bet · H301NU3 · 2015-09-17 00:00:00 — Energieffektivisering ska prioriteras, och satsningar på förnybara kraftkällor ska stödjas. Vi befarar emellertid att den rådande, inte sällan oreflekterade, tilltron till förnybara energikällor som vi ofta möter kan ge upphov till svårhanterliga negativa konsekvenser. Subventioner till vind- och solkraft ökar kraven på reglerkraft, och väderberoende kraftkällor av detta slag innebär dessutom betydande utmaningar för elnätet och för möjligheterna att kontrollera den så viktiga effektbalansen. När en högst beklaglig förtida och effektskatteorsakad avveckling av delar av den välfungerade svenska kärnkraften dessutom nu står för dörren kommer dessa problem bli än mer påtagliga. En avvecklad kärnkraft innebär också en avveckling av den baskraft som utgör fundamentet i det svenska kraftsystemet. Några realistiska alternativ till denna baskraft har regeringen inte presenterat. Risken är påtaglig att det är fossilbränslebaserade alternativ som kommer att ersätta den koldioxidfria kärnkraften. I motsats till regeringspartierna ser vi kärnkraften som ett centralt inslag i den svenska energimixen under överskådlig framtid och att den kommer att vara en nödvändig del i strävan efter att bromsa klimatförändringarna, för att RESERVATION 2015/16:NU3 säkra den svenska elförsörjningen och för att kunna upprätthålla den svenska basindustrins konkurrenskraft. Vi är öppna för utbyggnad av den svenska kärnkraften och ser det som positivt med en FoU-satsning på svensk kärnkraft. Vi inom anser att ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för i första hand . Det är, enligt vår uppfattning, således av stor vikt att kärnteknisk forskning och utveckling bibehålls inom landet och att forskningen dessutom ges möjlighet att flytta fram sina positioner. För att kunna etablera ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens, och detta kräver i sin tur ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Framgångsrik kärnteknisk forskning är dock ofta beroende av tillgången till en funktionell forskningsinfrastruktur. Av den anledningen föreslår ett nytt anslag inom utgiftsområde 21 Energi som ska finansiera det inledande arbetet med att etablera en kärnreaktor för forskningsändamål. I motion 2015/16:2854 (SD) återfinns ett stort antal konkreta förslag till åtgärder med energipolitisk anknytning. En del av dessa förslag faller dock inte inom näringsutskottets beredningsområde och behandlas därför av andra utskott. Det gäller exempelvis förslag på skatteområdet. Andra förslag har ingen direkt påverkan på anslagen inom utgiftsområdet och kommer därför att behandlas av utskottet senare under detta . Vi ser fram emot att vid flera kommande tillfällen få möjlighet att föra fram vår syn på den svenska energipolitiken. Med detta sagt vill vi nu framhålla att vi alltjämt står bakom förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi och det förslag till anslagsfördelning som finns i motion 2015/16:3234 (SD). Detta innebär att vi avstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen till anslagsfördelning inom utgiftsområdet i de fall då de inte överensstämmer med våra förslag och de motsvarande förslag som finns i motionerna 2015/16:2444 (M), 2015/16:3154 (C), 2015/16:3202 (FP) och 2015/16:3149 (KD). Förslaget till anslagsfördelning i motion 2015/16:3234 (SD), som vi alltså står bakom, präglas av en återhållsam inställning när det gäller olika satsningar på förnybara energikällor som har visat tveksam effektivitet och där kostsamma statliga subventioner mest fungerar som ett slags omotiverad bonus åt redan lönsamma verksamheter eller som konstgjord andning åt kommersiellt tveksamma tekniker. Vi avvecklar därför anslaget 1:3 Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft (–) och anslaget 1:6 som finansierar planeringsstöd för vindkraft (–). Avvecklingen av dessa båda anslag ingår i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag. Fortsatta insatser för ökad energieffektivisering är vi positiva till och sluter därför upp bakom den nivå på anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering som regeringen har föreslagit (). Vi och anser att forskning med inriktning på nya energilösningar har stor potential att lösa många av de utmaningar som väntar. 