bet · H301JuU10 · 2015-12-18 00:00:00 — betänkande 2015/16:JuU10 Utskottet föreslår att antar regeringens förslag rörande inrättande av patent- och marknadsdomstolar. Ändringarna innebär att domstolsprövningen av immaterialrättsliga-, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga frågor ska samlas i två särskilda domstolar: i första instans Patent- och och i andra instans Patent- och marknadsöverdomstolen. Ändringarna innefattar också bestämmelser om hur mål och ärenden ska handläggas i domstolarna och om domstolarnas sammansättning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2015/16:57 Patent- och marknadsdomstol. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Patent- och marknadsdomstol....................................................................... Förteckning över behandlade förslag............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1.lag om patent- och marknadsdomstolar, 2.lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar, 3.lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, 4.lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m., 5.lag om ändring i patentlagen (1967:837), 6.lag om upphävande av lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m., 7.lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485), 8.lag om ändring i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar, 9.lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 10.lag om ändring i firmalagen (1974:156), 11.lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157), 12.lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 13.lag om upphävande av lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten, 14.lag om ändring i lagen (1978:152) om svensk domstols behörighet i vissa mål på patenträttens område m.m., 15.lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader, 16.lag om ändring i namnlagen (1982:670), 17.lag om ändring i lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsid- 18.lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), 19.lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 20.lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, 21.lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m., 22.lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter, 23.lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220), 24.lag om ändring i lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, 25.lag om ändring i lagen (1994:1927) om europeiska ekonomiska intressegrupperingar, 26.lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 27.lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619), 28.lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 29. lag om ändring i lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska kon- sumentmyndigheter och konsumentorganisationer, 30. lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag, 31. lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104), 32. lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551), 33. lag om ändring i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbin- 34. lag om ändring i lagen (2006:484) om franchisegivares informations- 35. lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ, 36. lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486), 37. lag om ändring i konkurrenslagen (2008:579), 38. lag om ändring i lagen (2010:510) om lufttransporter, 39. lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden, 40. lag om ändring i lagen (2010:1390) om utnämning av domare, 41. lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877), 42. lag om ändring i lagen (2014:434) om ändring i patentlagen (1967:837), 43. lag om ändring i lagen (2014:836) om näringsförbud, 44. lag om ändring i lagen (2014:1344) med kompletterande bestämmelser till EU:s tåg-, fartygs- och busspassagerarförordningar. Därmed bifaller proposition 2015/16:57 punkterna 1-44. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), Hammarbergh (M), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), Marttinen (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2015/16:57 Patent- och marknadsdomstol. Inga motioner har väckts med anledning av förslaget. Utskottet redovisar i bilaga 1 regeringens förslag till riksdagsbeslut. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Regeringen har begärt Lagrådets yttrande och i huvudsak följd Lagrådets synpunkter. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Immaterialrätten är en del av civilrätten och handlar om det rättsliga skyddet för intellektuella presentationer och kännetecken. Rättsområdet innefattar dels upphovsrätten och de närstående rättigheterna, t.ex. skydd för litterära och konstnärliga verk, dels det industriella rättsskyddet, t.ex. skyddet för mönster, uppfinningar samt varu- och näringskännetecken. Immaterialrätten syftar bl.a. till att främja skapande, innovation och teknikspridning. Det immaterialrättsliga skyddet uppkommer på olika sätt, beroende på rättigheternas slag. På upphovsrättens område uppstår det formlöst. Det industriella rättsskyddet kräver ofta registrering. Skydd för varu- och näringskännetecken kräver registrering eller inarbetning. Rättsområdet har en stark internationell prägel. Såväl som EU är parter till en rad konventioner på området. Det finns också omfattande EU- regleringar på området. Marknadsföringsrätten syftar till att främja konsumenternas och näringslivets intressen i samband med marknadsföring av produkter samt att motverka en marknadsföring som är otillbörlig mot konsumenter och näringsidkare. Konkurrensrätten syftar till att undanröja hinder för en effektiv konkurrens i näringslivet och därigenom skapa en sund marknad. Inom EU är reglerna dessutom avsedda att bidra till att skapa en gemensam marknad. Regeringen framhåller i propositionen vikten av skydda immateriella rättigheter och av att undanröja hindren för en effektiv konkurrens. Av stor betydelse i sammanhanget är moderna och tydliga regelverk samt en ändamålsenlig domstolsprövning med enhetlig prejudikatbildning. Enligt regeringen är det ineffektivt att inte handlägga de aktuella målen och ärendena gemensamt. Därför görs bedömningen att domstolsprövningen av de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena bör vara enhetlig och koncentrerad. Detta kommer att leda till en snabbare och bättre handläggning, ett bättre utnyttjande av kompetens och minskad undersysselsättning. Regeringen föreslår att samtliga immaterialrättsliga mål och ärenden som förnärvarande handläggs i allmän domstol och Patentbesvärsrätten samt mål om vägrad firmaregistrering som handläggs i allmän förvaltningsdomstol ska samlas. Vidare föreslås att marknadsföringsrättsliga mål och ärenden ska samlas med de immaterialrättsliga målen. Även när det gäller konkurrensrättsliga mål och ärenden föreslår regeringen att dessa omfattas av samlingen men att talan om skadestånd även ska kunna prövas av allmän domstol enligt vanliga forumregler. Regeringen framhåller att det finns flera beröringspunkter mellan de immaterialrättsliga och konkurrensrättsliga målen. Regeringen bedömer att mål om namn och utgivningsbevis för periodiska tidskrifter inte har ett tydligt samband med de mål och ärenden som föreslås samlas och att de därför inte bör omfattas av den föreslagna reformen. Inte heller mål om statsstöd bör omfattas av reformen. Regeringen bedömer vidare att mål om statsstöd och enligt lagen om offentlig upphandling inte heller bör omfattas av reformen trots att dessa mål har konkurrensrättsliga inslag. I propositionen resonerar regeringen kring vilken domstol som framstår som bäst lämpad att pröva målen och drar slutsatsen att övervägande skäl talar för prövning inom ramen för de allmänna domstolarna. Detta innebär ökad flexibilitet och minskad sårbarhet samt ett mer rationellt utnyttjande av resurserna. Det är också angeläget att prövningen koncentreras till en domstol i varje instans. Regeringen anger också att domstolarna bör vara särskilda domstolar. Särskilda domstolar är specialiserade på en eller flera måltyper, har exklusiv behörighet att pröva dessa samt har särskilda namn. Dessutom kan ledamöter med särskilda kunskaper vara anställda i domstolen som t.ex. tekniska råd. Som namn föreslås Patent- och samt Patent- och marknadsöverdomstolen. Regeringen föreslår att och ska utgöra de föreslagna domstolarna och betonar behovet av goda nationella och internationella kommunikationer. Vidare påpekas att redan handlägger många av de aktuella målen och ärendena. I propositionen framhålls att de domare som handlägger målen kontinuerligt bör ägna sig främst åt detta, och målen bör alltså läggas på en särskild avdelning. Även om det inte bör vara vattentäta skott mellan den avdelningen och övriga domstolen ska Patent- och mål inte kunna prioriteras ned till förmån för andra mål på domstolen. Detta uppnås lättast genom att de domare som ska handlägga Patent- och mål utses I likhet med den principiella inställningen när det gäller instansordningen ska tyngdpunkten ligga i första instans, och därför är det viktigt med en resursstark och kompetent tingsrätt. Regeringen föreslår att Patent- och marknadsöverdomstolens avgöranden som huvudregel inte ska kunna överklagas men att det ska finnas en s.k. ventil som möjliggör för domstolen att tillåta överklaganden om de rör frågor av in- tresse från prejudikatsynpunkt. Brottmål ska kunna överklagas till Högsta domstolen enligt reglerna i . Regeringen framhåller att en för- kortad instansordning inte får införas på bekostnad av en fungerande prejudi- katbildning men framhåller intresset av skyndsamhet. förbud med ventil är enligt regeringen