bet · H201TU10 · 2015-04-01 00:00:00 — I motion 2014/15:556 av Per Lodenius och (båda C) konstateras att man har enligt svenska regler på sig att byta från sommardäck till dubbade vinterdäck, men har man på sig att byta från dubbade vinterdäck till sommardäck. Motionärerna framhåller att många behöver ta hjälp med att byta däck på sin bil. Dessutom menar motionärerna att det skapas arbetstillfällen för många verkstäder, inte minst däckverkstäder. För att ge dessa en rimlig chans till planering och spridning av arbetet borde tiden mellan kravet på vinterdäck och kravet på när dubbade vinterdäck inte längre får användas åtminstone fördubblas . I motion 2014/15:1023 av (SD) yrkas att regeringen bör utreda möjligheten att återgå till den lagstiftning som gällde före , dvs. att tillåta dubbdäck oavsett väglag fram till . Som skäl för yrkandet framför motionären att perioden den 15–är en mycket ostadig och opålitlig period vad gäller väglag i . Motionären framför vidare att risken för dödsolyckor vid vinterväglag enligt en studie från minskar vid användningen av dubbdäck jämfört med friktionsdäck. Motionären framhåller att det är viktigare att förebygga bil-olyckor än att minska vägslitage. Motionären menar även att det finns andra sätt att minska spridningen av farliga luftpartiklar, bl.a. genom att städa gatorna bättre och minska trafiken i allmänhet. I motion 2014/15:1647 av (KD) framförs att tiden för byte av dubbdäck bör förlängas till . Som skäl för yrkandet framför motionären att på landsbygden anses tiden mellan som alldeles för kort för att hinna byta däck på alla fordon. Motionären anser att ändringen bör genomföras både för att man ska klara arbetsmiljön i berörda företag och yttre miljön i vinterväglag på landsbygden. I motion 2014/15:2076 av m.fl. (S) konstateras att långtradare är inblandade i många svåra olyckor , inte minst . Enligt motionärerna är flera av dessa långtradare registrerade i andra länder och kör med däck som inte är godkända i . Motionärerna anser att tullen bör kunna kontrollera att lastbilar inte kör med däck som inte är godkända i . Utskottet konstaterar att det är viktigt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. Det innebär dels att vinterdäck ska användas när det behövs, dels att man bör eliminera användningens negativa påverkan på människor och miljö. Krav på trafiksäkerhet måste således vägas mot vikten av minskade luftföroreningar. Utskottet vill framhålla att frågorna som lyfts av motionärerna, dvs. den effekt som dubbdäck har för att upprätthålla en hög trafiksäkerhet, är av stor betydelse. Utskottet kan konstatera att dubbdäck bedöms vara en källa till förhöjda partikelhalter och att har dömts av för att ha överskridit luftkvalitetsdirektivets gränsvärden för PM10 på ett flertal lokala platser i landet. Utskottet vill understryka att det är viktigt med väl avvägda krav på minskade luftföroreningar utan att trafiksäkerheten äventyras. Utskottet anser att den tid som anges för krav på vinterdäck är väl avvägd. Utskottet är därför inte berett att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen, och därför avstyrks motionerna 2014/15:556 av Per Lodenius och (båda C), 2014/15:1023 av (SD), 2014/15:1647 av (KD) och 2014/15:2076 av m.fl. (S) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om historiska fordon med hänsyn till pågående arbete. Jämför reservation 6 (SD). Av lagen (2001:558) om vägtrafikregister följer att ett fordon måste vara registrerat i vägtrafikregistret för att få användas i . Det är Transportstyrelsen som har ansvaret för vägtrafikregistret. För att Transportstyrelsen ska registrera fordonet krävs dels en ursprungskontroll av fordonet, dels en registreringsbesiktning. Ursprungskontrollen görs av Transportstyrelsen och registreringsbesiktningen av ett besiktningsorgan. För veteranfordon (inklusive motorcyklar) gäller att fordon av årsmodell eller äldre normalt inte behöver kontrollbesiktigas om de inte används i yrkesmässig trafik. Hobbyfordon (personbilar, motorcyklar och lastbilar som har högst i totalvikt och med en årsmodell som är eller äldre) ska besiktigas månader efter att den föregående fullständiga besiktningen gjordes. I Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:112) om registrering av fordon m.m. i vägtrafikregistret sägs att ett fordon ska hänföras till kategorin tidigare registrerat i bl.a. om fordonet är ett historiskt fordon. Med historiska fordon avses fordon som är av en årsmodell som är eller äldre och som i huvudsak överensstämmer med det utförande fordonet hade när det lämnade fordonstillverkaren (föreskrifter [VVFS 2007:490] om teknisk identifiering av fordon). Vid den tekniska identifieringen ska det finnas en utredning om tidigare registrering i och