bet · H301NU1 · 2015-12-03 00:00:00 — fattade beslut om ramarna för utgiftsområdena samt om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2019. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget , finansplan m.m.) framgår att regeringens förslag till statsbudget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2015/16:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv. I yttrandet har företrädare i utskottet för , liberalerna i sina avvikande meningar förordat sina respektive partiers förslag till ram för det aktuella utgiftsområdet. Av yttrandet framgår därutöver att föreslår en annan ram än regeringen för det aktuella utgiftsområdet. Regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till ram för utgiftsområde 24 Näringsliv framgår av tabell 1. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelser gentemot regeringens förslag 2016 (föreslagen utgiftsram) 2017 (utgiftsberäkning) 2018 (utgiftsberäkning) 2019 (utgiftsberäkning) Kommentar: står bakom regeringens förslag, och liberalerna har inte uppgett någon utgiftsberäkning . Förutsättningen för den fortsatta beredningen av utgiftsområde 24 är att ramen för utgiftsområdet är fastställd till 5 . Regeringens förslag till fördelning på anslagen framgår av tabellen i bilaga 2. I bilaga 2 redovisas också de motförslag som finns i , , , liberalernas och motioner. De förslag som lagts fram i motionerna har som utgångspunkt en annan budgetram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit. Enligt förslaget i propositionen kompletteras tre av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden, vilka leder till utgifter . Dessutom föreslår regeringen att fastställer tre bemyndiganden om exportkreditgarantier, investeringsgarantier och AB . När det gäller regeringens förslag till bemyndiganden finns det inga motförslag i de nämnda motionerna. I det följande beskrivs kortfattat politikens inriktning för utgiftsområdet och regeringens förslag om anslag och bemyndiganden för de olika verksamheter och områdena som ingår i utgiftsområde 24 Näringsliv samt motsvarande förslag i motioner. Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar politikområdena näringspolitik samt utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. I budgetpropositionen anger regeringen när det gäller näringspolitiken under rubriken att i takt med den snabba teknologiska utvecklingen och att världsekonomin och den globala kunskapsbasen skiftar österut möter och svenska företag en hårdnande internationell konkurrens. Näringspolitiken ska stärka förutsättningarna för företag att skapa, växa och exportera med bas i och är en viktig del i regeringens jobbagenda. De flesta nya jobben skapas framför allt i de små och medelstora företagen. Framgångsrika och växande företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Regeringen för därför en politik för fler och växande företag som är en del av regeringens jobbagenda. Regeringens jobbagenda bygger på stabila offentliga finanser och består av investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, en aktiv näringspolitik och insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. Under rubriken och förnyelse framför regeringen att är ett av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga länder. Frihandel och globalisering skapar stora möjligheter för och svenska företag, men har tappat i konkurrenskraft inom vissa områden. För att prioritera stärkt innovationskraft har regeringen inrättat ett nationellt innovationsråd, som ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Därtill nämns i propositionen strategiska satsningar på bl.a. den livsvetenskapliga sektorn (life-science), miljöteknik och digitalisering. Vidare anser regeringen att det krävs en aktiv näringspolitik med ett väl utvecklat samarbete mellan t.ex. politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, fackliga organisationer, intresseorganisationer, industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor för att ska stå starkt i den internationella konkurrensen. Regeringen vill stödja samverkansformer som främjar innovation, export samt framväxten av fler och växande företag. Vidare anför regeringen att är en stark industrination och att en internationellt konkurrenskraftig industri är en förutsättning för landets välstånd. Regeringen kommer, mot bakgrund av den hårdnande konkurrensen för industrin, att föra en dialog med företag och arbetsmarknadens parter inom industrin och de industrinära tjänsterna om åtgärder som främjar industrins utveckling i . Regeringen har också påbörjat arbetet med att utveckla en nyindustrialiseringsstrategi med syfte att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för konkurrenskraftiga och högproduktiva företag, med ambitionen att ska vara världsledande i modern industriproduktion. Under rubriken och företagande anför regeringen att den kommer att fortsätta stärka förutsättningarna för att starta företag, få företagen att växa och exportera med bas i . Internationellt konkurrenskraftiga ramvillkor är en viktig del av ett gott näringsklimat som ger förutsättningar för företag att växa och anställa. Det handlar t.ex. om en enklare vardag för företagen, god tillgång till finansiering och stöd för att kommersialisera idéer samt att skapa incitament för och stöd till innovationsdrivet entreprenörskap. Dessutom är det regeringens ambition att tydliggöra och förenkla dagens system för statliga