bet · H301NU4 · 2015-11-13 00:00:00 — Utredningen skulle vidare lämna förslag på insatser och strukturförbättringar som bidrar till att bättre möta identifierade behov (dir. 2015:21). lämnade utredningen sitt slutbetänkande En fondstruktur för innovation och tillväxt (SOU 2015:64) till regeringen. Som framgår av det föregående avser regeringen att återkomma till med förslag och närmare detaljer kring genomförande av förändringar i linje med utredningens slutbetänkande. Utskottet ser mot denna bakgrund inga skäl för ett uttalande så som begärs i den aktuella motionen, som därmed avstyrks. Försäljning av vissa statliga företag I motion 2015/16:1324 (M) framförs att regeringen ska inleda samtal med de övriga ägarna om att avveckla det svenska ägandet i SAS. Som framgår av det föregående behandlade utskottet ett likalydande motionsyrkande. Utskottet framhöll att bemyndigade regeringen att minska ägandet i SAS och att det inte fanns något behov av ett riksdagsuttalande om försäljning av nämnda bolag. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker därmed den aktuella motionen. I motion 2015/16:1659 (M) förordas en försäljning av det statligt ägda . Motionärerna anför att staten bör ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare via . En försäljning bör enligt motionen ske i mindre delar så att många privata ägare får möjlighet att köpa skogen med god arrondering som resultat. Inledningsvis kan utskottet konstatera att regeringen, som tidigare redovisats, har bemyndiganden att sälja eller minska ägandet i företag med statligt ägande för sex bolag – , , , (tidigare Parts), SAS och AB . Som framgår av det föregående fattade beslut om förändrat uppdrag för . Det innebär att bolaget ska verka på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Vidare vill utskottet framhålla att bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. Uppdraget innebär också att bör kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. I detta sammanhang vill utskottet även påminna om det markförsäljningsprogram som genomför. Bolaget ska genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. ska säljas tills av den areal bolaget hade vid bolagets bildande är avyttrad. Utskottet ser inga skäl för att agera i denna fråga och avstyrker därmed motion 2015/16:1659 (M). Statens uppgift i förvaltningen av statliga företag, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva företag. Staten är dock en stor företagsägare, och kommer så att förbli . Det ställer höga krav på tydliga principer. De statliga bolagen bör drivas långsiktigt och ansvarsfullt och, där bolaget verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav för att säkerställa en effektiv konkurrens. Statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. De statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet samt vara föregångare i hållbarhetsfrågor som t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa statliga företag har särskilda samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. Regeringens ska styra de statliga bolagen inom de ramar som fastställt. bör enligt vår mening uppmana regeringen att fortsätta utveckla förvaltningen av de statligt ägda bolagen och minska eller avveckla sitt ägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Exempelvis gäller detta bolag som , , och . Eventuella försäljningsintäkter ska användas för att minska statsskulden. Vi anser att det dock inte är aktuellt med försäljning av , eller nordiska verksamhet. Med ett sådant beslut blir motion 2015/16:2455 (M) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. och investeringsskydd, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag anser att statliga svenska företag inte ska kunna driva rättsprocesser mot stater utan godkännande. Företag har länge utnyttjat möjligheten att stämma stater med hjälp av olika typer av tvistlösningsmekanismer i internationella handels- eller investeringsavtal. Enligt en rapport från för handel och utveckling (on Trade and Development, ) har antalet sådana stämningar ökat kraftigt . Amerikanska storföretag är överrepresenterade när det gäller att dra stater inför rätta för att säkra beräknade vinster och investeringsvärden. Ett av de mest uppmärksammade fallen är det multinationella tobaksföretaget stämning av den australiensiska staten mot bakgrund av att infört hårdare tobakslagar för att förbättra folkhälsan. Tyvärr är det inte bara multinationella privata storföretag som utnyttjar möjligheter att stämma stater och därigenom överpröva demokratiskt fattade beslut. Även svenska statliga företag har använt sig av tvistlösnings- och investeringsskyddsklausuler i syfte att kräva ekonomisk kompensation av stater för försämrade vinstmöjligheter till följd av lagstiftning. Ett sådant exempel är det statliga energiföretaget som har stämt den tyska staten för att landet vill avveckla kärnkraften, något som menar påverkar deras beräknade vinster. kräver därför ett skadestånd på motsvarande av den tyska staten. Jag menar att detta är orimligt. De statliga bolagen ägs gemensamt av medborgarna, och jag anser att , som är medborgarnas främsta företrädare, ska ges