bet · H301AU2 · 2015-09-17 00:00:00 — 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 2 i förhållande till regeringens förslag. 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020: Anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. 2:5 Arbetslivspolitik: Anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Utskottet noterar inledningsvis att den förbättrade ekonomiska utvecklingen i omvärlden bidrar till ett förbättrat konjunkturläge och en fallande arbetslöshet i . Särskilt den amerikanska tillväxten är stark, men även lämnar stegvis av ekonomisk stagnation och arbetslöshet i spåren efter finanskrisen. Utskottet konstaterar att flertalet bedömare, exempelvis och , är överens om att den globala återhämtningen fortsätter och att den ekonomiska utvecklingen i kommer att vara relativt god under innevarande och . På samma gång bör det understrykas att uppgången är osäker och att riskerna för en svagare utveckling är betydande. Vidare noterar utskottet att flera indikatorer ger vid handen att utvecklingen på arbetsmarknaden är positiv. Sysselsättningen fortsätter att öka, antalet lediga jobb ligger på en fortsatt hög nivå och antalet varsel om uppsägningar har fallit till en låg nivå. Det kraftiga inflödet till arbetskraften till följd av det stora antalet nyanlända invandrare innebär dock att arbetslösheten relativt sett minskar långsammare. Det går inte heller att komma ifrån att vissa strukturella problem på den svenska arbetsmarknaden består. Den tidigare alliansregeringen misslyckades med viktiga delar av jobbpolitiken, och antalet långtidsarbetslösa nästan tredubblades vid makten. När sedan i kammare röstade på allianspartiernas budgetförslag innebar det ett svårt bakslag för arbetet med att återställa och förstärka arbetsmarknadspolitiken. I och med Vårändringsbudgeten har viktiga reformer som traineejobb, utbildningskontrakt och extratjänster nu kunnat sjösättas och börjat verka. Den stora skillnaden i sysselsättningsgrad mellan utrikes och inrikes födda är en annan utmaning som det enligt utskottet är viktigt att uppmärksamma. I ett internationellt perspektiv kan dåliga resultat förklaras av att vi har en förhållandevis hög sysselsättning för inrikes födda liksom en lägre andel arbetskraftsinvandring och en större andel humanitär invandring än övriga EU- och . Och om enbart sysselsättningsgraden jämförs i har en större andel utrikes födda som är sysselsatta än EU-genomsnittet (Factbook 2014). Detta är viktigt att påpeka, liksom att internationella jämförelser av integrationspolitik på arbetsmarknadsområdet visar att har en mycket hög ambitionsnivå (Migrant Integration Policy Index 2015). Utskottet menar ändå att situationen är allvarlig och en del i utvecklingen mot en tudelad arbetsmarknad där vissa grupper har det betydligt svårare än andra. Enligt de senaste uppgifterna från Arbetsförmedlingen är andelen utrikes födda som är inskrivna som arbetslösa jämfört med 4,8 procent av de inrikes födda. För de utrikes födda tar etableringen på arbets- marknaden förhållandevis , och den nuvarande kraftiga flykting- invandringen riskerar att medföra att den tar framöver. är det så att utvecklingen på arbetsmarknaden delvis kan för- av den demografiska utvecklingen. Vi blir allt friskare och lever . har likt många västerländska länder en åldrande befolkning. Beräkningar visar att 2050 kommer av befolkningen i EU-länderna Och eftersom arbetsmarknaden ser olika ut i olika grupper av befolkningen, påverkar de demografiska förändringarna sysselsättning och arbetslöshet i befolkningen som helhet. Som framhållits i många sammanhang är den demografiska utvecklingen och dess konsekvenser, bl.a. ökningen av den demografiska försörjningskvoten, en av vår tids största politiska I detta sammanhang ska även uppmärksammas att andelen utrikes födda i Som nämnts är sysselsättningsgraden relativt låg och arbetslösheten hög, men utskottet kan konstatera att denna grupp står för en stor del av sysselsättningsökningen . växer den arbetsföra befolkningen tack vare en nettoinvandring. utskottet framstår det som uppenbart att utrikes födda är ett värdefullt tillskott på den svenska arbetsmarknaden, bl.a. genom att de lindrar en negativ demo- grafisk utveckling som i förlängningen gör det svårare att klara viktiga Det stora antalet nyanlända invandrare, de demografiska förändringarna liksom konsekvenserna av den tidigare regeringens politik är viktiga faktorer att förhålla sig till inför det reformarbete som väntar. verkningsfulla insatser för att stärka etableringen av nyanlända invandrare på Därutöver finns det ett antal strukturella förändringar på den framtida arbetsmarknaden