bet · H201KU12 · 2015-05-08 00:00:00 — Därtill kommer att uppdrag ska redovisas och att eventuella bestämmelser om ett innovationsstöd skulle kunna träda i kraft . I propositionen konstaterar regeringen att i den omställningsprocess som pågår inom tidningsbranschen befinner sig de driftsstödsberättigade dagstidningarna i en ekonomiskt särskilt svår situation, att flera dagstidningar inte skulle ha överlevt utan det statliga stödet och att presstödet inte har hindrat den effektivisering och strukturrationalisering som präglat dagstidningsbranschen genom introduktionen av ny teknik och bildandet av nya företagsstrukturer. Mot bakgrund av det anförda gör regeringen bedömningen att det kommer att finnas ett fortsatt behov av ett presstödssystem med i huvudsak samma utformning som . Stödsystemet behöver dock enligt regeringen anpassas till de förändrade tekniska och ekonomiska förutsättningar som råder för dagspressen. Flera av de förslag som och har lämnat innebär enligt regeringen på kort sikt förbättringar av det nuvarande presstödssystemet. Dessa förslag åtgärdar några av problemen med den nuvarande regleringen och säkerställer en bättre användning av presstödsanslaget. Förslagen bidrar också enligt regeringen till att presstödssystemet blir mer effektivt, proportionerligt och rättvist. Sammantaget anser regeringen att det är angeläget att några av förslag respektive förslaget från genomförs. Enligt regeringen bör några av de bestämmelser i presstödsförordningen som rör driftsstödet ändras. Regeringen föreslår att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt vid beräkning av driftsstödet till dagstidningar. Vidare föreslås att villkoret om andelen abonnerad upplaga och editionsregeln ska ändras och att möjligheten till begränsat driftsstöd när en tidnings täckningsgrad överstiger den tillåtna ska utökas. Regeringen föreslår även att möjligheten till begränsat driftsstöd för tidningar som delvis är skrivna på finska ska utökas. Slutligen föreslår regeringen att ska avvecklas. Enligt regeringen bör nämndens uppgifter inordnas inom Myndigheten för radio och tv, och inom denna myndighet bör en inrättas som ett särskilt beslutsorgan. Organisationsförändringen bör enligt regeringen vara genomförd . Regeringen bedömer att det kommer att finnas ett fortsatt behov av presstöd med de förändringar som föreslås. De föreslagna ändringarna bör enligt regeringen träda i kraft respektive . Regeringen konstaterar att i sitt arbete har tagit utgångspunkt i den nuvarande presstödsregleringen och att kommittén i sitt förslag till ny förordning har lämnat de flesta bestämmelserna i presstödsförordningen oförändrade. Kommitténs förslag till ny presstödsförordning ligger alltså enligt regeringen mycket nära den nuvarande presstödsförordningen. Mot denna bakgrund och med beaktande av att förordningen är tänkt att gälla saknas enligt regeringen skäl att utforma en helt ny förordning. Presstödsförordningens giltighetstid bör enligt regeringen förlängas t.o.m. . Det krävs dock att förlängningen godkänns av kommissionen. Därutöver avser regeringen att i budgetpropositionen återkomma med förslag om stödet till storstadstidningarna och om stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Därmed skulle sådana förändringar enligt regeringen kunna träda i kraft i samband med flera andra föreslagna ändringar. Slutligen gör regeringen bedömningen att några av förslag inte bör genomföras. I denna del kan nämnas kommitténs förslag om att distributionsstödet ska avskaffas och att bestämmelsen i presstödsförordningen om jämkning av stöd till elektroniskt distribuerade tidningar ska tas bort. har vidare föreslagit lättnader i bestämmelserna i presstödsförordningen om stöd till tidningar på andra språk än svenska för att möjliggöra spridning utanför . Slutligen har kommittén föreslagit förändrade stödnivåer för lågfrekventa dagstidningar och att sådana dagstidningar i det lägsta upplageskiktet kan berättigas till stöd under högst . Godkännande av regeringens förslag Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag. Jämför särskilt yttrande (SD). Ett begränsat driftsstöd kan lämnas för en dagstidning vars utgivningsort är , , eller , om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad (2 kap. 7 § presstödsförordningen). Med täckningsgrad avses i presstödsförordningen en tidnings genomsnittliga procentuella spridning bland hushållen på utgivningsorten . Av förarbetena till presstödsförordningen framgår att driftsstöd bör kunna beviljas tidningar i vissa glesbygdsområden som kännetecknas av en extraordinär marknadsstruktur och där var och en av tidningarna fyller en särskild funktion för mångfalden inom dagspressen (prop. 1989/90:78 s. 23 f.). I de utgivningsorter som räknas upp i bestämmelsen anses det råda sådana geografiska eller befolkningsmässiga förhållanden att den till en viss procentandel beräknade hushållstäckningen inte ger en rättvisande bild av den faktiska konkurrenssituationen. Även ett högt täckningstal anses nämligen representera en tämligen liten upplaga mätt i absoluta tal. Av 2 kap. 8 § första stycket presstödsförordningen följer att ett begränsat driftsstöd också kan lämnas för en dagstidning om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad, om tidningen har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på finska och utgivningsorten är , , eller kommun, samiska och utgivningsorten är en kommun som ingår i förvaltningsområdet för samiska enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, meänkieli och utgivningsorten är en kommun som ingår i förvaltningsområdet för meänkieli enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk, eller fler än ett av språken finska, samiska eller meänkieli och utgivningsorten är en kommun som anges i 1–3. Enligt 2 kap. 8 § andra stycket presstödsförordningen får bestämma att stöd enligt första stycket 2–4 kan lämnas även om utgivningsorten inte är en kommun som ingår i förvaltningsområdet för samiska eller meänkieli om det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar ett sådant förvaltningsområde. Om det är uppenbart att flera publikationer är att anse som en och samma publikation, trots att de uppfyller kravet på eget redaktionellt innehåll och kommer ut under olika namn, ska vid tillämpningen av presstödsförordningen betrakta publikationen som en (1 kap. 7 § presstödsförordningen). Den aktuella bestämmelsen kallas för editionsregeln och infördes för att strama upp kriterierna i presstödsförordningen i syfte att undvika ett kringgående av reglerna (prop. 1996/97:3 s. 169). Andelen abonnerad upplaga för hög- och medelfrekventa dagstidningar Av presstödsförordningen framgår de grundläggande villkoren för att en hög- eller medelfrekvent dagstidning ska vara berättigad till allmänt driftsstöd. Bland annat ska tidningens totalupplaga i huvudsak vara abonnerad (2 kap. 1 § första stycket 2). Enligt Presstödsnämndens föreskrifter innebär detta att av totalupplagan ska vara abonnerad. I presstödsförordningen regleras även vad som krävs för att en lågfrekvent dagstidning ska vara berättigad till allmänt driftsstöd. Bland annat ska tidningens totalupplaga till övervägande del vara abonnerad (2 kap. 3 § första stycket 2). Enligt Presstödsnämndens föreskrifter innebär detta att av totalupplagan ska vara abonnerad. I 2 kap. 2 § första stycket presstödsförordningen anges att för en hög- eller medelfrekvent dagstidning beräknas det årliga allmänna driftsstödet genom att tidningens veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med (bidragssats). Det sammanlagda årliga allmänna driftsstödet får dock inte överstiga . Med veckovolym avses en tidnings upplaga multiplicerat med det antal nummer som normalt ges ut (1 kap. 6 § presstödsförordningen). För lågfrekventa dagstidningar används en modell med fasta stödbelopp för olika abonnerade upplagor. Som redovisats har i uppgift att pröva ansökningar om presstöd. är en nämndmyndighet. Myndighetens organisation