det underlag i övrigt som krävs för att fastställa att fordonet är ett historiskt fordon. Det behövs ingen utredning om tidigare registrering av ett historiskt fordon om fordonet funnits i . I motion 2014/15:321 av (S) framförs att regeringen bör underlätta bevarandet, underhållet och brukandet av historiska vägfordon. I motionen anges bl.a. att många som förvaltar historiska fordon möts av krav som kan vara hindrande i verksamheten. Exempel på detta är bl.a. att om ett historiskt fordon ska registreras i krävs ägaren på registreringsdokument i original. En sådan handling kan vara över och av såväl historiskt som ekonomiskt värde men ska enligt Transportstyrelsens rutiner destrueras. Vidare kan enligt motionären de skyltar som finns i enskilda fall innebära att fordonet underkänns vid en kontrollbesiktning. Motionären pekar också på att dieseldrivna historiska fordon inte får framföras i miljözoner, exempelvis bussar som bedriver turistverksamhet. I motionen pekas vidare på att enligt Transportstyrelsens föreskrifter får påfyllningsöppningen till bränsletanken i bilen inte vara placerad i förar- eller passagerarutrymmet, vilket innebär att äldre fordon vid en registreringsbesiktning inte kan godkännas i sitt originalutförande. I motion 2014/15:1241 av och (båda SD) yrkande 3 framförs att det bör införas en särskild registreringsform för hobbyfordon som endast framförs begränsade sträckor, för att på så sätt skilja dem från fordon för dagligt bruk när det gäller bl.a. besiktning. Utskottet anser att tillvaratagandet av äldre fordon har en kulturhistorisk betydelse och konstaterar att det är en hobby som engagerar många. Det är därför enligt utskottets mening viktigt att regelverket kring fordonshobbyn utformas på ett smidigt sätt som gör att denna verksamhet kan vidareutvecklas i goda former som inte står i konflikt med trafiksäkerhet och miljö. Enligt utskottet finns en medvetenhet om problematiken som lyfts fram i motionerna. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att Transportstyrelsen vid sitt besök i utskottet framförde att det pågår en diskussion mellan Transportstyrelsen och om tillämpningen av reglerna för just historiska fordon. Transportstyrelsen framförde att sådana samtal äger rum tre . När det gäller motionsförslaget om att historiska fordon ska skilja sig från övriga fordon vad gäller besiktning konstaterar utskottet att det redan finns ett anpassat regelverk för besiktning av veteranfordon och hobbyfordon (inklusive motorcyklar). När det gäller skrivningarna i motion 2014/15:321 om förbud mot bränsletankar i förar- eller passagerarutrymmen har Transportstyrelsen framfört att det finns möjlighet att ansöka om undantag från styrelsens föreskrifter. Utskottet kan även konstatera att instämmer i att det är av vikt att underlätta för veteranfordon. I sitt svar på utlåtande /13:TU3 framförde kommissionen bl.a. att veteranfordon är det konkreta arvet efter den tekniska utvecklingen inom fordonstillverkningen. Vidare framförde kommissionen att den, eftersom det inte finns belägg för att veteranfordon inverkar menligt på trafiksäkerheten, föreslår att nationella undantag från kontrollbesiktningen för veteranfordon som är eller äldre ska tillåtas. Det innebär att ett mycket större antal veteranfordon skulle omfattas av undantag än i den nuvarande EU-lagstiftningen, som endast omfattar fordon som tillverkats före . Enligt och rådets direktiv /45/EU av om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet kan medlemsstaterna under vissa förutsättningar medge undantag från direktivets tillämplighet för bl.a. fordon av historiskt intresse. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även påminna om att reglerna om import av samlarfordon bygger på EU:s reglering. I har bemyndigande att, med beaktande av gällande EU-regler, ta fram kompletterande föreskrifter. Utskottet finner inte anledning att tvivla på att gör detta på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Utskottet bedömer mot denna bakgrund att det inte finns anledning för utskottet att vidta något initiativ i ärendet. Motionerna 2014/15:321 av (S) och 2014/15:1241 av och (båda SD) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om parkeringsfrågor. Utskottet konstaterar bl.a. att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt medel för att påverka stadstrafikens utveckling. Regler om parkeringstillstånd finns i trafikförordningen. I lokala trafikföreskrifter, meddelade av en kommun eller en länsstyrelse, kan det finnas särskilda trafikregler om stannande och parkering. I 13 kap. 8 § trafikförordningen finns de grundläggande bestämmelserna om särskilt parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning. Reglerna grundar sig på en rådsrekommendation