finansieringsinsatser genom att minska inlåsningar, frigöra och omfördela kapitalet gentemot de marknadskompletterande behov som finns, samt i större utsträckning aktivera och söka samarbete med privata finansiärer för att bättre kunna möta företagens behov av finansiering. Därtill ser regeringen det som angeläget att ta till vara den tillväxtpotential som finns hos alla de som vill starta eller utveckla företag och strävar efter ett hållbart företagsfrämjande. En mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Regeringen avser att ta vara på erfarenheterna från de riktade insatser som genomförts och utveckla företagsfrämjandet så att alla företag och företagare oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk placering kan få tillgång till insatserna på likvärdiga villkor. Därutöver noterar regeringen att turismen har utvecklats starkt både vad gäller tillväxt och sysselsättning. Regeringen anser att det är centralt med fortsatta insatser för destinationsutveckling och samverkan och insatser för att marknadsföra utomlands, där Visit bl.a. ska marknadsföra på nya tillväxtmarknader som och . Regeringens politik för ramvillkor för företag och konkurrens redogörs för under rubrikerna Ramvillkor för företag, Konkurrens och Statsstöd. Reger-ingen framhåller att det är viktigt att ytterligare förbättra ramvillkoren för företagen för att skapa en internationellt konkurrenskraftig företagsmiljö. Statens ägande av bolag behandlas under rubriken ägande med värdeskapande i fokus. Vad gäller politikområdet utrikeshandel, handel- och investeringsfrämjande framför regeringen under rubriken att handelspolitiken och handels- och investeringsfrämjandet ska bidra till goda förutsättningar för svenska företag och konsumenter att ta till vara den potential som globaliseringen medför i syfte att stärka svensk ekonomi och handel och därmed välstånd. Handel och investeringar är instrument för att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. De kan även stimulera tillväxt som bidrar till att fattiga människor och länder lyfts ur ekonomiskt utanförskap. Vidare ska främja en fri och rättvis världshandel och verka för en global ordning mellan arbete och kapital. Regeringen arbetar för progressiva internationella handelsavtal och för att ta bort handelshinder. ska stå upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringens politik inom området redovisas vidare under rubrikerna Handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och Internationell handelspolitik. Regeringen föreslår att 5 anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2 till detta betänkande. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem finansierar förvaltningsavgifter för Verket för innovationssystem (). Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling finansierar utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till SP för riksmätplatser. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att utveckla statens insatser inom det immaterialrättsliga området. Regeringen föreslår även att anslaget ska ökas med för en särskild satsning på miljö- och klimatteknik, se även anslaget 1:5 nedan. Vidare beräknas anslaget behöva ökas med till följd av beslut med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3). Anslaget beräknas också minska med 2016–2018 till följd av beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21). Sammantaget föreslås anslaget uppgå till 2016. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel finansierar utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under , liksom utgifter för AB:s verksamhet, samt vissa omstruktureringsutgifter för RISE-instituten. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:4 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för uppdrag att svara för utgifter för lokaler, ekonomi- och personaladministration samt övrig administrativ service åt . Anslaget föreslås minskas med i och med det begränsade genomförandet av offshoredirektivet, där blir tillsynsmyndighet. Således föreslås anslaget 2:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas med . Anslaget föreslås vidare ökas med . Medlen ska användas till utgifter för administration av ett kompletterande långsiktigt statligt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling finansierar näringslivsfrämjande åtgärder. Anslaget föreslås ökas med för att korrigera för en neddragning i den beslutade budgeten . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för en särskild satsning på miljö- och klimatteknik (se även anslaget 1:2 ovan). Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökas med som avsätts för genomförandet av åtgärder inom ramen för nyindustrialiseringsstrategin. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att genomföra insatser som stärker svensk konkurrens- och innovationskraft. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att ska genomföra insatser för destinationsutveckling i tidigare skeden. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:7 Turistfrämjande får användas för kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. I enlighet med vad som aviserats ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) förstärks anslaget med 2016 och 2017. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med bl.a. för ökad marknadsföring av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:8 geologiska undersökning finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning får användas för utgifter för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . Anslaget 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar finansierar utgifter för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i i kommun, inklusive miljö- och funktionskontroll, förvaltning och nödvändiga underhålls- och miljösäkrande åtgärder vid efterbehandlade anläggningar. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:11 Patentbesvärsrätten finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen avser att i en proposition föreslå av immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål ska domstolsprövas samlat i en särskild domstol i första instans, Patent- och , och en särskild domstol i andra instans, Patent- och marknadsöverdomstolen. Som en konsekvens av förslaget avser regeringen att avveckla Patentbesvärsrätten . Regeringen föreslår därför att ska föras från anslaget 1:11 Patentbesvärsrätten till anslaget 1:5 Domstolar inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 2016 och att kvarvarande medel ska överföras 2017 (se även utg.omr. 4 Rättsväsendet). Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:12 finansierar utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden samt förvaltning och utveckling av teknisk infrastruktur för förenklat uppgiftslämnande. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet får användas för utgifter för statsbidrag för terminologisk verksamhet vid AB . Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:14 Bidrag till finansierar utgifter för statsbidrag till () grundläggande verksamhet. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:15 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Den upphandlingsstödjande verksamheten hos flyttades till med början . Som följd av denna verksamhetsöverföring har anslaget minskats med (prop. 2014/15:100). Anslaget föreslås uppgå till ca 2016. Anslaget 1:16 Konkurrensforskning finansierar utgifter för forskning med en klar anknytning till verksamhetsområde med forskare företrädesvis vid universitet och högskolor. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:17 Upprustning och drift av finansierar utgifter för statsbidrag för upprustning och drift av . beslutade (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) bl.a. att finansieringen av upprustning ska tillförsäkras genom statsmakternas försorg. Varje budgetår sedan anslaget inrättades har anvisat medel för upprustning och drift av kanalen. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för upprustning av . Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:18 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag finansierar utgifter för omstrukturering, genomlysning, försäljning och avveckling av företag med statligt ägande. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag får användas av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:20 Avgifter till vissa internationella organisationer finansierar utgifter för gällande avgifter och statsbidrag till deltagande i internationella näringspolitiska organ. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:21 Finansiering av rättegångskostnader finansierar utgifter för rättegångskostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklaganden av beslut eller i vilka för talan. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation finansierar statsbidrag till för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 för att ta till vara potentialen för innovation och tillväxt i företag i hela landet. Vidare beräknas anslaget ökas med till följd av beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet finansierar styrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till ca 2016. Anslaget 2:2 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås tillföras för tillkommande arbetsuppgifter från Arbetsförmedlingen. Anslaget föreslås uppgå till ca 2016. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet finansierar utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget exportfrämjande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till insatser till stöd för Sverigeprofilering genom i utlandet (NSU). Anslaget föreslås öka med 130 miljoner –2019 för att finansiera regeringens exportoffensiv. Anslaget föreslås minskas med för att finansiera i utlandet. Nämnden ska i fortsättningen få sin finansiering från anslaget 1:10 Information om i utlandet inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Anslaget föreslås uppgå till ca 2016. Anslaget 2:4 Investeringsfrämjande finansierar utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. Anslaget föreslås uppgå till 2016. Anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer finansierar utgifter för avgifter och bidrag till samt särskilda insatser med anledning av deltagande i följande internationella handelsorganisationer: (), Internationella rådet för samarbete på tullområdet, och Internationella Byrån för Utställningar i . Anslaget föreslås uppgå till ca 2016. Anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen finansierar statsbidrag till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen . Regeringen begär därtill bemyndiganden av för ett antal anslag och verksamheter. Det handlar om bemyndiganden att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag. Följande anslag berörs: anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, anslaget 1:5 