bet · H301CU1 · 2015-12-02 00:00:00 — 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). Den nuvarande regeringen överlämnade propositionen Nya steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2014/15:122) med förslag som bl.a. syftade till att göra plan- och bygglovsprocessen enklare och effektivare. behandlade propositionen tidigare (bet. 2015/16:CU3, rskr. 2015/16:18). Regeringen har vidare , , fattat beslut om en proposition om en kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser. redovisade sitt uppdrag i betänkandet En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59). I betänkandet läggs det fram förslag bl.a. om en ny lag om regional fysisk planering och om förändringar i som enligt bedömningen i betänkandet kan bidra till att den kommunala översikts- och detaljplaneringen underlättas och kan bedrivas effektivare. (dir. 2014:29 och 2014:130) kommer att lägga fram sitt betänkande. Utredningen har i uppdrag att överväga flera frågor om möjligheten att effektivisera planprocessen och uppnå en snabbare handläggning. behandlade ett stort antal motioner från allmänna motionstiden /15 med anknytning till det som regleras genom (bet. 2014/15:CU10). Utskottet tog i ett särskilt avsnitt upp motionsförslag om tillkännagivanden till regeringen om behovet av en fortsatt översyn av . Det gällde bl.a. ett motionsförslag med motsvarande inriktning som det nu aktuella. Utskottet avstyrkte motionsförslagen med hänvisning till pågående utredningsarbete och två aviserade propositioner. Avslutningsvis anförde utskottet följande. Sammanfattningsvis kan utskottet inte se något behov av ett allmänt formulerat tillkännagivande till regeringen om en fortsatt översyn av . Det är även regeringens uppfattning att ett sådant arbete måste drivas vidare i bl.a. de frågor som översiktligt berörs i de nu aktuella motionerna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att arbetet med att reformera (PBL) måste fortsätta och att det fortfarande finns utrymme för olika former av regelförenklingar. Det innebär bl.a. att möjligheten att förkorta handläggningstiderna under plan- och bygglovsprocessen fram till byggstart måste tas till vara. Den tidigare regeringen lade fram förslag om lagändringar och gav även flera utredningsuppdrag med denna inriktning. Den nuvarande regeringen har tagit vid och fortsatt detta arbete. har behandlat en proposition från regeringen med förslag om ändringar i som syftar till att göra plan- och bygglovsprocessen enklare och effektivare. Som framgår ovan har regeringen beslutat att överlämna en proposition till med förslag om en kortare instanskedja för vissa överklagade . En effektivare ordning för PBL-överprövning kan i vissa ärenden korta av tiden fram till byggstart. Inte minst mot bakgrund av den omfattande bostadsbristen i stora delar av landet finns det emellertid anledning för regeringen att nu skyndsamt fortsätta arbetet med regelförenklingar som kan leda till att tiden för ett byggprojekt fram till byggstart ytterligare kan kortas ned. Det är således önskvärt att regeringen lägger fram förslag om fler lagändringar som kan ge en snabbare handläggning av plan- och bygglovsärenden. Regeringen bör därför påskynda beredningen av utredningsförslag med denna inriktning och ge kompletterande utrednings- och myndighetsuppdrag i de frågor som behöver övervägas ytterligare. Inriktningen på arbetet bör vara att regeringen bör utreda åtgärder som sammantaget kan förkorta plan- och bygglovsprocessen fram till startbesked med upp till . Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att såväl under /15 som tidigare under innevarande genom tillkännagivanden framhållit flera önskvärda förändringar i plan- och bygglagstiftningen. Vad utskottet nu anfört om åtgärder för en snabbare plan- och bygglovsprocess bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att motion 2015/16:1986 yrkande 1 bör bifallas. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att fler åtgärder bör bli bygglovsbefriade och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller två motionsyrkanden. Jämför reservation 10 (V). I motion 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen senast till bör återkomma med förslag som innebär att fler åtgärder befrias från krav på bygglov och anmälningsplikt. Motionärerna hänvisar till beslutet om de s.k. Attefallshusen och framhåller att fler åtgärder nu bör befrias från krav på bygglov och därmed avlasta den kommunala handläggningen. Ett motsvarande förslag läggs även fram i motion 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 15. fattade beslut om ändringar i som innebar att fler åtgärder kan vidtas utan krav på bygglov (prop. 2013/14:127, bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:287). Bygglovsbefrielsen gällde uppförande av större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt högst och tillbyggnad av en- och tvåbostadshus med högst . Vidare tilläts byggande av högst två takkupor på en- och tvåbostadshus. Slutligen infördes en möjlighet att utan bygglov inreda ytterligare en bostad i enbostadshus. Den tidigare regeringen gav i uppdrag åt att utreda förutsättningarna för ytterligare undantag från kravet på bygglov i fråga om bl.a. vissa mindre byggnader, anläggningar och tillbyggnader, tillfälliga byggnader och byggnadsverk, ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial mot gård samt plank och murar. redovisade uppdraget i rapporten som kan undantas från krav på bygglov (rapport 2015:28). I regleringsbrevet för fick i uppdrag att utreda undantag från bygglovsplikt för skyltar och ljusanordningar enligt plan- och byggförordningen. Uppdraget inkluderade även att se över och utreda behovet av definitioner av termerna byggnadshöjd, vind, källare, suterrängvåning och nockhöjd/totalhöjd i eller plan- och byggförordningen. redovisade uppdraget i rapporten att utreda undantag från bygglovsplikt för skyltar och ljusanordningar (rapport 2014:5). Rapporten bereds inom . Vidare fick i regleringsbrevet för i uppdrag att utreda behovet av en reglering av avstånd till gräns mot allmän plats i samband med bygglovsprövning samt om det kan vara lämpligt att tillåta uppförande av mindre komplementbyggnader närmare gränsen än . redovisade uppdraget i rapporten att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder (rapport 2015:33). Även denna rapport bereds inom . lade den tidigare regeringen fram förslag för om ett antal åtgärder som skulle kunna genomföras utan krav på bygglov. Genom de beslutade ändringarna i har det blivit enklare för privatpersoner att göra vissa kompletteringar och ändringar på den egna fastigheten. Avsikten var att fortsätta översynen av plan- och bygglagstiftningen med inriktningen att underlätta för den enskilda fastighetsägaren och avlasta den kommunala handläggningen. Som framgår av redovisningen ovan av det pågående arbetet inom remissbehandlas en rapport från med förslag om att ett antal byggåtgärder ska kunna undantas från kravet på bygglov. Vidare bereds ytterligare två rapporter från med förslag om bygglovsbefrielse och möjlighet för kommuner att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder. Det pågår således ett arbete med den inriktning som föreslås i de två aktuella motionerna. anser liksom motionärerna att det bör finnas utrymme för ytterligare ändringar i lagstiftningen som innebär att fler åtgärder blir bygglovsbefriade. Överväganden i denna fråga bör även avse möjligheten att också ta bort anmälningsplikten för vissa bygglovsbefriade åtgärder. Regeringen bör återkomma till med förslag på de åtgärder med denna inriktning som kräver lagändringar. Det som utskottet nu har anfört om fler bygglovsbefriade åtgärder bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att motionerna 2015/16:1986 yrkande 3 och 2015/16:2702 yrkande 15 bör bifallas. Konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18, punkt 1 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag om ett nytt mål för Konsumentpolitik, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2700 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3143 av m.fl. (FP) yrkande 5 och avslår proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkt 7. godkände det konsumentpolitiska målet att konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Det är ett mål som utgår från konsumentens kapacitet att göra egna val men också från behovet av ett regelverk som