möjlighet att ta ställning till sådana ageranden. Jag förordar därför att tillkännager att regeringen ska verka för att måste ge sitt godkännande om svenska statliga företag ska stämma stater enligt tvistlösningsmekanismer i internationella handels- eller investeringsavtal. Därmed får motion 2015/16:194 (V) anses vara tillgodosedd i berörd del. Övrigt om förvaltningen av statliga företag, punkt 5 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (C), (M), (KD), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:57 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1–3 och 2015/16:2831 av m.fl. (SD), 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 11. Vi anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Staten är dock en stor företagsägare, och kommer att så vara . Det ställer höga krav på tydliga principer. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden och vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. I de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Där bolag verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav, ska effektiv konkurrens säkerställas. Statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. De statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet samt vara föregångare i hållbarhetsfrågor, t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa statliga företag har särskilda samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. Under alliansregeringen utarbetades och grundlades ett gediget hållbarhetsarbete i de statliga bolagen. ställde staten krav på de statligt ägda bolagen att de skulle hållbarhetsrapportera i enlighet med GRI. I statens ägarpolicy står det att de statligt ägda bolagen ska vara föredömen inom området Hållbart företagande. Ägarpolicyn fastställer vilka internationella riktlinjer som alla statligt ägda företag ska efterleva. Riktlinjerna utökades med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Såväl i FN:s vägledande principer som i riktlinjer ställs skärpta krav på bolagen att genomföra en riskbaserad due diligence-granskning (insamling och analys av information om ett företag inför förvärv eller annan strategisk förändring). Tillsammans med övriga i alliansregeringen tog finansmarknadsminister ett viktigt framåtsyftande steg i hållbarhetsarbetet. Alla bolagen fick uppdraget att fastställa få och övergripande hållbarhetsmål och strategier för att nå dit. Målet är att skapa värde i de statliga bolagen som riskerna ska minskas i verksamheterna. startade ägaren arbetet med att följa upp bolagens respektive hållbarhetsmål. Alliansregeringen arbetade målmedvetet med styrelserekrytering utifrån dynamik och mångfald. Utifrån kompetens, erfarenhet, bakgrund och ålder sattes mål om en jämn könsfördelning (av vartdera könet). Andelen kvinnliga styrelseledamöter i de statliga bolagen ökade i de statligt helägda bolagen till : en lyckad åtgärd. bör enligt vår mening uppmana regeringen att fortsätta utveckla förvaltningen av de statligt ägda bolagen i fråga om aktivt ägande, hållbart företagande och målmedveten styrelserekrytering. Därmed tillgodoses motion 2015/16:57 (C, M, FP, KD) i berörda delar och tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om förvaltningen av statliga företag, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2831 av m.fl. (SD) och 2015/16:57 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1–3, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 11. Vi kan inledningsvis konstatera att många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare, och att dessa bolag generellt verkar på en konkurrensutsatt marknad. Vi i är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande, och vi ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål. Emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras där man inte kan motivera det statliga ägandet i nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension kring vissa etiska frågor som t.ex. kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet, och god lönsamhet bör prioriteras högt. bör sammanfattningsvis genom ett uttalande tydliggöra för regeringen vikten av att värna och stärka det statliga ägandet när det gäller att upprätthålla viktiga samhällsfunktioner och stävja korruption och miljöförstöring, samt att minska ägandet när det inte ger nytta för medborgarna. Därmed tillstyrks motion 2015/16:2831 (SD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förvaltningen av , punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2015/16:57 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 5. I motion 2015/16:57 (C, M, FP, KD) begärs ett uttalande från om att regeringen bör ändra sina prioriteringar i förhållande till . Motionärerna menar att de aktieutdelningar som gjorts i bolaget inte gynnar bolagets eller medborgarnas intressen och inte är förenliga med de principer som ligger till grund för förvaltningen av de statliga bolagen. Vi vill inledningsvis framhålla att uppdraget att förvalta statens bolag är ansvarsfyllt och ska utföras på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Därutöver vill vi påminna om den grundläggande ramen för förvaltningen av