som utskottet menar är av stor betydelse för arbets- Det handlar t.ex. om teknikutvecklingen inom it som innebär att kvalificerade arbetsuppgifter kan utföras med mindre behov av mänsklig arbetskraft. Vissa forskare menar att automatiseringen och datoriseringen kommer att leda till att cirka hälften av arbetstillfällen är borta , och en motsvarande undersökning för visar på likartade förhållanden här. En annan viktig förändring är den ökade rörligheten som under en lång period har lett till en ökad internationalisering, med förändrade marknader och konkurrensförhållanden som följd. ekonomiska ställning i världen håller snabbt på att förändras. förutspås EU:s andel av världens BNP vara bara hälften så stor som . Det finns olika åsikter om hur globaliseringen och internationaliseringen påverkar den svenska arbets- marknaden; specialisering och ökad produktivitet inom näringslivet hör till de tendenser som pekats ut. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att ett flertal indikatorer visar på en positiv utveckling framöver, men att arbetsmarknaden är tydligt präglad av vissa strukturella problem och fortsatt höga arbetslöshetssiffror. Till följd av bl.a. globalisering och teknikutveckling står arbetsmarknaden även inför förändringar av stor betydelse för politiken på området. Utskottet kommer att följa utvecklingen noga. Utskottet välkomnar att regeringen i sitt arbete vägleds av målet att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. Utskottet noterar med tillfredsställelse att målet ska nås genom ökad sysselsättning. Det är avgörande för en god ekonomisk utveckling och utgör grunden för ett som håller ihop. Mot bakgrund av den pågående flyktingkrisen och de många nyanlända som ska integreras i samhället och komma in på arbetsmarknaden kan det dock inte uteslutas att det tar att nå målet. En snabb och effektiv etablering av nyanlända på arbetsmarknaden är en nödvändig förutsättning för att arbetslöshetsmålet ska nås. När det gäller arbetslösheten noterar utskottet vidare att den är hög, som antalet lediga jobb är fler än , vilket indikerar att matchningen på arbetsmarknaden fungerar dåligt. har också visat att matchningen försämrats , bl.a. i den meningen att sannolikheten att gå från arbetslöshet till sysselsättning har minskat som antalet vakanser per arbetslös har ökat. Vidare uppmärksammar Arbetsförmedlingen att rekryteringstiderna trendmässigt har ökat (Arbetsmarknadsrapport ). På samma gång som matchningen fungerar allt sämre har arbetslösheten blivit alltmer ojämnt fördelad; en allt större del av de arbetslösa har en svag förankring på arbetsmarknaden, vilket i sig ökar rekryteringstiden. Långtidsarbetslösheten är väsentligt högre bland personer med ofullständig gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsmarknaden präglas alltså i hög grad av ökande obalanser. För att råda bot på problemet krävs det enligt utskottet insatser längs åtminstone två huvudspår: matchningen måste förbättras och de människor som av olika anledningar står långt från arbetsmarknaden måste få rätt stöd och kompetensutveckling för att kunna komma tillbaka. När det gäller de som står långt från arbetsmarknaden kan utskottet inte nog betona att för att öka sysselsättningen och minska långtidsarbetslösheten är det av största vikt att det finns möjlighet till utbildning och insatser som ökar anställningsbarheten. Inte minst inom jobb- och utvecklingsgarantin har det tidigare varit en låg aktivitet och många har inte fått insatser i rätt tid. Utskottet välkomnar därför den inriktning mot en aktiv arbetsmarknadspolitik för långtidsarbetslösa som presenteras i budgetpropositionen och som arbetsmarknadsminister redogjorde för vid utskottets sammanträde . I denna aktiva politik ingår till att börja med att placeringar i sysselsättningsfasen (fas 3) i jobb- och utvecklingsgarantin ska ersättas med insatser som utgår mer från varje individs behov och förutsättningar, bl.a. utökade möjligheter till utbildning. Det är en stor utmaning att rusta och matcha de långtidsarbetslösa, och utskottet ställer sig positivt till regeringens vällovliga reformer i detta syfte, bl.a. möjligheten att deltidsstudera under sex månader vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin och yrkesinriktade kurser inom bristyrken på folkhögskola. också bl.a. extratjänster inom välfärden. I sammanhanget noterar utskottet förslag om att yrkes- introduktionsanställningarna ska kunna gälla även nyanlända och Här ska också nämnas förslaget i budgetmotion om att s.k. introduktionsjobb införs för samma målgrupper. anser förvisso att även arbetsgivare utan kollektivavtal kan komma i fråga, men de olika namnen till trots framstår det i övrigt inte tydligt vilka skillnaderna mellan dessa förslag är. I alla händelser anser utskottet att arbetsgivarnas nuvarande möjlighet att inom ramen för yrkesintroduktions- avtal anställa unga och få stöd för detta är en viktig del i en ordnad Utskottet uppmärksammar att i överenskommelsen om insatser med anledning av flyktingkrisen från ingår bl.a. möjligheten till yrkesintroduktionsavtal även för nyanlända. vidare att denna anställningsform enligt överenskommelsen bör utvidgas till att gälla även arbetsgivare som inte omfattas av kollektivavtal. förutsättning för detta, som framgår av nämnda överenskommelse, och som enligt utskottet är avgörande, är att villkoren för den anställde motsvarar kollektivavtalsnivå, samt att den utbildning och handledning som arbetstagaren har rätt till säkras. För de långtidsarbetslösa finns på plats extratjänster inom välfärden, en reform som utskottet fäster tilltro till. Utskottet vill här även framhålla arbetsmarknadsutbildningarna, vilka har som syfte att öka arbetssökandes möjligheter att få ett arbete samt att underlätta för arbetsgivarna att få arbetskraft med lämplig kompetens. Arbetsförmedlingen har rapporterat att utbildningarna inte längre i lika stor utsträckning leder till att deltagarna får arbete. De försämrade resultaten kan ha flera orsaker, bl.a. en tydligare prioritering av arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden (Arbetsförmedlingens Arbetsmarknadsrapport ). Regeringen har uppmärksammat frågan och Arbetsförmedlingen har angett att det har inletts ett förbättringsarbete som bl.a. innefattar upphandlings- förfarandet, vilket utskottet menar är betydelsefullt. att med intresse ta del av den granskning av arbetsmarknadsutbildningar som Med tanke på den nuvarande flyktingsituationen vill utskottet även framhålla arbetsmarknadsutbildningens betydelse för att säkra tillgången till tolkstöd, något som också togs upp av myndighetens generaldirektör vid dennes besök hos utskottet. Utskottet kan därmed inte instämma i och värdering av arbetsmarknads- utbildningar och håller inte med om att medlen till desamma bör minskas. När det gäller personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga handlar det förutom om kompetensutvecklande insatser om de s.k. lönestöden. Enligt bl.a. rapporter från Arbetsförmedlingen och de analyser som gjorts inom den s.k. hör lönestöden till de insatser som betyder mest för att öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att komma i arbete. Utskottet anser därför att det är mycket betydelsefullt att regeringen nu kommer med en satsning på lönestöd och särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () för att fler ska kunna ta del av en anställning med lönestöd. Även satsningen för att fler ska kunna få jobb inom är enligt utskottet välkommen. Utskottet kan i och för sig sympatisera med intentioner på området och de förslag partiet lägger i linje med betänkande men finner ändå att regeringens samlade bedömning är väl avvägd. När det gäller matchningen på arbetsmarknaden behöver Arbetsförmedlingens arbete utvecklas och anpassas till de utmaningar som finns på dagens och framtidens arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen står inför stora utmaningar, och arbetet med att öka förtroendet för myndigheten fortsätter. För att möjliggöra ett bättre utvecklingsarbete välkomnar utskottet att Arbetsförmedlingen får fortsatt ökat anslag. Som myndighetens generaldirektör vid ett flertal utskottssammanträden redogjort för pågår den s.k. förnyelseresan framgångsrikt. Vidare menar utskottet att det är positivt att myndigheten har intensifierat kontakterna med arbetsgivarna, inte minst med de små och medelstora företagen, eftersom det är en viktig utgångspunkt för ett framgångsrikt matchnings- och förmedlingsarbete. I sammanhanget noterar utskottet att i sin budgetmotion har förslag om att införa en s.k. jobbfixarpeng för att finansiera alternativa förmedlingsaktörer. Utskottet, som behandlat frågan tidigare, anser att arbetsmarknadspolitiken i första hand bör styras via den offentliga Arbetsförmedlingen, men att det på samma gång kan finnas utrymme för alternativa insatser från kompletterande aktörer (jämför bet. 2014/15:AU5). finns det dock inga skäl för att denna typ av verksamhet ska utvidgas, och särskilt i fråga om matchnings- och förmedlingsverksamhet anser utskottet att en statlig myndighet med en nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Nära kopplat till problemen med matchning är behovet av validering av kompetens och utbildning, och detta gäller särskilt alla de flyktingar som söker sig