2015/16:NU3 RESERVATION menar vi att de statliga forskningsmedlen delvis bör riktas om mot att finansiera uppbyggnaden av den vetenskapliga och tekniska kunskap och kompetens som saknas inom kärnteknikområdet. Som redan har nämnts ovan ser vi även ett behov av kärnteknisk forskningsinfrastruktur. Vi föreslår därför att det nuvarande solcellsfokuserade energiteknikanslaget avvecklas och att en del av de medel som därmed frigörs i stället allokeras till ett nytt anslag som ska finansiera uppförandet av en kärnforskningsreaktor. Med en sådan reaktor kan forskningen kring fjärde generationens kärnkraft flyttas fram ytterligare ett steg. Detta borde vara eftersträvansvärt då fjärde generationens kärnreaktorer kan återanvända kärnbränsle och därmed även bidra till att lösa problemet med utbränt kärnavfall. Ett annat område med stor potential som vi vill satsa på är biogas. Produktion av biobaserad metangas ur olika avfallsprodukter ser vi som ett mycket intressant energiteknikområde. Vi föreslår därför ett nytt anslag som öronmärks för satsningar på ett utökat investeringsstöd för biogasen och till marknadsintroduktion av ny teknik på området. Metangas går att använda till både el- och värmeproduktion men är extra intressant som fordonsbränsle. Totalt avsätter vi för denna satsning . Då vi i vårt budgetförslag inte har med några särskilda satsningar på bl.a. smarta elnät, solceller och energilagring saknas skäl att – såsom regeringen föreslår – förstärka förvaltningsanslag med . Vi vänder oss också mot regeringens nya anslag 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. De som regeringen vill satsa på denna ideologiskt färgade och diffust beskrivna åtgärd anser vi kunna göra betydligt bättre energipolitisk nytta på något annat sätt. Anslaget finns därför inte med i vårt förslag. Sammanfattningsvis innebär detta att vi tillstyrker motionerna 2015/16:2854 (SD) och 2015/16:3234 (SD) i de aktuella delarna. Regeringens och andra partiers förslag till anslagsfördelning avstyrks i de fall då de inte överensstämmer med förslagen i de nyssnämnda motionerna. Vi avstyrker även övriga motioner i de delar som är aktuella i detta betänkande. Däremot tillstyrker vi regeringens förslag till investeringsplan och finansiella befogenheter för liksom även förslaget om nivån på elberedskapsavgiften. När det gäller regeringens förslag till olika bemyndiganden kopplade till några av anslagen, avstyrker vi de förslag som gäller de anslag som vi avvecklar helt i vårt förslag. Det innebär således att vi avstyrker regeringens förslag om bemyndiganden avseende anslagen 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft, 1:6 Planeringsstöd för vindkraft, 1:8 Energiteknik och 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. Vi avstyrker även de förslag till bemyndiganden som finns i motion 2015/16:3202 (FP). När det gäller anslaget 1:4 Energiforskning har vi föreslagit en sänkning med . Vi har däremot inte föreslagit något annat bemyndigande för detta anslag varför vi väljer att tillstyrka regeringens förslag till bemyndigande. 1.Anslag inom utgiftsområde 21 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (mot. 2015/16:3043) presenterar sitt budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. har i steg ett av budgetprocessen bifallit regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken. Eftersom budgetförslag är att betrakta som en sammanhållen helhet har vi valt att inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 21. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande huvuddragen i den energipolitik vi förespråkar. Inledningsvis vill vi vara tydliga med att välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av att vi har en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring. Vi anser att den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när vi behöver Alla delar av samhället är beroende av att vi kan leva upp till dessa Detta ställer höga krav på hur energipolitiken utformas. Vi och står upp för att ska ha ett robust energisystem som vilar på tre ben med vattenkraft, kärnkraft och ny, förnybar energi. sens klimat- och energiöverenskommelse, som ställde sig bakom , ger en trygg och hållbar energiförsörjning som den ger långsiktiga spelregler för hushållen och industrin. om energipolitikens inriktning ger konsumenter och industri en trygg energi- försörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. Det är viktigt att understryka den stora betydelsen av tydliga och långsiktiga spelregler inom energipolitiken. Osäkerhet om vad som kommer att gälla under en lite riskerar att få negativa effekter såväl för industrin som för hushållen. Vi ser med tilltagande oro exempelvis på reger- ingens beslut om höjningar av kärnkraftens effektskatt och förslaget om en ambitionshöjning inom ramen för elcertifikatssystemet som har ställt sig bakom. Dessa beslut riskerar inte bara att straffa ut kärnkraften och därmed hota den svenska basindustrin utan även att äventyra förutsättningarna för att kunna nå en bred och långsiktig politisk energiöverenskommelse inom ramen för den som regeringen har tillsatt. tilltron till regeringens förmåga att presentera en sammanhållen och långsiktigt bärkraftig energipolitik leder till att viktiga