och verksamhet regleras närmare i myndighetsförordningen (2007:515) och förordningen (2007:1191) med instruktion för . Av 1 § förordningen med instruktion för följer att nämndens huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. Vidare ska myndigheten följa och analysera utvecklingen inom dagspressen. ska rapportera till regeringen om den ekonomiska utvecklingen för olika tidningsgrupper, förändringar i tidningsägandet, utvecklingen av och förutsättningarna för tidningsdistributionen samt övriga väsentliga förändringar inom dagspressen (2 § förordningen med instruktion för ). Av 14 § myndighetsförordningen framgår att nämnden i en nämndmyndig-het ska bestå av det antal ledamöter som regeringen bestämmer, att en av ledamöterna ska vara ordförande och att en av ledamöterna ska vara vice ordförande. Regeringen utser ledamöterna för en bestämd tid (22 § myndighetsförordningen). Av 4 § förordningen med instruktion för följer att nämnden ska ha högst elva ledamöter och att det för varje ledamot ska finnas en personlig suppleant. Enligt gällande praxis ska alla partier i vara representerade i nämnden, ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare, förste vice ordföranden ska ha en forskarprofil och andre vice ordföranden ska ha kompetens från tidningsbranschen. Enligt förordningen med instruktion för ska det vid nämnden finnas ett kansli. har och Myndigheten för radio och tv sina lokaler i i . De båda myndigheterna har en gemensam entré och delar också vissa lokalytor. hade fem anställda, varav en kansli-chef, tre handläggare och en registrator/kansliassistent. Kanslichefen utses av regeringen. Presstödsförordningen var tidigare obegränsad i tiden. är förordningen tidsbegränsad och gäller t.o.m. . Regeringen föreslår att ett begränsat driftsstöd ska kunna lämnas för en dagstidning oavsett utgivningsort om täckningsgraden på grund av geografiska eller befolkningsmässiga förhållanden uppenbart ger en missvisande bild av tidningens konkurrensförmåga. Förslaget i denna del överensstämmer med förslag. I propositionen konstaterar regeringen att sådana förhållanden som råder på de utgivningsorter som räknas upp i 2 kap. 7 § presstödsförordningen även kan råda på andra utgivningsorter. Det finns därför enligt regeringen anledning att utvidga bestämmelsens tillämpningsområde och – i stället för att räkna upp utgivningsorter – ange under vilka förhållanden en tidning kan komma i fråga för begränsat driftsstöd. Regeringen framhåller att även om utgivningsorterna för tidningar som kan få stöd inte längre ska räknas upp i bestämmelsen är det alltjämt fråga om en undantagsbestämmelse. Regeringen föreslår vidare att den geografiska avgränsningen för tidningar som delvis är skrivna på finska ska utvidgas till att omfatta utgivningsorter som ingår i förvaltningsområdet för finska enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Även tidningar vars utgivningsort inte ingår i förvaltningsområdet ska enligt regeringen ha rätt till driftsstöd om det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar detta område. Förslagen i denna del överensstämmer med förslag. I propositionen framhåller regeringen att det redovisade förslaget innebär att den geografiska avgränsningen för tidningar som delvis är skrivna på finska, samiska eller meänkieli blir densamma oavsett vilket språk tidningen är skriven på. För finska språket innebär förslaget att den geografiska avgränsningen utökas. Förutsättningarna för den enda tidning som får stöd enligt bestämmelsen och som delvis är skriven på finska kommer dock enligt regeringen inte att ändras. När det gäller de övriga minoritetsspråken noterar regeringen att det i direktiven till medieutredningen anges att utredaren i sin analys ska beakta de nationella minoriteternas behov och rättigheter när det gäller nyhetsinformation på de nationella minoritetsspråken. Regeringen föreslår att kravet i 1 kap. 7 § presstödsförordningen om att det ska vara uppenbart att flera