till . Utskottet ställer sig positivt till att Arbetsförmedlingen får ytterligare resurser så att fler personer får sin kompetens validerad i syfte att underlätta kompetensförsörjningen i arbetslivet och bidra till en effektiv matchning på arbetsmarknaden. I sammanhanget konstaterar utskottet liksom regeringen att etableringsuppdraget står inför stora utmaningar som kräver flexibilitet och anpassning av verksamheten. Det ökande antalet deltagare innebär en påfrestning, och utskottet anser därför att förslaget om mer resurser till etableringsuppdraget på Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag är både nödvändigt och välkommet. Utskottet noterar att myndigheten i sin senaste återrapportering aviserar att anslaget för detta ändamål behöver utökas ytterligare jämfört med vad som föreslås i I fråga om arbetslöshetsförsäkringen kan utskottet konstatera att särskilt vill sänka ersättningsnivåerna. Utskottet vill här betona arbets- löshetsförsäkringens betydelse både för att underlätta omställning och ge ekonomisk trygghet vid perioder av arbetslöshet. inkomstrelaterade ersättningen till i ersättningsperioden och därefter till per dag. grundbeloppet till per dag. Enligt utskottet bidrar inkomst- tryggheten bl.a. till en god matchning genom att personer kan söka och acceptera arbeten som de har lämpliga kvalifikationer för. tillfredsställande att såväl och Liberalerna som Kristdemo- kraterna i viss mån övergett det synsätt som präglade alliansregeringen – då arbetslöshetsförsäkringen i det närmaste förlorade sin roll som inkomstförsäkring och för många hamnade på nivåer nära försörjningsstöd – men det räcker inte, och utskottet kan inte annat än avvisa de alternativa förslagen på området. När det gäller särskilt kan utskottet konstatera att i fråga om anslagsnivåer inom utgiftsområdet ligger partiet förvisso närmare regeringen än övriga oppositionspartier, men när det gäller politikens innehåll och grundläggande värderingar är avståndet desto längre. politiken ingår att skapa bästa möjliga förutsättningar för att bl.a. nyanlända invandrare ska kunna komma in på arbetsmarknaden och bli integrerade i Till skillnad från välkomnar utskottet att människor med andra erfarenheter och kunskaper får möjlighet att bidra såväl kulturellt som ekonomiskt till vår gemensamma framtid (jämför yttr. 2015/16:AU1y och bet. 2015/16:AU1). Utskottet tar avstånd från den inskränkta nationalism som ger uttryck för och vars dröm om ett pånyttfött är ett land stängt mot omvärlden. Arbetslivspolitiken är central för en väl fungerande arbetsmarknad. Utskottet välkomnar att regeringen beträffande arbetsrätten vill föra en politik som bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens Utskottet ser positivt på att regeringen vill främja kollektivavtalsvillkor och sätter tilltro till den svenska arbetsmarknadsmodellens möjligheter att skapa goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrens- Det är vidare välkommet att regeringen i sammanhanget betonar vikten av en bra dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. I fråga om arbetsmiljön menar utskottet liksom regeringen att de senaste årens negativa utveckling på området måste tas på allvar. måste vara att ingen ska riskera att dö eller skadas i sitt arbete. välkomnar att regeringen, inom ramen för en ny arbetsmiljöstrategi, har påbörjat ett arbete med att utforma en nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet. Enligt officiell statistik från är antalet dödsolyckor i år det lägsta någonsin och enligt myndigheten i hög grad ett resultat av det förebyggande arbetet på svenska byggarbetsplatser. Utskottet noterar detta med tillfredsställelse och välkomnar att den ökning av anslag som beslutades genom Vårändringsbudgeten nu fortsätter. Utskottet ställer sig också positivt till att andra viktiga satsningar på området som initierades i Vårändringsbudgeten föreslås fortsätta; det gäller ökningen av bidraget till den regionala skyddsombudsverksamheten och särskilda medel till arbetslivsforskningen för forskning om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. Det är också välkommet att särskilda medel avsätts för att främja kompensförsörjningen inom företagshälsovården. I sammanhanget förtjänar det enligt utskottet också att uppmärksammas att den vidareutveckling av arbete angående särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö som initierades 2015 fortsätter inom utgiftsområde 13 i oförändrad omfattning. Utskottet noterar vidare att regeringen har som ambition att presentera en ny strategi för arbetsmiljöpolitiken. Arbetet ska enligt regeringen bedrivas i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Utskottet anser att ett sådant helhetsgrepp för den framtida arbetsmiljöpolitiken med det föränderliga arbetslivet i åtanke är välkommet. När det gäller arbetsvillkoren i övrigt på svensk arbetsmarknad anför regeringen bl.a. att den vill arbeta på flera fronter för att stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen, både nationellt och inom EU-arbetet. Utskottet välkomnar denna hållning och anser i likhet med regeringen att kollektivavtalens ställning måste värnas. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 14 (prop. 2014/15:1 utg. omr. 14 punkt 7), liksom om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (prop. 2014/15:1 utg. omr. 14 punkterna 1–6). Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. omställningsmöjligheter, jobbpakt för småföretagen och regionalisering av arbetsmarknadspolitiken. Jämför reservationerna 2 (M), 3 (C) och 4 (L). ställer i motion 2015/16:2275 av m.fl. krav på bättre möjligheter till omställning på arbetsmarknaden (yrkande 1). Partiet framhåller att vi lever i av högt omvandlings- och konkurrenstryck och att det därför krävs bättre möjligheter och drivkrafter för människor att ställa om och anpassa sin kompetens efter arbetsmarknadens efterfrågan. Bättre omställningsmöjligheter är enligt partiet av vikt även för att möjliggöra ett längre arbetsliv och i förlängningen säkra välfärdens finansiering. I partimotion 2015/16:2368 av m.fl. vill se en jobbpakt för småföretagen som låter ungdomar, nyanlända och långtidsarbetslösa kombinera arbete med utbildning och handledning (yrkande 3). Liberalerna anser i partimotion 2015/16:2782 av m.fl. att det bör genomföras nödvändiga reformer för att öppna upp den svenska arbetsmarknaden för alla (yrkande 12). Enligt partiet är det avgörande att fokusera på hur fler jobb kan skapas och hur trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden kan sänkas. och (båda M) framhåller i motion 2015/16:2630 behovet av fler enkla jobb på arbetsmarknaden (yrkande 2). I motion 2015/16:80 påtalar m.fl. (M) att det krävs politiska beslut som gör det lättare för företag att anställa, vilket skapar fler arbetstillfällen på landsbygden (yrkande 4). I motion 2015/16:746 uppmärksammar (MP) den utveckling mot ökad regionalisering av som pågått med skiftande framgång. Som ett led i den förstärkning av befogenheter på regional nivå som motionären förespråkar föreslås att ansvaret för arbetsmarknadspolitiken flyttas från staten till regionerna (yrkande 2). m.fl. (MP) förordar i motion 2015/16:2804 att möjligheten till friår ska införas i . Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, gemenskap, tillhörighet och makt att forma sitt liv och sin framtid. Att fler människor har arbete, oavsett kön, bakgrund och andra identiteter, är avgörande för att hålla ihop . Ett land med hög sysselsättningsgrad, högt arbetskraftsdeltagande och låg arbetslöshet blir rikare, tryggare och öppnare. Utskottet konstaterar att arbetslösheten har varit alltför hög och att långtidsarbetslösheten riskerar att ligga kvar på en hög nivå. En allt större del av de arbetslösa har en svag förankring på arbetsmarknaden. Den tidigare regeringen misslyckades med att bekämpa arbetslösheten. Långtidsarbetslösheten bet sig fast på en hög nivå och ungdomsarbetslösheten var så omfattande att fick stöd av EU för att bekämpa den. Det har investerats alldeles för lite i , och för att möta framtidens utmaningar måste det till en förändring. Framtidens arbetsmarknad står inför en rad utmaningar och det är därför centralt med en arbetsmarknadspolitik som möter dessa utmaningar. Utskottet välkomnar därför att regeringen ser ökad sysselsättning och varaktigt minskad arbetslöshet som sin viktigaste uppgift . Oppositionspartierna och enskilda ledamöter från dessa partier målar i ett antal motioner upp bilden av framtidens arbetsmarknad. I motionerna framförs olika förslag på åtgärder som motionärerna anser skulle kunna leda till en positiv utveckling framöver. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att blicka framåt och ständigt försöka anpassa och förbättra arbetsmarknadspolitiken utifrån rådande förutsättningar. Utskottet anser därför att det är tillfredsställande att regeringen för en så tydligt framtidsinriktad politik på det arbetsmarknadspolitiska området. Utskottet kan t.ex. konstatera att det i budgetpropositionen presenteras ett flertal förslag på åtgärder för att möta framtidens utmaningar. Inte minst gäller det de stora utbildningssatsningar som regeringen har presenterat och särskilda åtgärder riktade mot de grupper som har svårigheter med att komma in på och förankra sig på arbetsmarknaden.