Näringslivsutveckling och anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning. Tidsramarna för de begärda bemyndigandena framgår av regeringens förslag till riksdagsbeslut punkterna 5–7. Som framgår av regeringens förslag till riksdagsbeslut begär också regeringen bemyndiganden att ikläda staten betalningsansvar för exportkreditgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (punkt 7) och betalningsansvar för investeringsgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (punkt 8). Vidare begär regeringen bemyndiganden att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån för systemet med statsstödda exportkrediter i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst (punkt 9). I partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 44 framhålls att företagande är en väg in på arbetsmarknaden för många utrikes födda personer att komma. För att hjälpa dessa människor att starta och driva företag vill motionärerna förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen. I kommittémotion 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 14 anförs att det finns många nyanlända människor i som har en stark entreprenörsanda, och denna vilja måste samhället möta. För att fler utrikes födda och nyanlända människor ska våga och kunna ta steget att starta och driva företag vill motionärerna förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen. I kommittémotion 2015/16:2443 av m.fl. (M) föreslås en total anslagsnivå för utgiftsområde 24 Näringsliv på ca . Det är mindre än vad regeringen föreslår. I motionen redovisas andra anslagsnivåer för sju anslag som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande (yrkande 1). Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minskas med till ca . Anslaget 1:4 föreslås minskas med till ca . Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslås minskas med till knappt 332 miljoner. Anslaget 1:7 Turistfrämjande föreslås minskas med till . Anslaget 1:17 Upprustning och drift av föreslås minskas med till ca . Anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation föreslås minskas med till . Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet föreslås minskas med till . Vidare anförs i motionen att det är önskvärt att fler människor väljer att starta eget företag och att det med hänvisning till undersökningar är rimligt att anta att om fler skolelever läser Ung Företagsamhet (UF) kommer fler företag att startas . Motionärerna anser därför att alla gymnasieelever ska erbjudas att läsa UF (yrkande 3). Därtill anser motionärerna att det bör göras ett kvalitetslyft av UF-verksamheten (yrkande 4). För dessa ändamål avsätter motionärerna . Motionärerna vill även ge Drivhuset i uppdrag att etablera närvaro och verksamhet på landets yrkeshögskolor för att på så sätt ge fler elever möjlighet och hjälp att starta och driva företag (yrkande 5). Motionärerna avsätter till detta. I motion 2015/16:1550 av (M) framförs att behöver fler entreprenörer och att unga människor som vill starta eget bör uppmuntras, för att på så sätt skapa jobb åt sig själva och andra. Motionären anser därför att resurser bör omprioriteras till ökade satsningar på Drivhuset (yrkande 1). Vidare anser motionären att Drivhusets verksamhet ska omfatta studenterna på (yrkande 2) och etableras på fler orter (yrkande 3). I kommittémotion 2015/16:2355 av m.fl. (SD) föreslås en total anslagsnivå för utgiftsområde 24 Näringsliv på ca . Det är ca mindre än vad regeringen föreslår. I motionen redovisas andra anslagsnivåer för åtta anslag som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem föreslås minskas med till . Minskningen motiveras med att resultatet av den analys Tillväxtanalys gjort av satsningar på små och medelstora innovationsdrivna företag gör att man kan ifrågasätta verksamhetens effektivitet. Motionärerna understryker dock att frågan bör genomlysas grundligt innan förutsättningarna för myndigheten och de företag som får stöd av myndigheten förändras radikalt. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minskas med till . Minskningen motiveras i enlighet med resonemanget om anslaget 1:1 Verket för innovationssystem. Anslaget 1:4 föreslås ökas med till . Ökningen syftar till insatser för att öka kunskapen om och möjligheterna att starta s.k. sociala företag. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser föreslås ökas med till . Ökningen motiveras med att myndighetens rapporter är ett värdefullt redskap för att beslutsfattare ska kunna ta välgrundade beslut om tillväxtpolitik. Anslaget 1:7 Turistfrämjande föreslås ökas med till . Ökningen motiveras med att motionärerna anser att Visit bör öppna ett kontor i för att marknadsföra för att på så sätt öka indisk turism i . Anslaget 1:8 geologiska undersökning föreslås ökas med till . Motionärerna identifierar gruvdrift och mineralhantering som ett nyckelområde inom svenskt näringsliv. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning föreslås ökas med till ca . Ökningen motiveras i enlighet med anslaget 1:8 geologiska undersökning. Anslaget 1:14 Bidrag till föreslås ökas med 1 miljon till ca . Ökningen motiveras med att motionärerna ser ett behov av att generellt lyfta de naturvetenskapliga institutionerna i och att fyller en viktig samhällelig funktion. I kommittémotion 2015/16:2847 av m.fl. (SD) yrkande 2 framförs att , som är en växande ekonomi med många potentiella framtida turister, bör prioriteras.