bolag med statligt ägande. Det är regeringen som förvaltar och förfogar över statens tillgångar (där de statliga bolagen ingår), och beslutar om grunderna för förvaltningen. Det innebär att frågor som rör aktieutdelning ingår i den löpande förvaltningen och således inte är en fråga för att ta ställning till. är ett bolag som driver sin verksamhet på affärsmässiga grunder och ska prestera i linje med de beslutade ekonomiska målen. Vi vill emellertid understryka att (bet. 2013/14:TU19) riktade ett tillkännagivande till regeringen om ett tydliggörande av SJ AB:s uppdrag. framhöll i sitt ställningstagande att SJ bör ges ett tydligt samhällsuppdrag för att aktivt medverka till att uppnå de transportpolitiska målsättningar som har fastställts av och regeringen. Utskottet framhöll också att styrningen av SJ inte endast bör baseras på finansiella mål. Som framgår av det föregående avser regeringen att återkomma till med anledning av tillkännagivandet. Mot denna bakgrund ser vi inga skäl att göra ett tillkännagivande enligt vad motionärerna begär, utan avstyrker motion 2015/16:57 (C, M, FP, KD) i berörd del. uppdrag, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2850 av m.fl. (SD) yrkande 2. måste driva en mer aktiv gruvpolitik. Vi menar att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen och vi vill stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt på flera sätt. En del i en mer aktiv gruvpolitik är enligt vår mening att det statligt ägda får ändrade ägardirektiv. bör därför tillkännage för regeringen att ska reformeras med ett tydligare fokus på prospektering. Vid ett sådant beslut av får motion 2015/16:2850 (SD) anses vara tillgodosedd, och motionen tillstyrks i berörd del. AB , punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 44. Inledningsvis vill vi framföra att vi är stolta över att är världens största exportör av försvarsmateriel per capita. Försvarsindustrin berör ca 30 000 jobb, och en stor andel är civilingenjörer. Indirekt sysselsätter försvarsindustrin ca 100 000 personer, trots att har en strikt lagstiftning och en god exportkontroll i fråga om export av försvarsmateriel. starka försvarsmaterielindustri är en stor fördel för vår egen försvarsmaterielförsörjning. När investeringar görs i svenskproducerade materielprojekt kan nettokostnaden bli låg eller t.o.m. vinst uppnås i samhällsekonomin på grund av spillövereffekter och export. Vi kan också konstatera att det är export som frigör pengar för forskning för att utveckla nya försvarsmateriel samt att ett fungerande exportkreditsystem är av stor vikt för exporten av försvarsmateriel. Detta är fallet särskilt för mindre företag. Därför anser vi att det statligt ägda AB bör få möjlighet att agera ännu mer offensivt. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2015/16:3218 (SD) i berörd del. Statens ägande av , punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3009 av och (båda C). För att företagandet i hela ska kunna leva är det viktigt att det finns en fungerande kapitalförsörjning även utanför storstäderna. Det finns många riskkapitalbolag i som dessvärre oftast verkar i och runt de större städerna. Därför är det viktigt att staten är en kompletterande aktör via det helägda riskkapitalbolaget . Bolaget är en affärsmässig och kapitalstark aktör som verkar i Norrlandslänen, och . Inlandsinnovation har i botten och investerar normalt per företag. Bolaget har som det varit aktivt investerat i ett fyrtiotal olika företag inom vitt skilda branscher. presenterade regeringen en utredning som innehåller förslag på effektiviseringar av det sammantagna statliga riskkapitalet (SOU 2015:64). Ett nationellt bolag – – föreslås hantera allt kapital och ha ansvar för flera tematiskt inriktade fonder. Ett stort fokus bör, enligt utredningen, ligga på såddfinansiering, dvs. finansiering i tidiga skeden, och utgå från fond-i-fond-lösningar där det statliga kapitalet förmeras via privat finansiering. Jag ser med oro på att Inlandsinnovation nu föreslås upphöra och att pengarna ska övergå till det ovannämnda Fondinvest. I utredningen finns heller inga indikationer på någon som helst geografisk inriktning, och om detta blir verklighet innebär det att Norrlandslänen, och går miste om det kapital som börjat göra avtryck i berörda län. Vid en mätning som Tillväxtanalys gjorde 2013 visade det sig att av allt riskkapital hamnar i de större städerna. En avsaknad av geografisk hänsyn ger inga goda förutsättningar för de nämnda länen och andra områden i som har brist på riskkapital och där bankerna stänger dörren. Jag vill också påpeka att Inlandsinnovation byggt upp nätverk och kontakter med både banker och företag i verksamhetsområdet. Det är kunskap som, i och med en eventuell omdaning av riskkapitalet, riskerar att gå förlorad. Det är inte acceptabelt att ett av de mest sårbara områdena i landet i fråga om riskkapital ska avvara investeringskapital till förmån för de större städerna. Om regeringen menar allvar med att hela landet ska växa borde Inlandsinnovation behållas och fortsatt verka inom Norrlandslänen, och . Vid ett sådant uttalande från blir motion 2015/16:3009 (C) tillgodosedd. Förvaltningen