från om parkeringstillstånd för personer med funk-tionsnedsättning. Rekommendationen innehåller bl.a. detaljerade krav på hur ett tillstånd ska utformas men den innehåller inga närmare bestämmelser om vilka krav som ska uppfyllas för att den sökande ska kunna få ett parkeringstillstånd. Transportstyrelsen har bemyndigats att meddela föreskrifter om utformningen av parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning, om hur sådana tillstånd utfärdade i något annat land ska gälla här i och om hur tillstånden ska användas. I motion 2014/15:479 av (S) framförs att det är nödvändigt att se över hur parkeringstillstånden för personer med funktionsnedsättning utfärdas för att förhindra missbruk. Motionären menar att en möjlig lösning kan vara att tillstånden registreras på en bil i stället för en person. I motionen anges att parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning har blivit hårdvaluta på svarta marknaden och att ett stulet parkeringstillstånd har ett värde på . Motionären pekar på att för den som får inbrott i sin bil innebär det en förlust i både tid och pengar men det innebär även att antalet platser minskar för dem som verkligen behöver dem. I motion 2014/15:829 av (C) yrkas att regelverket om kommuners rätt att ta ut avgift bör ses över så att kommuner ges möjlighet att själva besluta om lokala förmåner för miljöbilar. Motionären pekar bl.a. på att de kommuner som har undantagit miljöbilar från parkeringsavgiften har brutit mot lagen. I motion 2014/15:930 av (S) yrkas att man bör se över möjligheten att i lag göra det möjligt för kommuner och andra markägare att låta parkeringsavgiften bero på fordonets miljö- och klimatpåverkan. Motionären konstaterar att flera kommuner redan har utvecklat metoder för att minska luftföroreningarna på sina gator genom att ge miljöfordon möjlighet att parkera gratis. Motionären anser att parkeringsförmåner kan vara ett bra komplement till de insatser som staten gör för att minska klimatpåverkande utsläpp och för att ska klara det av beslutade miljökvalitetsmålet luft. I motion 2014/15:2552 av Per (M) framförs att man måste se över frågan om undantag från lokala trafikföreskrifter om utmärkningsskyldighet för tillåten parkering under högst . Utskottet konstaterar att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt medel för att påverka stadstrafikens utveckling och trafikens konsekvenser på människors hälsa och miljön. Utskottet anser att det är viktigt att regelsystemet för parkering uppfyller de högt ställda kraven på rättssäkerhet och att det är utformat så att det vinner förståelse hos vägtrafikanterna. Utskottet vill även lyfta fram betydelsen av att transportsystemet är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Det handlar om att skapa möjligheter för alla personer att på lika villkor kunna arbeta, studera och delta i olika aktiviteter i samhället. Mot denna bakgrund är frågan som tas upp i motion 2014/15:479 om parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning angelägen, och det är önskvärt att frågan om användning av ny teknik för parkeringstillstånd blir föremål för fortsatta analyser och överväganden. Utskottet är dock medvetet om att tidigare utredningar inom parkeringsområdet har visat att det bl.a. finns vissa integritetsaspekter att ta hänsyn till när det gäller ny teknik. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet har tagit del av att regeringen i En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 anger att den avser att vidta åtgärder i syfte att se över trafikförordningens bestämmelser om parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning. Enligt uppgift från har en arbetsgrupp bestående av representanter för , , Transportstyrelsen, Kommuner och Landsting samt två personer som utsetts av brukarorganisationerna gjort en mindre översyn reglerna om parkeringstillstånd med fokus på den praktiska tillämpningen vid utfärdandet av tillstånd. Arbetsgruppen har bl.a. berört kontrollsystemet för parkeringstillstånden samt varit överens om att kontrollsystemet behöver ses över för att bl.a. motverka eventuellt missbruk av tillstånden. genomförde regeringen också en ändring i trafikförordningen som innebär att giltighetstiden för parkeringstillstånden numera är istället . Utskottet vill vidare lyfta fram att Utredningen om fossilfrihet på väg bl.a. har föreslagit beskattning av p-platser i städerna och krav på att laddplatser ska ingå när parkeringar byggs ut. Enligt vad utskottet erfarit bereds utredningens förslag inom . Utskottet välkomnar vidare de övriga initiativ som har tagits på området. Exempelvis är det i vissa kommuner billigare eller helt gratis att parkera ett fordon som uppfyller lokala krav för en miljöbil. På finns uppgifter om gratis parkering och andra kommunala subventioner för miljöbilar i , och . Även Gröna Bilister har gjort en sammanställning över de kommuner som erbjuder gratis parkering för miljöbilar. Vidare har Parkering infört avgiftsfri parkering för supermiljöbilar på alla bolagets besöksparkeringar som finns utomhus (detta gäller med andra ord inte i p-hus eller garage). Totalt rör det sig om drygt 10 000 bilplatser. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 2014/15:479 av (S), 2014/15:829 av (C), 2014/15:930 av (S) och 2014/15:2552 av Per (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om enskilda vägar. Utskottet framhåller betydelsen av ett väl fungerande enskilt vägnät men finner inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionen. I motion 2014/15:1310 av Per Åsling (C) yrkande 2 framförs att det bör ses över vilka enskilda vägar som bör omklassificeras till allmänna vägar. Detta kan enligt motionären göras genom ett uppdrag till att se över vilka enskilda vägar som fungerar som allmänna vägar eller nyttjas av andra än andelsägarna i sådan omfattning att de bör vara allmänna. Inledningsvis vill utskottet understryka att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet. Detta har stor betydelse för sysselsättning och tillväxt. Inte minst på landsbygden är många människor och företag beroende av att det finns en god framkomlighet på de enskilda vägarna. Att det enskilda vägnätet är i gott skick är av betydelse för att uppnå transportpolitiska mål som beslutat om ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet och en positiv regional utveckling. Den förra regeringen har även i propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) pekat på de enskilda vägarnas betydelse för möjligheterna att driva skogs- och lantbruksföretag, liksom andra näringar som turism. Utskottet kan ansluta sig till denna bedömning. Utskottet påminner även om att har beslutat om en ekonomisk ram om till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt statlig medfinansiering av enskilda vägar (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). () har vid sitt besök i utskottet framhållit att REV genom ett samverkansprojekt tillsammans med SKL och har enats om målbilden att staten bör ha ansvar för allmänna vägar på landsbygd och för ett övergripande vägnät i tätort, att kommunerna bör ha huvudansvar för väghållningen i tätorten med undantag för det övergripande statliga vägnätet och att enskilda väghållare bör ha ansvar för vägar på landsbygden med nytta främst för fastighetsägare i deras närhet. REV framhöll vidare att föreningen genomför pilotprojekt där man bl.a. avser att se över väghållaransvaret i tätorter. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2014/15:1310 av Per Åsling (C) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om vägskyltning. Utskottet anser att det är väsentligt att vägskyltningen genomförs under former som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som lokala önskemål tillgodoses. I motion 2014/15:168 av (M) framförs att det bör göras lättare för landsbygdsföretagare att sätta upp vägskyltar. I motionen anges att skylten i vägrenen är landsbygdsföretagarens effektivaste marknadsföring och kan vara avgörande för företagets fortlevnad. Motionären framhåller att det i förlängningen handlar om att slå vakt om en levande landsbygd. bör därför se över kostnaderna för och det administrativa arbetet kring uppsättning av vägskyltar. I motion 2014/15:394 av (M) framförs att det bör göras en översyn av tillämpningen av och bestämmelserna om vägskyltning i syfte att underlätta för näringsverksamhet på landsbygden. Motionären pekar på att det måste finnas rimliga regler om verksamheter ska ha en chans att locka till sig besökare. Motionären framhåller att regelverket upplevs som snårigt, godtyckligt och mycket restriktivt. Utskottet påminner om att det är regeringen som fastställer vägmärken och att det är väghållningsmyndigheten som hanterar ansökningar om vägvisning till bl.a. turistmål. Utskottet finner denna ordning lämplig och anser därmed inte att det är uppgift att besluta i frågor om vägskyltning vare sig i allmänhet eller när det gäller särskilda turistmål. Utskottet förutsätter i sammanhanget att vägar skyltas på ett sätt som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som det är önskvärt att man försöker tillgodose önskemål från det lokala näringslivet och turismen. Utskottet vill även påminna om att det finns möjlighet att ansöka om tillstånd till s.k. förenklad vägvisning. Av riktlinje Förenklad vägvisning med F5 Vägvisare och F6 Tabellvägvisare framgår att förenklad vägvisning är avsedd att användas just för vägvisning till säsongsbetonade verksamheter eller verksamheter med