publikationer är att anse som en och samma publikation för att betraktas som en tas bort. Förslaget i denna del överensstämmer med förslag. Enligt regeringen kommer tillämpningen av bestämmelsen förmodligen inte att ändras på något avgörande sätt genom att uppenbarhetskriteriet tas bort. För att ska ges ett större utrymme för bedömningar av frågor om bidragsmissbruk anser regeringen dock att uppenbarhetskravet bör tas bort. Andelen abonnerad upplaga för hög- och medelfrekventa dagstidningar Regeringen föreslår att kravet i presstödsförordningen om att en hög- eller medelfrekvent dagstidnings totalupplaga i huvudsak ska vara abonnerad ändras till att totalupplagan till övervägande del ska vara abonnerad. Förslaget i denna del överensstämmer med förslag. I propositionen anför regeringen att kravet på andelen abonnerad upplaga bör vara densamma för dagstidningar oavsett utgivningsfrekvens. Några skäl som motiverar att kraven skiljer sig åt mellan de olika tidningskategorierna finns enligt regeringens mening inte. Regeringen noterar också att många dagstidningar på grund av de senaste årens stora upplageminskningar verkar ha svårt att uppfylla kravet på en i huvudsak abonnerad upplaga. Den föreslagna ändringen ger enligt regeringen hög- och medelfrekventa dagstidningar ökade möjligheter att locka läsare genom exempelvis marknadsföring och kampanjer – utan att tidningsföretaget för den skull förlorar rätten till driftsstöd. De ovannämnda dagstidningarna ges dessutom bättre möjlighet att konkurrera på samma villkor som lågfrekventa tidningar med driftsstöd och tidningar utan driftsstöd. Regeringen bedömer att de negativa konsekvenser förslaget kan få för dagstidningar utan driftsstöd inklusive gratistidningar blir begränsade. Som skäl för detta framhåller regeringen att om förslaget godkänns kommer hög- och medelfrekventa dagstidningar inte att i högre utsträckning än få stöd för kampanjer eller spridning i marknadsföringssyfte. Förslaget förväntas inte heller enligt regeringen innebära att nya dagstidningar blir berättigade till stöd. Dessutom anser regeringen att statens utgifter för presstödet inte kommer att öka. Regeringen föreslår att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt när ett stödbelopp bestäms. Förslaget i denna del överensstämmer med förslag. I propositionen konstaterar regeringen att beräkningsmetoderna för det allmänna driftsstödet i huvudsak har varit oförändrade sedan de infördes , att medieutvecklingen och förändrade medievanor har medfört att utgångspunkten i abonnerad upplaga är lika relevant och att de ändrade tekniska och ekonomiska förutsättningarna för dagspressen har medfört behov av förändringar när det gäller beräkningen av driftsstödet. Regeringen framhåller vidare att några av de utmaningar som dagspressen står inför rör digitaliseringen och tidningsföretagens svårigheter att ta betalt för det digitala innehållet. Enligt regeringen är det viktigt att en stödreglering inte är utformad så att det är till nackdel för en tidning att öka sin upplaga eller att effektivisera sin produktion. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att ett teknikneutralt system bör användas vid beräkningen av stödbeloppen. Enligt regeringen bör alla läsarintäkter från abonnemang, digital försäljning och lösnummer omfattas vid beräkningen av stödbeloppen. För att den föreslagna ändringen ska kunna genomföras bör enligt regeringen en definition av såld upplaga införas i presstödsförordningen. Såld upplaga bör utgöras av en tidnings abonnerade upplaga samt den upplaga som motsvarar läsarintäkterna från digital publicering och försäljning av lösnummer. Bestämmelserna om beräkning av ett allmänt driftsstöd bör därför enligt regeringen ändras på så sätt att beloppet knyts till en viss såld upplaga i stället för till en abonnerad upplaga. Vid beräkningen av en tidnings veckovolym ska således även en tidnings sålda upplaga inkluderas. Regeringen framhåller att förslaget gäller vid beräkningen av