underlättar för konsumenterna att göra medvetna och informerade val. En viktig utgångspunkt är att konsumenter måste kunna tillgodogöra sig tillförlitlig information om produkters pris och egenskaper, om produktionsmetoder, säkerhetsaspekter och vilken påverkan konsumtionen har på människor, miljö och klimat. Genom att kunna vara påläst har en konsument möjlighet att själv lösa frågeställningar som uppstår i samband med sin konsumtion. Målet betonar den enskilda konsumentens möjlighet till inflytande och bestämmanderätt. Vi anser att konsumentpolitikens roll ska vara att bidra till att öka konsumenternas egenmakt genom att möjliggöra aktiva val. Vi ser med oro på att regeringen nu är på väg att återgå till en konsumentpolitik som är mer inriktad på att styra konsumenterna än på konsumentmakt. Det föreslagna målet är ett uttryck för en sådan konsumentpolitik. Vi föreslår därför att avslår regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål och tillkännager för regeringen vad vi anfört ovan om värdet av det nuvarande konsumentpolitiska målet. Det innebär ett bifall till motionerna 2015/16:2700 (M) yrkande 2, 2015/16:2704 (M) yrkande 1 och 2015/16:3143 (FP) yrkande 5 samt avslag på proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkt 7. Konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag om ett nytt mål för Konsumentpolitik. Därmed avslår proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkt 7 och motionerna 2015/16:2700 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3143 av m.fl. (FP) yrkande 5. konsumentpolitik utgår mycket från den lilla människans perspektiv. Vi värnar om att skapa ett välfungerande samhälle där lagar och regler ska vara logiska och så enkla som möjligt att förstå. Det är viktigt att man som konsument kan känna trygghet och har möjlighet att få den information man behöver för att fatta bra och korrekta beslut. som det är viktigt att näringslivet har bra villkor och att det finns en välfungerande konkurrens måste det finnas regler som stoppar oseriösa företag på ett effektivt sätt. Konsumenten ska ha möjlighet att göra aktiva val. Regler som hindrar konsumenten från att göra aktiva val bör om det är möjligt helt tas bort. Vi anser att varken det nuvarande konsumentpolitiska målet eller det nya mål som regeringen föreslår i tillräcklig utsträckning når upp till de målsättningar som vi har på konsumentpolitikens område. Vi kan därför inte ställa oss bakom regeringens förslag till ett nytt mål eller förslagen i motionerna. Vi anser att regeringen i nästa års budgetproposition bör återkomma till med förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål som kan få ett brett stöd i . Proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkt 7 och motionerna 2015/16:2700 (M) yrkande 2, 2015/16:2704 (M) yrkande 1 och 2015/16:3143 (FP) yrkande 5 bör avslås. Bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18, punkt 2 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 1. godkände det bostadspolitiska mål som är avsett att vara vägledande för regeringens arbete. Målet för bostadspolitiken är således att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Det övergripande målet har sedan konkretiserats i flera delmål som bl.a. ger uttryck för behovet av goda förutsättningar för den fysiska planeringen och samhällsbyggandet, långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven, en väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighetssektorn, långsiktigt hållbara byggnadsverk samt effektiva och rättssäkra regelverk. Målen tar fasta på den enskilda konsumentens valfrihet och återspeglar en ambition att fortsätta reformarbetet inom politikområdet mot mindre detaljregleringar och sänkta trösklar. Det är vidare centralt att skapa goda förutsättningar för byggande, förvaltning och ägande av bostäder samt att underlätta för bostadsmarknaderna att fungera på ett sätt som inkluderar alla människor. Med den prioriteringen skapas också möjligheten till valfrihet och mångfald. Målsättningen anger även att bostadsbeståndet ska hålla hög kvalitet och att boende och förvaltning av bostäder ska bidra till en hållbar utveckling. Vi anser att det saknas skäl att omformulera det bostadspolitiska målet. Mot bakgrund av de stora utmaningar som finns inom bostadspolitiken är målet högst aktuellt och bör därför kvarstå i sin nuvarande form. Det finns således ingen anledning för regeringen att lägga fram förslag om en ny målformulering för godkännande. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär ett bifall till motionerna 2015/16:1938 (KD) yrkande 2 och 2015/16:2702 (M) samt avslag på motion 2015/16:373 (V) yrkande 1. Bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18, punkt 2 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 1. anser att bostaden är en social rättighet. Vi menar att alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en miljö där man kan känna sig trygg. Så är det inte i bostadsbristens . av övertro på marknaden, utförsäljningar och politisk passivitet finns det stora och allvarliga problem på bostadsmarknaden, där bostadsbristen måste sägas vara det mest akuta. menar att dessa utmaningar måste mötas med politiskt ansvarstagande i form av en bostadspolitik med höga ambitioner. Bostadspolitiken ska vara en grundläggande del av den generella välfärdspolitiken, och vi menar att det därför behövs en tydlig omläggning av politikens inriktning. Ett första steg i en sådan omläggning tas i budgetpropositionen genom förslagen om nya statliga stöd för att stimulera bostadsbyggande, renoveringar och energieffektiviseringar. Dessa åtgärder är emellertid inte tillräckliga, och arbetet med att förändra bostadspolitikens inriktning måste drivas vidare i en rad frågor. Den nya inriktningen måste givetvis även avspegla sig i ett annat bostadspolitiskt mål än det mål som varit vägledande för den borgerliga bostadspolitiken. Det behövs ett nytt mål som ger uttryck för ett samhällsansvar och tydliga sociala ambitioner. föreslår därför att det införs ett bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Föregående år avstyrkte civilutskottets majoritet ett motsvarande förslag från med motiveringen att den då nya regeringen borde ges en möjlighet att ”pröva förutsättningarna för att formulera ett mål som kan vinna en bred uppslutning i ”. Det kan nu konstateras att det finns förslag i budgetpropositionen om ett nytt konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18 men saknas förslag om ett nytt mål för bostadspolitiken. bör därför framhålla för regeringen att även det bostadspolitiska målet bör ändras. Det som ovan anförts om behovet av ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 bör med bifall till partimotion 2015/16:373 yrkande 1 ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. De borgerliga motionsförslagen om att behålla det nuvarande målet bör därmed avslås. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt reservanternas förslag i bilaga 4. 2015/16:2350 av och (båda SD), bifaller delvis proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkt 8 och avslår motionerna 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 28, 2015/16:2700 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–6, 2015/16:3143 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:3157 av m.fl. (C). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2024. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 . avslår regeringens förslag om ett bemyndigande för reger-ingen att för anslaget 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. avslår regeringens förslag om ett bemyndigande för regeringen att för anslaget 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 3 2017–2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkterna 1–3 och 5 samt avslår proposition 2015/16:1 utgiftsområde 18 punkterna 4 och 6 samt motion 2015/16:3143 av m.fl. (FP) yrkandena 2–4. lägger stor vikt vid de frågor som hanteras inom utgiftsområde 18. Inom bostadspolitiken är den mest akuta frågan den snabbt tilltagande bostadsbristen, till stor del orsakad av en okontrollerad invandring. Vårt mål är att det ska finnas en bostad till alla och möjlighet att flytta till en ny ort för arbete eller studier. Inom konsumentpolitiken utgår vi från den lilla människans perspektiv. Det är viktigt att man som konsument kan känna trygghet och ha möjlighet att få den information man behöver. har i sin partimotion om budgeten (mot. 2015/16:761) lagt fram förslag om utgiftsramarna för statsbudgetens utgiftsområden. För utgiftsområde 18 innebar vårt förslag en betydligt snävare ram än vad regeringen föreslog i budgetpropositionen. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar. Vi kan emellertid konstatera att det inte finns något hinder för att , under det andra steget i budgetprocessen, ställa oss bakom våra förslag om anslagen inom utgiftsområde 18 som läggs fram i motion 2015/16:2350. Såväl som övriga oppositionspartiers förslag om de aktuella anslagen håller sig väl inom den beslutade utgiftsramen. Vi kan konstatera att regeringen föreslår anslag för tre nya bidragsformer inom bostadspolitiken med en omfattning på sammanlagt . Det gäller investeringsstödet till anordnande av hyresbostäder, stödet till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus samt stödet till kommuner för att ”premiera ett förändrat arbetssätt” vad gäller bostadsbyggande. Det är visserligen mycket angeläget att staten på olika sätt tar ett ökat ansvar för ett tillräckligt bostadsbyggande och en enklare hantering av plan- och bygglovsfrågor samt upprustningen av vissa bostadsområden, men regeringens förslag i budgetpropositionen om nya bidragsformer har i flera avseenden en felaktig inriktning, och de avsedda bidragsvillkoren är dessutom otillräckligt beskrivna. Vi anser därför att inte bör inrätta anslag för de aktuella stöden. Vi anser däremot att det föreslagna anslaget för stöd till upprustning av skollokaler bör bifallas av . Behovet av åtgärder som förbättrar inomhusmiljön i landets skolor är mycket stort. Vi föreslår vidare att anslaget till Lantmäteriet ska höjas med för att uppdaterade kartor ska kunna tillhandahållas kostnadsfritt. Den nuvarande ordningen, som innebär att Lantmäteriet tvingas ta betalt även för den digitala kartinformationen, leder till betydande förluster i samhällsekonomin. Det visade sig exempelvis vid den stora branden i när räddningstjänsten använde sig av föråldrade kartor. Avslutningsvis föreslår vi att anslaget för utvecklingsprojekt för jämställda rum ska avvecklas än enligt regeringsförslaget. Sammanfattningsvis innebär det som anförts ovan att vi föreslår att bifaller förslagen i motion 2015/16:2350 om utgiftsområde 18 och avslår samtliga övriga motionsförslag som behandlas i denna del av betänkandet. Förslaget i budgetpropositionen om anslagen (p. 8) bör bifallas i de delar det överensstämmer med motionsförslaget och i övrigt avslås. Vidare föreslår vi att antar förslagen i budgetpropositionen (p. 1–3 och 5) om bemyndiganden för regeringen som inte står i strid med vårt förslag. Förslagen i budgetpropositionen (p. 4 och 6) om bemyndiganden för stödformer som inte ska inrättas bör givetvis avslås. Vårt anslagsförslag för utgiftsområde 18 finns sammanställt i bilaga 4. Stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 10 och 2015/16:2019 av (SD) yrkande 13 och 2015/16:3109 av (SD) yrkande 2. Vi anser att bebyggelsen i så hög utsträckning som möjligt ska vara anpassad på ett sådant sätt att personer med olika funktionsnedsättningar kan leva ett normalt liv. När det gäller nybyggnation är det självklart att alla former av hinder för tillgängligheten ska undvikas redan från början. I den äldre bebyggelsen finns det emellertid ett stort behov av åtgärder som successivt kan förbättra tillgängligheten. Det gäller både enkelt avhjälpta hinder, exempelvis onödiga trappsteg, som kan åtgärdas direkt och andra former av hinder som är mer lämpliga att åtgärda i samband med ombyggnader och annan upprustning. Ett statligt stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning i den befintliga bebyggelsen skulle sannolikt kunna påskynda utvecklingen mot ett tillgängligt samhälle. Vi anser att regeringen bör låta utreda hur ett sådant generellt stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning kan utformas och därefter återkomma till med förslag i frågan. Det vi nu har anfört bör med bifall till motion 2015/16:2039 (SD) yrkande 10 ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att även förslagen i motionerna 2015/16:2019 (SD) yrkande 13 och 2015/16:3109 (SD) yrkande 2 blir tillgodosedda.