oregelbundna öppettider som exempelvis loppisar eller gårdsförsäljning av potatis eller jordgubbar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2014/15:168 av (M) och 2014/15:394 av (M). Frågor om registrering och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om registrering och avgifter. Utskottet pekar bl.a. på att Transportstyrelsen inte längre tar ut någon avgift för att ställa på ett fordon. Bestämmelser om registrering av ägar- och fordonsuppgifter m.m. finns i lagen (2001:558) om vägtrafikregister och förordningen (2001:650) om vägtrafikregister. Transportstyrelsen är registreringsmyndighet. Av 5 § lagen om vägtrafikregister framgår att vägtrafikregistret bl.a. har till ändamål att tillhandahålla uppgifter om fordonsägare för sådan verksamhet som staten eller en kommun ansvarar för (t.ex. uppbörd av fordonsskatt eller felparkeringsavgifter), för trafiksäkerhets- eller miljöändamål och för att förebygga brott i den allmänna omsättningen av fordon. I motion 2014/15:269 av (M) framförs att det inte bör vara möjligt att registrera sig som ägare till en ny bil om man har obetalda böter. Motionären vill därför se över möjligheten att förhindra att personer skriver över sin bil på någon annan för att komma undan böter, skatter och andra avgifter. I motionen anges att en person kan vara registrerad som ägare till ett obegränsat antal bilar, vilket också utnyttjas av personer som av olika skäl inte vill stå som ägare till de bilar som de använder. Motionären pekar på att det exempelvis kan vara så att man vill kunna parkera bilen utan att betala en parkeringsavgift eller betala eventuella parkeringsböter. I motion 2014/15:683 av (M) yrkas att avgiften för påställning av fordon bör avskaffas. Som skäl för yrkandet anges att många väljer att ställa av sina fordon eller andra perioder. Motionären pekar på att företag kan behöva ställa av och på fordon säsongsvis. I motionen anges att det är olyckligt att Transportstyrelsen tar ut en avgift av den som ställer på sitt fordon som detta varit avställt. Motionären framhåller att varje avställt fordon minskar miljöbelastningen och att kostnaden för myndigheten måste vara försumbar. I motion 2014/15:1151 av (S) framförs att man bör se över möjligheten att göra det olagligt att ställa om kilometermätare på fordon. Motionären konstaterar att bilar ofta är byggda med sådan kvalitet att ett felaktigt miltal kan vara svårt att avslöja med blotta ögat. I motionen anges att det i uppfattas som ofarligt och riskfritt att manipulera en kilometermätare. Motionären anser att för att motverka den här typen av bedrägeri mot köpare av begagnade bilar behöver lagstiftningen ändras så att det blir olagligt att manipulera kilometermätaren. I motion 2014/15:1580 av (FP) framförs att lagen om vägtrafikregister bör ändras så att personuppgifter som är kopplade till ägarskap blir mindre lättillgängliga. Motionären framhåller att det är oerhört lätt att ta reda på vem som äger en bil, vilket underlättar för inbrottstjuvar att på exempelvis flygplatser kontrollera vem som kan vara bortrest. I motion 2014/15:2187 av (S) yrkandena 1 och 2 konstateras att det går att tillverka och sälja skogsmaskiner utan att klassificera dem. Motionären framför att svenska tillverkare har utvecklat alltmer högteknologiska skogsmaskiner i nära samarbete med skogsbranschen utifrån arbetsmiljökrav och miljölagstiftning. I motionen anges att tillsammans med ny kunskap om markskadors inverkan på miljö och erosion har detta gett svenska tillverkare ett försprång på marknaden. Motionären framhåller dock att skogstraktortillverkarna inte konkurrerar på lika villkor eftersom det är möjligt att undgå certifiering. Motionären menar att det finns de som inte följer samma kravspecifikationer som de större skogsmaskintillverkarna. I motionen anges att det kan leda till brister och osund konkurrens och till att säkerhetskrav kringgås. Motionären menar att det måste vara samma förutsättningar för alla och att det är viktigt att påpeka vikten av att alla maskintillverkare på den svenska marknaden följer lagstiftningen. Utskottet vill inledningsvis påminna om att har beslutat att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillståndsgivning, tillsyn och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter och att principen för finansieringsformen är självkostnadstäckning (prop. 2010/11:3, bet. 2010/11:TU6, rskr. 2010/11:58). Det betyder att avgiften ska täcka Transportstyrelsens kostnader inom det aktuella området. Om det går att minska myndighetens kostnader för just det området kan avgiften sänkas, men om kostnaderna inte täcks kan avgiften behöva höjas. Utskottet har tagit del av att Transportstyrelsen inte tar ut någon avgift för att ställa på ett fordon.