ett beprövat och lämpligt sätt att balan- sera dessa båda intressen. När det gäller företagskoncentrationer pekar rege- ringen särskilt på att det i dessa mål finns ett stort behov av att skyndsamt få ett slutligt avgörande och regeringen anser därför att ett fullföljdsförbud inte bör kombineras med en ventil i dessa fall. Regeringen föreslår att Patent- och ska vara exklusivt be- hörig att pröva immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrens- rättsliga mål enligt de materiella lagar som räknas upp i den nya lagen men att arbetstvister ska vara undantagna. Några andra tvister faller också utanför, t.ex. mål om bättre rätt eller tvistig överlåtelse. Regeringen vill också ge Patent- och möjlighet att, om det är lämpligt, pröva även andra tvistemål i samband med mål där domstolen har exklusiv behörighet. Målen ska i så fall handläggas gemensamt. ha ett stort processuellt värde att sammanhängande frågor kan prövas i ett sam- manhang, och dessutom medför det ofta besparingar såväl för parterna som Eftersom Patent- och enligt förslaget ska vara exklusiv domstol för de immaterialrättsliga brotten uppkommer frågan hur blandade åtal ska hanteras, dvs. när någon åtalas även för andra brott, där det möjligen även finns andra medåtalade. Regeringen anser att Patent- och marknadsdom- stolen bör ha möjlighet att pröva mål med blandade åtal, även där någon av de tilltalade inte är åtalad för något brott där domstolen har exklusiv behörighet. Däremot bör det inte ges möjlighet att pröva blandade åtal i de patent- och växtförädlarrättsliga brottmålen eftersom det där föreslås särskilda samman- Vidare anser regeringen att domstolen bör ha möjlighet att pröva frågor om förverkande och företagsbot som riktas mot någon annan än Ändringar till följd av förslagen Eftersom samtliga mål som prövas i Patentbesvärsrätten och i kommer att prövas i annan domstol föreslår regeringen att dessa båda domstolar ska avvecklas och att lagarna om dessa ska upphävas. Handläggningen i patent- och marknadsdomstolarna Regeringen föreslår att regler om tvistemål och brottmål ska tillämpas vid handläggning av mål och att ärendelagen ska tillämpas vid handläggning av ärenden som inleds med ansökan. Dock påpekas i propositionen att det i likhet med tidigare finns behov av särbestämmelser och att det bör anges i den nya lagen om patent- och marknadsdomstolar. Exempel på särbestämmelser är möjligheten att hålla huvudförhandlingar om försvarsuppfinningar inom stängda dörrar. Regeringen anser att vissa särbestämmelser bör tas bort, t.ex. den nu rådande regeln om förlängd tid för överklagande av Pa- tentbesvärsrättens beslut. När det gäller partsförhållanden uppger regeringen att ärendelagens bestämmelser om beslutsmyndighet som part inte bör tillämpas mot ett meddelat patent eller mot registrering av ett mönster, en växtförädlarrätt eller ett varumärke. Tvåpartsprocesser är huvudregeln i domstolarna. Detta leder till bättre utredning, tydligare prejudikatbildning och tydliggör domstolens roll som tvistlösningsorgan. När det finns två enskilda motparter riskerar beslutsmyndighetens roll som part att skapa en oklar situation. När det gäller sekretess är det viktigt att bestämmelserna motsvarar den i lagen om Patentbesvärsrätten eftersom en patentansökan blir offentlig först . Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse om möjlighet att i ärenden hålla förhör med en part under sanningsförsäkran. Rörande rättegångskostnader i invändningsärenden föreslår regeringen att huvudregeln bör bara att vardera parten ska stå för sina rättegångskostnader. Ett invändningsförfarande kan vara ett viktigt komplement till den granskning som utförts av registreringsmyndigheten, och det finns därför ett allmänt intresse av att den som vill fullfölja en invändning mot en registrering inte avskräcks av ett eventuellt kostnadsansvar. I propositionen redogör regeringen för hur sammansättningen av domare bör se ut i de olika mål och ärenden som patent- och marknadsdomstolarna ska hantera. Målen är ofta mycket komplicerade och kräver djupgående specificerade kunskaper inom teknik eller ekonomi. Därför blir sammansättningen annorlunda. Regeringen framhåller behovet av flexibilitet och betonar att målen bör kunna handläggas i den sammansättning som i varje enskilt fall framstår som den mest lämpliga. Regeringen anser inte att det bör införas regler om plenum eller förstärkt sammansättning i Patent- och marknadsöverdomstolen. Även om Patent- och marknadsöverdomstolen i praktiken kommer att vara sista instans för de flesta mål och ärenden kommer dock genom möjligheten till ven- til att ha ansvar för prejudikatbildningen. Regeringen föreslår att de tekniska ledamöterna i patent- och marknads- domstolarna ska vara anställda patentråd och särskilt förordnade tekniska ex- De