av , punkt 7 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi anser att har ett mycket viktigt uppdrag i att bedriva persontågtrafik på våra svenska järnvägar. Tyvärr ser vi stora problem i den verksamhet som SJ bedriver. Det handlar exempelvis om brister i tågstandard och punktlighet, en alltför låg servicenivå och ett utbud av resor där hela landet inte täcks in. Att staten som ägare ger SJ tillräckliga förutsättningar att komma till rätta med dessa brister är vitalt för att den svenska infrastrukturen ska fungera på ett tillfredsställande sätt och för att fler ska välja att resa med tåg. Ett ökat tågresande är dessutom en viktig komponent i klimatarbetet. För att ge SJ stärkta förutsättningar att bedriva en fullgod persontågtrafik anser vi i första hand att de ekonomiska målen för SJ bör revideras i syfte att sänka avkastningskravet. Det skulle innebära att bolaget får större utrymme att göra de nödvändiga satsningar som krävs för att komma till rätta med den problematik som nämnts. Det förefaller emellertid vara så att det inte finns något parlamentariskt stöd i för att genomföra en sådan reform. För att ändå åstadkomma en förändring i riktning mot att ge SJ stärkta förutsättningar stöder vi förslaget om att regeringen inom de beslutade ekonomiska målen bör omvärdera sina prioriteringar när det gäller . Förvaltningen av , punkt 7 (V) (V) anför: Med anledning av utskottets ställningstagande när det gäller förvaltningen av vill jag utöver vad som framförs i reservation 5 framhålla att jag delar utskottets oro över att bolagets agerande inte har värnat medborgarnas intressen. Jag vill i detta sammanhang även påpeka att den spårbundna infrastrukturens funktionssätt definitivt inte har lett till ökad samhällsnytta utan snarare tvärtom. För att ändra på detta anser jag i grunden dels att bör få ett samhällsuppdrag för att åstadkomma en bättre sammanhållen tågtrafik i , dels att avkastningskravet för bolaget bör sänkas så att behövliga investeringsutrymmen kan försäkras. Här vill jag särskilt framhålla att det i den budget som förhandlat fram tillsammans med regeringen och lagt på bord för beslut föreslås ökade investeringar och satsningar på järnväg. Det kommer att leda till förbättringar av SJ AB:s trafik, vilket också kommer att gagna både bolagets och medborgarnas intressen. Tillsammans med vad som anförts i reservation 5 ser jag mot denna bakgrund inga skäl för ett tillkännagivande enligt vad utskottet föreslår. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:140 redogörelse för företag med statligt ägande 2015/16:57 av m.fl. (C, M, FP, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om de statliga bolagen, förändringar på marknader, aktivt ägande och försäljning av de statliga bolagen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska vara föredöme för hållbart företagande och fortsätta det goda hållbarhetsarbetet för de statliga företagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva målmedveten styrelserekrytering och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska inhämta godkännande innan väsentliga förändringar i verksamhetsinriktningen vidtas för statligt helägda bolag och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar i förhållande till och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:194 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att statliga svenska företag inte ska kunna stämma andra stater enligt ISDS-klausulen utan godkännande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:831 av i (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1324 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens andel i SAS ska avyttras och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1659 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2217 av och (båda MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SJ inte ska ge någon vinstutdelning till staten, utan vinsten ska i stället återinvesteras i verksamheten, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2455 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2831 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt ägande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2850 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och prospektering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2851 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över statens finansiella mål för som bör sänkas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3009 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att det statliga riskkapitalbolaget ska behållas och fortsatt verka i Norrlandslänen, och , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD): 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av de statliga bolagens utveckling vad gäller externt deltagande i upphandlingar och skapande av nya verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3210 av m.fl. (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge uppdrag i ägardirektiv till statliga företag att inventera sina markinnehav och lokaler, för att öka möjligheterna till fler bostäder och tillkännager detta för regeringen.