flygskatter samt uttalat att man vill lägga ned . Enligt utskottets mening riskerar dessa förslag att leda till en försämrad tillgänglighet, främst i fråga om flygresor till och från de regionala flygplatserna. I längden leder förslagen också till en försämrad tillväxt, framför allt inom flygbranschen men även inom samtliga branscher som är beroende av goda kommunikationer inom landet och ut i världen. Enligt utskottets mening bör bevaras och utvecklas. Vidare är det synnerligen angeläget att en flygskatt inte genomförs. Utskottet anser att en flygstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . behöver en politiskt beslutad luftfartsstrategi som ger långsiktiga förutsättningar för att flygnäringen ska kunna utvecklas inom och utom landets gränser. Strategin bör innehålla en spelplan för långsiktiga förutsättningar för branschen och det bör i ett globalt perspektiv analyseras vilka förslag som kan stärka respektive skada flygnäringen. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att flygbranschen själv, genom sin intresseorganisation , har tagit fram en agenda för svensk luftfart Så lyfter vi – en framtidsagenda för flyget. Agendan innehåller avgörande utmaningar som flygnäringen står inför på kortare och . Enligt branschen tar man ansvar för sin egen utveckling och för hållbarhetsfrågorna, men många frågor som handlar om konkurrenskraft, nationella lagar, regler och skatter konstateras ligga utanför branschens ansvarsområde. Det viktigaste målet för agendaprocessen är att ska ha en politiskt beslutad luftfartsstrategi som ger långsiktiga förutsättningar för att flygnäringen ska kunna utvecklas inom och utom landets gränser. Därför föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Detta innebär att utskottet tillstyrker motionerna 2014/15:106 av (M), 2014/15:1463 av och (båda M) och 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag rörande flygplatsfrågor och övrig infrastruktur. Utskottet påpekar att de regionala flygplatserna spelar en betydelsefull roll i det svenska transportsystemet. framhåller utskottet att transportpolitiken ska präglas av ett trafikslagsövergripande perspektiv med ett stort regionalt och lokalt inflytande över trafikens infrastruktur. Icke statliga flygplatser med upphandlad flygtrafik kan ansöka om ett årligt statligt driftbidrag för att täcka delar av underskott i flygplatsens drift. Syftet med driftbidraget är att bidra till att säkerställa en interregional flygtrafikförsörjning i hela landet. Driftbidraget beräknas enligt en fördelningsmodell som bygger på ett antal kostnads- och intäktsfaktorer som tilldelas schablonvärden för att avspegla flygplatsernas verkliga kostnader och intäkter. Bidraget kan aldrig bli högre än det verkliga underskottet. Tanken är att modellen ska vara transparent och enkel i sin utformning och ge incitament till en effektivisering av flygplatsdriften. Enligt hushållningsförordning (1998:896) finns det tolv myndigheter som har till uppgift att peka ut och definiera riksintressen. Av dessa är respektive ansvariga inom sina verksamhetsområden för anläggningar för kommunikationer. ska efter samråd med , , kommuner och andra berörda aktörer lämna uppgifter i skriftlig form till om områden som myndigheten bedömer vara av riksintresse enligt (1998:808 3 kap. 8§). Riksintresseutpekanden enligt tredje kapitel kan gälla både bevarande och exploatering. Enligt Riksintressen för trafikslagens anläggningar (TRV 2010/13990) ska flygplatser som uppfyller en eller flera av följande förutsättningar pekas ut som riksintresse för kommunikation: • Flygplatser som betjänar befolkningscentra där flygplatskapaciteten kan äventyras (, och ). • Flygplatser som har internationell reguljär trafik. • Flygplatser som har fundamental nationell och/eller regional betydelse. Vid utvärderingen av en flygplats tittar man bl.a. på följande: befolkningskoncentrationer och resvanor, fysiska och marknadsmässiga möjligheter att ansluta flygplatsen till spårtrafik, potentialen i en befintlig rullbana samt potentialen i att markanvändningen kring flygplatsen har anpassats till tidigare flygverksamhet. Precisering av riksintressen för luftfart görs av och är helt frikopplad från alla typer av miljöprövningar. En flygplats anses vara en miljöfarlig verksamhet och verksamheten måste därför ansöka om miljötillstånd enligt . Utpekande av riksintresse för kommunikationer handlar om att skapa förutsättningar för tillgänglighet. Systemet innebär att det inte enbart lämnas åt marknaden eller den enskilda kommunen att avgöra medborgarnas grad av tillgänglighet till infrastruktur som möjliggör resor över längre avstånd. Utöver flygplatserna i basutbudet har identifierat ytterligare 21 flygplatser som bör skyddas för att kunna möta kapacitetsbehovet och . Tillsammans utgör dessa landets riksintresseflygplatser. Följande flygplatser är utpekade som riksintresse: I motion 2014/15:200 framhåller (FP) att utpekats som riksintresse av . Enligt motionären kan utgöra ett alternativ till och . Motionären påpekar att det innebär en betydande kostnad att driva en flygplats och yrkar att verksamheten vid ska upprätthållas även . I motion 2014/15:371 anger och (båda M) att svenska regioner arbetar med destinationsutveckling för att utveckla som ett attraktivt besöksland.