tekniska ledamöternas medverkan är av avgörande betydelse, och de svarar för bedömningen av invecklade tekniska frågor. perter som behövs vid marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål föreslås inte vara anställda vid domstolarna utan i stället vara särskilt förord- De behövs inte på samma sätt som de tekniska experterna vid handlägg- ningen av målen utan främst vid huvudförhandlingar. Ersättningen till de tek- niska och ekonomiska experterna är så låg att det inte motsvarar deras lön för tiden de lägger ned i domstol. Därför bör ersättningssystemet ses över, Regeringen föreslår utökade möjligheter att kumulera mål, dvs. len gemensamt i en rättegång. Vidare föreslås en utvidgad tillämpning av pre- klusionsreglerna, dvs. att inte tillåta att en part åberopar ny bevisning i ett sent skede eller i överrätten. Även i indispositiva tvistemål och ärenden ska pre- Regeringen anser också att det inte ska vara möjligt att i ärenden om bevil- jande av patent ändra patentkraven i överrätt. Regeringen föreslår att den nya lagen ska träda i kraft och föreslår ett flertal övergångsregler. Samtliga mål och ärenden i Patentbe- svärsrätten och kommer att prövas i annan domstol. tentbesvärsrätten och kommer därför att avvecklas och de pågående målen överföras till Patent- och , eller i vissa fall till allmän förvaltningsrätt. Reformen innebär en stor omställning för flera av de berörda domstolarna, men det är ändå viktigt att verksamheten kan bed- rivas med hög kvalitet och effektivt inför, under och efter ikraftträdandet. Regeringens förslag innebär att domstolsprövningen av de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena samlas i särskilda domstolar inom ramen för de allmänna domstolarna. Enligt utskottets mening kommer förslaget att leda till en mer bärkraftig dömande verksamhet där resurser och kompetens används mer effektivt. torde enligt utskottets uppfattning komma att innebära en mer effektiv och Förslaget underlättar också för utvecklingen av en enhetlig praxis inom berörda områden. En samlad domstolsprövning blir också mer lättöverskådlig för parterna som inte behöver föra processer i olika domstolar. Utskottet finner att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformade och att de bör antas. Med detta föreslår utskottet att antar de lagförslag som läggs fram i propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:57 Patent- och marknadsdomstol: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om patent- och marknadsdomstolar. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i firmalagen (1974:156). 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157). 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1978:152) om svensk domstols behörighet i vissa mål på patenträttens område m.m. 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670). 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 18.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619). 19.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 20.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. 21.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. 22.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter. 23.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220). 24.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. 25.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1927) om europeiska ekonomiska intressegrupperingar. 26.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker. 27.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619). 28.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306). 29.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer. 30.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag. 31.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). 32.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). 33.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella för-bindelser m.m. 34.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet. 35.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ. 36.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486). 37.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (2008:579). 38.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:510) om lufttransporter. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkur- antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1390) om utnämning av domare. antar regeringens förslag till lag om ändring i varumärkes- lagen (2010:1877). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:434) om ändring i patentlagen (1967:837). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:836) om näringsförbud. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:1344) med kompletterande bestämmelser till EU:s tåg-, fartygs- BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG