bet · H201TU5 · 2015-02-24 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett trettiotal motionsyrkanden om cykeltrafik från den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. infrastrukturåtgärder, trafikregler för cykling samt cykelturism. I betänkandet lyfter utskottet fram cykeln som ett transportmedel med många fördelar, inte minst ur ett klimat- och kapacitetsperspektiv, men även ur ett folkhälsoperspektiv. Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen för att främja cykling. Det första tillkännagivandet uttrycker att regeringen bör återkomma till med en nationell cykelstrategi. I arbetet med att ta fram en sådan strategi ska regeringen bl.a. beakta vad utskottet har anfört om vikten av en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt. I det andra tillkännagivandet framförs att regeringen bör redogöra för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer, och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelväg finns. I betänkandet finns två reservationer från SD och V. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Infrastruktur och förutsättningar för cykling 1.Infrastruktur och förutsättningar för cykling, punkt 1 (V) 2.Trafikregler för cykling, punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Infrastruktur och förutsättningar för cykling tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör ta fram en nationell cykelstrategi som beaktar vad utskottet anför om bl.a. en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt. Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:25 av (FP) yrkandena 1 i denna del och 2–5, 2014/15:123 av (MP), 2014/15:239 av och (M), 2014/15:607 av och (MP) yrkande 1, 2014/15:753 av (S), 2014/15:827 av (C), 2014/15:1359 av (C), 2014/15:1844 av (M), 2014/15:1985 av (MP) yrkandena 1, 5 och 6, 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2014/15:607 av och (MP) yrkande 2, 2014/15:1985 av (MP) yrkande 8 och 2014/15:2214 av (M). Reservation 1 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelbana finns. Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:25 av (FP) yrkande 1 i denna del och 2014/15:607 av och (MP) yrkande 7 och 2014/15:607 av och (MP) yrkandena 3–6, 2014/15:1645 av (KD) och 2014/15:1985 av (MP) yrkandena 2 och 4. Reservation 2 (SD) 2014/15:13 av (FP), 2014/15:31 av (FP) yrkande 5 och 2014/15:1792 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), Boriana (M), (FP), (V), (KD), (S), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1. I samband med beredningen av ärendet sammanträffade utskottet med företrädare för Cykelfrämjandet och Svensk Cykel. Vidare informerade infrastrukturminister utskottet om regeringens arbete med cykelfrågor. Nationella mål för cykeltrafiken godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål och tillhörande funktions- och hänsynsmål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt funktionsmålet ska bl.a. förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras så att de utgör de mest attraktiva färdmedlen i allt fler situationer. Inte minst när det gäller korta resor är gång och cykel goda alternativ. Kombinerade resor med gång eller cykling och kollektivtrafik bör underlättas, och cykelturismen i bör utvecklas. För detta talar inte bara tillgänglighets- och valfrihetsskäl utan även klimat- och hälsoskäl. Transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga. Några uppgifter om cykeltrafik Av behov av kapacitetshöjande åtgärder – förslag för lösningar och utblick mot (2012:100) framgår att andelen cykelresor av korta resor är . I rapporten anges att en prognos för persontransporter visar att antalet resor kommer att öka när det gäller alla färdsätt men när det gäller cykelresor. Undersökningar visar dock att av korta arbets- och med bil skulle kunna ersättas med gång och cykel. Vidare anges i rapporten att det är realistiskt att av de korta resorna sker med cykel . Med starka styrmedel skulle cykling t.o.m. ha en protential att utgöra av de korta resorna, förutsatt att infrastruktur, drift och underhåll anpassas. I utredningen och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (SOU 2012:70) redovisas att ungefär var tionde resa i är en cykelresa och att medelreslängden för resan är . I cykelutredningen anges att andelen resor är högre om man begränsar sig till tätbebyggda områden. Enligt utredaren verkar det som om trenden går mot att cykeln används för allt längre resor även om cykling fortfarande generellt sett väljs som transportsätt i huvudsak vid kortare resor och att antalet resor avtar vid resor som överstiger . I storstadsregioner är medellängden på en cykelresa längre, åtta–. Vidare anges att andelen cykelresor varierar över landet, över året och i olika åldersgrupper. I åldersgruppen 25–görs de längsta cykelresorna medan personer i åldersgruppen 13–är mest beroende av cykeln som transportmedel och också är de som cyklar mest sett till andelen resor. Trafikanalys inledde en ny nationell resvaneundersökning. Undersökningen beräknas pågå . Jämförelsevis kan nämnas att i cyklar av dem som har mindre än till arbetet eller studieorten. Av dem som har mellan två och till arbetet eller studieorten cyklar . tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. Översynen skulle syfta till att öka cykeltrafiken och göra den säkrare. lämnade den särskilde utredaren sitt betänkande Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (SOU 2012:70) (fortsättningsvis cykelutredningen). Inledningsvis framhålls i utredningen att cykling har fått alltmer uppmärksamhet och att cykling som transportsätt kommer att öka. Faktorer som bidrar till den ökade uppmärksamheten är, menar utredaren, de samhälleliga förändringar som medfört en ökad betydelse av miljö- och folkhälsofrågor. I utredningen konstateras att cyklingens intressen i huvudsak kan tillgodoses inom ramen för den lagstiftning och de planeringsprocesser som gäller . Det är enligt utredarens bedömning inte främst regeländringar som krävs, utan incitament för att lagstiftningen och planeringsprocesserna ska tillämpas på ett sådant sätt att cyklingen beaktas. Det behövs också, menar utredaren, ytterligare ekonomiska satsningar på cykling och en ökad politisk prioritering av cyklingsfrågan nationellt, regionalt och lokalt. I utredningen uppskattas att det behövs satsningar på åtgärder för cykling med 800–i närtid. Utredaren understryker dock att det med ökad cykling också står mycket att vinna samhällsekonomiskt, bl.a. ur ett folkhälso- och miljöperspektiv. Utredaren framhåller att ökad tillgänglighet och framkomlighet samt ökad säkerhet och trygghet för cyklister är avgörande för att öka cyklingen. För detta krävs, menar utredaren, att cykling ses som ett eget likvärdigt transportsätt inom trafikslaget väg, men liksom övriga transportsätt hanteras utifrån sina egna förutsättningar. När det gäller trafikregler av betydelse för cykling konstaterar utredaren att de flesta problemen inte har sin grund i reglerna i sig och därför löses bättre genom åtgärder i trafikmiljön. I utredningen återfinns dock följande förslag till författningsändringar i fråga om trafikregler: - Cyklar med mer än två hjul eller med en sidvagn eller cykelkärra tillkopplad ska under vissa förutsättningar få föras på körbanan även om det finns en cykelbana. - Skyldigheten för bl.a. cyklister att använda vägrenen ska förtydligas. - Barn ska t.o.m. det år de fyller åtta få cykla på trottoaren om cykelbana saknas. - Förare ska få väjningsplikt mot bl.a. cyklister som färdats ut på eller just ska färdas ut på en cykelöverfart. Vissa krav ska ställas på cykelöverfarternas utformning, och en hänsynsbestämmelse för bl.a. cyklister ska införas för att tillgodose trafiksäkerheten. - En möjlighet att inrätta s.k. cykelgator ska införas. I utredningen anges vidare att kommunerna, inom ramen för den gällande lagstiftningen och utifrån det kommunala planmonopolet, har goda möjligheter att ta ett ansvar för planeringen av cykelparkeringar och se till att fastighetsägare ordnar cykelparkering, även vid kollektivtrafiknoder. När det gäller cykelparkeringar framhåller utredaren att ett arbete med att skapa en samlad policy för cykelparkeringar vid större kollektivtrafiknoder bör påbörjas och föreslår att regeringen ger bl.a. i uppdrag att göra en nationell behovsanalys för cykelparkeringar. Även utvecklingsplaner för driftsinsatser behöver tas fram, och ansvaret för varje objekt behöver fastställas. Utredningen har sedermera blivit föremål för remissbehandling. Generellt är cyklister en trafikantgrupp som är mycket utsatt. Skadade cyklister, särskilt i singelolyckor med lindriga skador, är dessutom starkt underrepresenterade i den officiella statistiken. Det beror på att det sällan finns skäl för polisen att utreda om det skett något trafikbrott i samband med olyckan. Av uppgifter från Trafikanalys framgår att antalet förolyckade cyklister uppgick till 13 personer. Av de som omkom i trafiken var cyklister. Det är det lägsta antalet i modern tid. har antalet omkomna cyklister minskat . Antalet skadade cyklister har däremot ökat. Antalet allvarligt skadade cyklister uppgick till 45 personer 2013. Av uppgifter från framkommer att en ny problembild har vuxit fram genom sjukhusens registrering av skadade i trafiken . Åtta av tio som skadas allvarligt skadas vid singelolyckor. Resterande skadas vid kollisioner med andra trafikanter, främst bilister, men även med andra cyklister och fotgängare. Halka är orsaken till närmare hälften av alla singelolyckor. Infrastruktur och förutsättningar för cykling Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att en nationell cykelstrategi bör tas fram som bl.a. beaktar vad utskottet anför om en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln ska betraktas som ett eget transportsätt. bifaller därmed delvis motionsförslag om detta. Utskottet avslår övriga motionsförslag. Jämför reservation 1 (V). I motion 2014/15:25 av (FP) yrkande 3 framförs att cyklingens villkor och säkerhet borde göras än mer tillgängliga genom en nationell informationskampanj om cykling. Motionären anser att kunskapen om bl.a. trafikregler och säkerhet bör spridas för att genom ökad kunskap förebygga olyckor och tillbud. I yrkande 4 påpekas att vägskyltning för bilism är en självklarhet, men precis som bilister behöver cyklister bra och tydlig skyltning. I motionen framhålls att för arbetspendlare som pendlar genom flera kommuner i länet är det viktigt att cykelstråken har en enhetlig skyltning som är kontinuerlig och inte försvinner vid kommungränsen. I yrkande 5 menar motionären att barn bör uppmuntras att cykla eftersom resmönster och folkhälsa kan grundläggas . Motionären lyfter bl.a. fram att cykelbanor och vägar bör ingå i planeringen av skollokaler. Vidare anger motionären att yngre barn bör tillåtas att cykla på gångvägar. I motion 2014/15:25 anges i yrkande 1 att det behövs åtgärder för att förebygga olyckor och tillbud vad gäller cyklismen. Motionären anser att en cykelinfrastruktur med bra underhåll och med en beläggning av god standard liksom förutsägbarhet för framkomligheten är grundläggande för säkerheten. Motionären framhåller att det exempelvis finns många vägar som saknar vägren. I stället bör man anpassa vägnätet för cyklister eller bygga parallella cykelvägar om det krävs. I yrkande 2 framförs att ökad cykling även innebär att säkra och trygga cykelparkeringar behöver planeras och anordnas. Motionären understryker att det är viktigt att cykelparkeringar inte glöms bort vid planering och byggnation av exempelvis arbetsplatser och bostäder. I motion 2014/15:123 av (MP) framförs att bör få ett tydligare uppdrag att utveckla möjligheterna att cykla trafiksäkert utanför tätorter på det statliga vägnätet. Motionären anger att allt fler väljer cykel inte bara i stadsmiljö utan även för längre transporter och att även cykel på semester växer. Både ett hälso- och ett klimatperspektiv talar för cykeln som transportmedel. Motionären pekar på att det ofta inte finns någon eller väldigt liten plats för någonting annat än bilen utmed våra landsvägar. Motionären framhåller behovet av åtgärder för att fler ska få möjlighet att cykla även utmed riksvägar där bilismen tar större delen av utrymmet. I motion 2014/15:239 av och (båda M) yrkas dels att infrastrukturen för cyklister måste förbättras genom väl utformade och underhållna snabbcykelvägar med hög säkerhetsstandard, dels att uppdrag att förbättra cykelinfrastrukturen ses över. Som skäl för yrkandet framförs att cykling har blivit ett viktigt transportmedel och att insikten om cykelns avgörande roll i morgondagens hållbara städer har ökat väsentligt. Motionärerna framhåller att cykling bör underlättas eftersom den ger både miljö- och hälsovinster. Motionärerna pekar bl.a. på att det behövs längre cykelstråk som förbinder förorter med tätorter och stadskärnor. Vidare lyfter motionärerna fram att ett flertal åtgärder måste vidtas för att prioritera cykelsäkerheten och reducera antalet cykelolyckor. Motionärerna menar även att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning med en tidsplan och målbeskrivning för hur ett nät av snabbcykelvägar längs större statliga vägar kan bli verklighet. I detta arbete bör medverka. I motion 2014/15:607 av och (båda MP) konstateras i yrkande 1 att cykelutredningen lyfter fram att det behövs mer pengar till cykelinfrastruktur. Motionärerna framhåller att det är viktigt att de aviserade ökade medlen till klimatsmarta transporter också kommer cykelinfrastrukturen till del. I yrkande 2 anges att bör se till att alla två-plus-ett-vägar som tidigare haft, eller som bör ha, goda cykelmöjligheter nu garanteras en cykelväg eller motsvarande för att skapa en trygg och säker cykelmiljö. Motionärerna anger att eller kommunen inte bör kunna ta bort en cykelväg eller cyklingsbar vägren utan att ersätta den med en ny likvärdig eller bättre cykelväg. I motion 2014/15:753 av (S) framhålls att det bör tas fram enhetliga regler för hur cykelbanetrafik ska anläggas och utformas. Motionären framhåller att det i trafikförordningen saknas definitioner av hur utformning och skyltning av cykelbanor och korsningar för cykeltrafik ska se ut. Det leder till att utformning och skyltning av cykelvägar kan se väldigt olika ut, vilket medför en säkerhetsrisk. Motionären understryker att om vi med hänsyn till miljö- och hälsoaspekter gärna ser fler cyklister är det också viktigt att vi värnar om deras säkerhet. I motion 2014/15:827 av (C) framförs att man måste ta hänsyn till samtliga trafikslag när man bygger vägar. Motionären framför att det krävs ett helhetstänkande och en annan syn när vägar planeras och byggs. I motionen anges att cyklister, elcyklister och mopedister ofta trängs undan och inte kan köra på en väg efter att en vägbana exempelvis har breddats. I motion 2014/15:1359 framhåller (C) att staten måste ta initiativ och skapa förutsättningar för att alla kommuner ska kunna ta fram en cykelstrategi. Strategierna bör, menar motionären, innefatta trafiksäkerhet, parkering, motion, turism och arbetstillfällen. Motionären menar att det finns mycket att vinna på att cyklingen ökar. I motionen framhålls bl.a. att det är miljövänligt och bra för folkhälsan. I motion 2014/15:1844 av (M) konstateras att cykeln ses som ett självklart färdmedel. Motionären framhåller vidare att genom att förbättra förutsättningarna för cykling kan man göra stora vinster när det gäller folkhälsa, framkomlighet och miljö. I motionen framförs att det är viktigt att cykeln ses som ett tryggt färdmedel. Motionären lyfter vidare fram att det går att skapa smarta lösningar som ökar både framkomligheten och säkerheten för cyklister. I motionen anges att kraven på säkra cykelvägar kommer att öka i takt med att fler väljer cykeln som transportmedel. Därför är det enligt motionären viktigt att fortsätta se över säkerheten för cyklister. I motion 2014/15:1985 av (MP) yrkande 1 framhålls att ett antal åtgärder bör vidtas i syfte att öka cyklingen. Motionären anger att det finns starka motiv för att öka cyklingen såsom bl.a. behoven av att minska klimatpåverkan, motverka sjukdomar som kan relateras till bristande rörlighet, förbättra hushållens ekonomi och göra tätortstrafiken mer yteffektiv. Motionären menar därför att bör få i uppdrag att bidra till att cykeltrafiken är dubbelt så stor som biltrafiken. I yrkande 5 framhålls att cyklister och gående bör skiljas så långt det är möjligt. Begreppet GC-vägar (gång och cykel) bör därför fasas ut. I yrkande 6 anges att bör få i uppdrag att skapa tydliga normer för drift och underhåll av hur cykelinfrastrukturen ska skötas. I yrkande 8 framhåller motionären att det bör ställas krav på att det skapas s.k. cykelboxar, ett utrymme för cyklister framför bilarnas stopplinje, vid varje trafikljusreglerad korsning i tätorter. I motion 2014/15:2214 av (M) framhålls att har ett antal nationella cykelleder. Motionären anger att när en cykelled får nationell status är det som ansvarar för exempelvis särskild skyltning till hotell, restaurang och toalett längs leden. tar dock inget ekonomiskt ansvar för att underhålla de gjorda investeringarna i nationella cykelleder, vilket kan leda till att dessa nedprioriteras efter att de blivit byggda. Motionären menar därför att de ökande nationella investeringarna i cykelleder bör leda till ett nationellt ansvar för drift och underhåll av nationella cykelleder. I motion 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 11 framhålls att cyklandet snabbt ökar i . Motionärerna menar att det är en glädjande utveckling eftersom det minskar trängseln i trafiken samt miljö- och klimatpåverkan som det bidrar till bättre hälsa. Motionärerna anger att det i den nationella transportplanen för transportsystemet 2014–2025 planeras för stora satsningar på cykling som också bör genomföras. Motionärerna menar vidare att arbete med att samordna och stötta kommunala och regionala cykelsatsningar bör fortsätta. I motionen framhålls att den enskilt viktigaste åtgärden för att främja cykling är att förbättra infrastrukturen. Men motionärerna menar att även ett väl fungerande samarbete mellan aktörer på nationell, regional och lokal nivå kan ge goda effekter. I motion 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 13 anförs att cykeln är ett hållbart färdmedel som bidrar till en säker och miljövänlig närmiljö. Motionärerna framhåller att de vill ge större möjligheter att cykla i säkrare och grönare miljöer än det i många fall finns . I motionen anges att tätorter behöver knytas ihop genom bilfria cykelförbindelser för att främja cykelpendling. Transportsektorn står inför många angelägna utmaningar inte minst när det gäller klimatfrågan och övriga miljöfrågor såsom buller samt trängseln i städerna. Utskottet vill därför i detta sammanhang lyfta fram cykeln som ett transportmedel med många fördelar, något som också framgår av den cykelutredning som lämnade betänkandet Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (SOU 2012:70). Cykeln tar mindre av gatumarken i anspråk, vilket minskar trängseln. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är cykeln i princip oslagbar som transportmedel. Cykling har dessutom positiva effekter på folkhälsan. Mot den bakgrunden instämmer utskottet i vad som anförs i de här behandlade motionerna om att det är angeläget att stärka cykelns roll som transportmedel och göra det mer attraktivt att cykla. Det är enligt utskottets mening också angeläget att säkerheten för cyklister blir bättre och att antalet allvarligt skadade cyklister minskar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att cykelfrågor är föremål för övervägande på i första hand lokal nivå; exempelvis ingår större delen av cykelvägnätet i kommunernas vägnät. I sammanhanget vill utskottet framhålla kommuner och landstings roll och arbete med att förbättra förutsättningarna att färdas med cykel. Utskottet vill också gärna lyfta fram att det på regional och lokal nivå har vidtagits ett antal initiativ för att förbättra infrastrukturen för cykeltrafik. Som exempel kan nämnas att det i den nationella transportplanen ingår ett regionalt cykelstråk, det s.k. Täbystråket som är ett snabbcykelstråk. Utskottet vill också peka på att antog en ny cykelplan för att utveckla cykelvägnätet ytterligare. var först i med s.k. huvudcykelstråk. Dessa utmärker sig bl.a. genom orangefärgade linjer som skiljer gående och cyklande åt, samt genom skyltning i samma färg. Längs huvudcykelstråken är cykelbanorna genomgående, vilket innebär att bilvägarna korsar cykelvägen i stället för tvärtom. När det gäller åtgärder som rör cykelparkeringar kan bl.a. nämnas cykelparkeringen Bike & Ride . som öppnades . Anläggningen är till största del underjordisk och rymmer totalt över 1500 cyklar, varav cirka 700 platser finns inom en låst cykelparkeringsdel. Utskottet har vid tidigare tillfällen framhållit att förbättrad infrastruktur för cykling är den enskilt viktigaste åtgärden för att nå målet om en ökad cykelandel av resandet. Utskottet ansluter sig alltjämt till denna bedömning och ser därför med tillfredsställelse att ett ökat fokus har riktats mot cykling och cykelåtgärder i åtgärdsplaneringen –2025. Detta gäller såväl i den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet som i länsplanerna för regional infrastruktur. Utskottet är därför mycket positivt till den satsning på som görs i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportsystemet –2025. Utskottet kan konstatera att detta innebär en betydande ökning jämfört med den tidigare planperioden. Utskottet kan dock se att det finns behov av ytterligare insatser för att möjligheten att cykla i säkra och gröna miljöer ska öka. Enligt utskottets uppfattning är en viktig utgångspunkt vid planering att skapa en sammanhängande och säker infrastruktur för cykling. God drift och underhåll av cykelvägar är också av stor betydelse liksom cykelparkeringar av god kvalitet. Utskottet vill också peka på betydelsen av en enhetlig utformning och skyltning av cykelbanor och korsningar för cykeltrafik. För att underlätta för cykelpendling anser utskottet även att tätorter i högre grad bör knytas ihop genom bilfria cykelförbindelser, exempelvis genom snabbcykelvägar. Med anledning av motionsförslagen om cykelbanor och två-plus-ett-vägar välkomnar utskottet även att det i regeringens fastställelsebeslut om den nationella trafikslagsövergripande planen för transportsystemet för perioden –2025 underströks att det är angeläget att aktivt och kontinuerligt arbetar med cykling vid planering av ny infrastruktur och att det sker tidigt i planeringsprocessen. Särskilt vid investeringar som innebär mittseparering behöver frågan uppmärksammas för att säkerställa att trafiksäkerheten och tillgängligheten för cyklister inte försämras. Utskottet är av den uppfattningen att cyklingens förutsättningar i än högre utsträckning bör beaktas vid planeringen av transportsystemet och att man då även bör anlägga ett nationellt perspektiv. Utskottet menar därför att det finns behov av en nationell strategi för cykling som beaktar en rad viktiga frågor för att öka cyklingen på ett säkert sätt.