vilket stödbelopp som ska betalas ut till en tidning. Därutöver anser regeringen inte att kraven på abonnerad upplaga för att få rätt till presstöd ska ändras utöver vad som föreslås om att villkoret om andel abonnerad upplaga ska lättas för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Förändrad myndighetsorganisation för presstödet Regeringen föreslår att ska avvecklas. Kostnaderna för genomförandet av organisationsförändringen ska enligt regeringen rymmas inom myndighetens förvaltningsanslag. Förslaget i denna del överensstämmer inte med bedömning. Regeringen bedömer att uppgifter bör föras över till Myndigheten för radio och tv och att en bör inrättas som ett särskilt beslutsorgan inom myndigheten. I propositionen framhåller regeringen att det finns behov av att minska sårbarheten hos en myndighet av storlek samt att det är önskvärt med en myndighetsorganisation som har förutsättningar att följa de förändringar som sker och möta de krav som ställs. En inordning av uppgifter i Myndigheten för radio och tv innebär enligt regeringen ekonomiska besparingar inom det ekonomiadministrativa området och skapar goda förutsättningar för en minskad sårbarhet vid hanteringen av presstödsfrågorna. Den föreslagna organisationsförändringen innebär också bättre förutsättningar för en samlad omvärldsbevakning inom medieområdet och för kompetensförsörjningen. För att säkerställa fortsatt självständighet vid beslut om presstöd bör enligt regeringen ansökningar om presstöd prövas av ett särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för radio och tv, och det särskilda beslutsorganet bör ansvara för sina beslut. I denna del framhåller regeringen att det finns ett annat särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för radio och tv – och tv. Myndigheten för radio och tv har således upparbetade rutiner för hur ett särskilt beslutsorgan organisatoriskt kan inordnas i myndighetens verksamhet och för hur beslutsorganets självständighet ska säkerställas. Regeringen anser att skillnaderna i reglering av etermedier respektive dagspress inte innebär några principiella hinder mot den föreslagna organisationsförändringen. Det förhållandet att redan är samlokaliserad med Myndigheten för radio och tv och att myndigheterna delar it-system och it-stöd underlättar enligt regeringen en överföring av uppgifter till Myndigheten för radio och tv. Därmed kommer också kostnaderna för att genomföra förändringen att vara små och bedöms kunna rymmas inom respektive myndighets förvaltningsanslag. Regeringen lämnar i Vårändringsbudget förslag om förändrat ändamål för berörda anslag för att möjliggöra organisationsförändringen (prop. 2014/15:99 s. 13). Av propositionen framgår vidare att regeringen gav i uppdrag att dels förbereda en överföring av uppgifter till Myndigheten för radio och tv, dels förbereda en avveckling av nämnden som myndighet. Regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att förbereda inordnandet av uppgifter från i myndigheten. Uppdragen har getts under förbehåll för beslut i nödvändiga delar. Giltighetstid samt ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringen bedömer att presstödsförordningens giltighetstid bör förlängas t.o.m. förutsatt att en sådan förlängning godkänns av kommissionen. Regeringens överväganden i denna del utvecklas nedan i samband med behandlingen av motion 2014/15:3067 yrkande 4. Enligt regeringens bedömning bör upphöra som myndighet och nämndens uppgifter bör inordnas i Myndigheten för radio och tv . De ändringar i presstödsförordningen som föreslås i propositionen bör enligt regeringen träda i kraft respektive . När det gäller frågan om ikraftträdande av föreslagna ändringar i presstödsförordningen överensstämmer regeringens bedömning inte med förslag. Enligt Presstödskommitténs förslag ska samtliga ändringar som föreslagits av kommittén träda i kraft . Regeringen framhåller att det är angeläget att de föreslagna förbättringarna av presstödssystemet kan genomförs . Därtill kommer att den föreslagna organisationsförändringen bör vara genomförd innan merparten av ändringarna i presstödssystemet genomförs. En lämplig tid för att genomföra organisationsförändringen är enligt regeringen . Detsamma bör gälla för förslagen om utökad möjlighet till begränsat driftsstöd. Föreslagen tid för ikraftträdande i denna del möjliggör för tidningsföretag med tidningar som inte tidigare omfattats av bestämmelserna att söka stöd för en del av 2015. När det gäller de övriga förslagen framhåller regeringen bl.a. att beslut om driftsstöd i normalfallet omfattar ett kalenderår och att förändringen av upplageberäkningen kommer att kräva visst arbete av . Mot denna bakgrund bör enligt regeringen de övriga förslagen till ändringar i presstödsförordningen träda i kraft . Regeringen anför vidare att ändringen i fråga om presstödsförordningens giltighetstid lämpligen bör träda i kraft i samband med flera andra föreslagna ändringar . Därtill kommer att eftersom presstödet utgör statligt stöd i EUF-fördragets mening ska de föreslagna ändringarna i presstödsförordningen notifieras till och godkännas av kommissionen innan de kan träda i kraft. I likhet med bedömer regeringen att det inte behövs några övergångsbestämmelser. I propositionen finns en konsekvensanalys. Regeringen framhåller att syftet med de föreslagna ändringarna i presstödssystemet är att bidra till att systemet blir mer effektivt, proportionerligt och rättvist. När det gäller frågan om förslagens eventuella konsekvenser för staten bedömer regeringen att statens kostnader för presstödet sammantaget kommer att öka något och att ökningen kommer att rymmas inom den befintliga ramen. Kostnaderna för avvecklingen av och inordnandet av nämndens uppgifter i Myndigheten för radio och tv kommer enligt regeringen att vara små, och de bedöms rymmas inom respektive myndighets förvaltningsanslag. I denna del framhåller regeringen att en inordning av uppgifter i Myndigheten för radio och tv kommer att innebära besparingar inom det ekonomiadministrativa området och skapa förutsättningar för en minskad sårbarhet vid hanteringen av presstödsfrågorna. Regeringen ser behov av att se över stödet till storstadstidningarna och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar och avser att återkomma med förslag i dessa delar. Därutöver har fått i uppdrag att föreslå ett innovationsstöd för den tryckta dagspressen, och förslaget ska ta sin utgångspunkt i förslag till ett nytt omställningsstöd. övriga förslag bör enligt regeringen inte genomföras. Regeringens överväganden i dessa delar utvecklas nedan i samband med behandlingen av motion 2014/15:3067 yrkandena 1–3 och 5–7. Två följdmotioner har väckts i ärendet (M, C, FP, KD respektive SD). Dessa motioner behandlas längre fram i betänkandet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utredning om avskaffande av presstödet Utskottets förslag i korthet avslår en motion om utredning av frågan om avskaffande av presstödet. Jämför reservation 1 (SD). och (båda SD) yrkar i motion 2014/15:3066 att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om att utreda frågan om avskaffande av det statliga presstödet. Motionärerna framhåller att det i uppdrag inte ingick att utreda frågan om det statliga stödet till dagspressen borde finnas kvar eller om det borde avskaffas. Enligt motionärerna finns det ett värde i att utreda ett eventuellt avskaffande av det statliga presstödet, och resultatet av en sådan utredning kan också utgöra grund för en framtida förändring på området. har behandlat motioner om avveckling av presstödet . Motionerna har avstyrkts och utskottet har bl.a. framhållit att ett statligt presstöd är av väsentlig betydelse när det gäller att motverka koncentrationstendenser och upprätthålla mångfalden inom dagspressen (t.ex. bet. 2005/06:KU1 s. 31). har utskottet noterat det pågående arbetet med betänkande, vars resultat enligt utskottet inte borde föregripas (t.ex. bet. 2013/14:KU1 s. 65).