energiinvesteringar uteblir. ser behovet av en bred blocköverskridande energiöverenskommelse har vi Mot den bakgrunden beklagar vi att regeringen på flera områden – däribland när det gäller kärnkraften – väljer att agera ensidigt genom att fatta beslut som har effekter på den svenska energimarknaden långt innan ens har kommit ur Vi anser att många av morgondagens utmaningar på energiområdet kom- mer att kunna mötas med morgondagens teknik. Genom att bidra till finansie- ring av forskning och utveckling samt underlätta miljövänliga val för konsu- menterna har staten en mycket viktig roll när det gäller att stödja framväxten av ny energiproduktion Alliansregeringen markerade genom sina historiskt höga anslag till energiforskning att detta är en viktig del av förutsättningarna för att hitta svaren på framtidens energiutmaningar. inom det förnybara är centrala för vårt framtida energisystem och måste fort- anser vi det vara av yttersta vikt att tillåts satsa på energiforskning som bidrar till alla relevanta kraftslag och delar av Detta borde enligt vår uppfattning även inkludera forskning kring koldioxidneutrala alternativ för elproduktion, som exempelvis kärn- Ett förslag från med denna innebörd kommer att behand- las av senare under detta . När det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 står vi alltjämt bakom det förslag som återfinns i motion 2015/16:2444 (M). från en ram som är lägre än regeringens. avvisar exempelvis regeringens höjning av energiteknikanslaget med , som främst ska användas för att finansiera stöd till investeringar i solceller. Vi är tveksamma till om det finns anledning för staten att även fortsättningsvis subventionera satsningar som i många fall kan vara lönsamma på egna meriter. Vi noterar också att har redovisat tvivel kring den nuvarande inriktningen på detta investeringsstöd. Beträffande anslagsfördelningen i övrigt så avvisar vi bl.a. regeringens förslag till ett nytt anslag för lokal och regional kapacitetsutveckling (–) och det ökade förvaltningsanslaget till (–). 2.Anslag inom utgiftsområde 21 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i sin budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 2 812 miljo- ner kronor 2016 (bet. 2015/16:FiU1). överstiger denna nivå och kan således formellt inte tillstyrkas. budgetförslag måste betraktas som en helhet där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Mot denna bakgrund väljer jag att avstå från att delta i beslutet och redovisar i stället politik inom ut- giftsområdet i detta särskilda yttrande. Jag och står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 21 Energi borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2015/16:3154. Innan jag redovisar min och syn på anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 vill jag nämna något om övergripande syn på energipolitiken. har under Alliansens regeringstid starkt bidragit till den fantastiska utvecklingen på det energipolitiska området. Exempelvis har vindkraftsutbyggnaden varit mycket omfattande, miljöbilarna slagit igenom på allvar och mer än hälften av energikonsumtion kommer från förnybara energikällor. syn på utvecklingen av förnybar energi och Alliansens klimat- och energi- överenskommelse kommer den förnybara elen att fortsätta växa och stärkas i Det finns dock mycket kvar att göra för att nå min och vision om att det svenska samhället 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Som delmål på vägen till 2050 har sagt att ska ha förnybar energi till 2040, vilket ställer krav på energieffektiviseringar och en mångfald av förnybara energislag, både storskaligt och småskaligt. Jag och är övertygade om att världens miljöutmaningar kräver Transporter och energi är grundstenar för att möjliggöra för människor att bo och verka var de vill, att hjälpa människor ur fattigdom och att minska avståndet mellan stad, land och kontinent. Det är genom den ekonomiska tillväxten som mer förnybar energi kan produceras och som gör att antalet klimatsmarta bilar kommer att öka. en stor utmaning, och därför föreslår vi i bl.a. att det anslag till laddinfrastruktur som införde i budgeten men som regeringen sedermera avskaffade, ska återinföras. Vi vill dessutom skapa en miljöpremie för tunga fordon. Vi har därtill ett antal förslag för att främja alternativa drivmedel och skapa incitament för klimatsmarta transporter som faller inom andra utskotts beredningsområden. I klimatpolitiska partimotion 2015/16:2371 redovisas ett stort antal energipolitiska förslag. Det handlar bl.a. om att skattebefria förny- bar elproduktion för eget bruk, om att slopa anslutningsavgiften för havsbase- rad vindkraft och om att förenkla reglerna för småskalig elproduktion. förordar även att det införs en planeringsram för solel och sol- värme samt olika åtgärder för att påskynda arbetet med att ställa om for- donsflottan i hållbar fossiloberoende riktning. Det är också viktigt att värna den förnybara elproduktion som redan finns, exempelvis vattenkraft och kraftvärme, som levererar stor nytta både i dagens och framtidens system. Energieffektiviseringsåtgärder och behovet av FoU lyfts också fram. Flertalet av förslagen har emellertid inte direkt påverkan på anslagen inom utgiftsområde 21 eller faller inom andra utskotts beredningsområden. De behandlas därför inte i detta betänkande. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 står jag bakom förslag till ram som är högre än den har ställt sig bakom. Vi föreslår exempelvis en rejäl höjning (+300 miljoner kronor) av energiteknikanslaget utöver den höjning som regeringen har föreslagit. Som redan har nämnts ovan vill vi även återinföra ett anslag för stöd till investeringar i laddinfrastruktur för elfordon (+75 miljoner kronor). I övrigt kan nämnas att vi avvisar regeringens nya anslag till lokal och regional kapacitetsutveckling (–), liksom förslaget att förstärka förvaltningsanslag (–). 3.Anslag inom utgiftsområde 21 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Kostnaderna för sjukskrivningar ökar, och i ännu högre grad än när budgetpropositionen överlämnades till eskalerar kostnaderna som följer av migrationsströmmarna till . Jag och Liberalerna är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan , vilket understryker behovet av att vårda de offentliga finanserna. Budgetmotion 2015/16:3244 (FP) är därför stram och innehåller förslag om ett lägre utgiftstak och ett högre finansiellt sparande än i regeringens förslag. På flertalet utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att särskilt avvisa stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som miljöskatterna höjs, skapar Liberalerna utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster enligt regeringens förslag (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). avvisade därmed genom rambeslutet förslagen till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde i budgetmotion 2015/16:3244 (FP). Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Mitt partis budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte väntade beslut med det förslag till ram som jag och Liberalerna förespråkar. Jag och övriga inom Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom I det följande redovisar jag i stället Liberalernas syn på den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Däremot vill jag ta tillfället i akt att i detta särskilda yttrande beskriva min och Liberalernas övergripande syn på energipolitiken och redovisa huvud- dragen i den anslagsfördelning som har föreslagits i motion 2015/16:3202 (FP). Jag vill inledningsvis understryka att jag och Liberalerna tar klimatfrågan på mycket stort allvar. Uppvärmningen av jorden som en följd av ökade koldioxidutsläpp är den största framtidsutmaningen för vår generation. vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkur- En långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, svenska jobb, svensk konkurrenskraft och därmed även för tillväxten och välfärden i vårt land. Då energipolitik måste präglas av stabilitet och långsiktighet ser jag det som bekymmersamt att den av regeringen tillsatta inte ges optimala förutsättningar att nå en bred långsiktig överenskommelse om Regeringens ensidiga agerande på ett an- tal områden (exempelvis höjningen av effektskatten på kärnkraftsel, den ökade ambitionsnivån inom elcertifikatssystemet och fortsatta investeringsstöd till förnybar elproduktion) innebär en kraftig omläggning av framtidens energi- politik som kringskär såväl praktiska som politiska Det går inte att nå en bred politisk överenskommelse som inkluderar kärnkraften om detta kraftslag redan har avvecklats som en följd av Jag anser att det är besvärande att regeringen på detta sätt föregår arbete och underminerar dess betydelse. Liberalerna står fast vid Alliansens energiöverenskommelse, som också har ställt sig bakom. Kombinationen av en målmedveten satsning på förnybar energi och en möjlighet att förnya svensk kärnkraft är central för att säkra en koldioxidfri elproduktion för hela vårt närområde. energipolitiken bör vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörj- ning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. Jag och Liberalerna vill rikta ett tydligare fokus på att minska beroende av fossila energikällor i stället för att straffa koldioxidfri produktion. Den förnybara energiproduktionen är viktig, men det är minskade växthusgas- utsläpp som måste vara huvudfokus. Målet ska vara en klimatsmart energipro- duktion som är stabil i hela landet och året om. Regeringens politik leder till