bet · H201UbU13 · 2015-06-04 00:00:00 — I den nu aktuella propositionen anger regeringen att förslaget i denna proposition i fråga om 3 kap. 5 § skollagen inte bör genomföras under förutsättning att antar regeringens förslag till ändring i skollagen i proposition 2014/14:45. Utskottet har uppmärksammat att av samma skäl bör inte heller den föreslagna ändringen i 3 kap. 6 § skollagen genomföras. biföll proposition 2014/15:45 (bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177) och lagen (2015:246) om ändring i skollagen (2010:800) har utfärdats. Utskottet föreslår därför att den nu aktuella propositionens förslag om ändring i 3 kap. 5 och 6 §§ skollagen inte ska genomföras. Under beredningen av ärendet har utskottet uppmärksammat att behöver göra vissa mindre kompletteringar i det lagförslag som regeringen har lagt fram i fråga om skollagen (2010:800). Det handlar om smärre kompletteringar som behöver göras i 20 kap. 37 och 44 §§ (ny numrering). I båda fallen handlar justeringarna om att det nuvarande kapitlet i skollagen om utbildning i svenska för invandrare utgår och att bestämmelserna därför bör föras in i 20 kap. för att även utbildning i svenska för invandrare ska omfattas. Detta innebär ingen förändring i sak i förhållande till de nuvarande bestämmelserna. Dessutom föreslås ett mindre förtydligande. Vidare bör ingressen i regeringens lagförslag ändras i enlighet med detta[3]. Mot bakgrund av detta tar utskottet ett initiativ till aktuella ändringar. Utskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) finns i bilaga 3. Utskottets förslag är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) med undantag för att utskottet avstyrker två paragrafer och föreslår vissa ändringar i 20 kap. 37 och 44 §§ skollagen, vilka återfinns i bilaga 3. Vidare antar utskottet regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare och lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motioner som innehåller begäran om tillkännagivanden som rör frågor som anknyter till lagförslaget. Utskottet redovisar i dessa delar sin uppfattning när det gäller frågor om rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare, nationella prov för bedömning och betygsättning inom vuxenutbildning på grundläggande nivå, uppföljning av reformen, tillsyn av den kommunala vuxenutbildningen, höjd kvalitet i vuxenutbildningen och en utbyggd vuxenutbildning. Rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett förtydligande i den nya bestämmelsen i 20 kap. 31 § första stycket 1 skollagen. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:3052 av m.fl. (SD) anförs att det finns ett behov av att förtydliga den nya bestämmelsen i 20 kap. 31 § skollagen så att det framgår av ordalydelsen i paragrafens första stycke 1 att rätten till svenskundervisning gäller dem som är bosatta i landet i enlighet med myndighetsbeslut, utlänningslagen (20015:716) och gällande författning. I motion 2014/15:3052 (SD) anförs att det finns ett behov av att förtydliga den föreslagna bestämmelsen i 20 kap. 31 § första stycket 1 skollagen. Den föreslagna bestämmelsen reglerar vem som har rätt att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak skollagens nuvarande 22 kap. 13 §. En person har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. Utskottet anser att bestämmelsen om rätten att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare är väl avvägd. Utskottet ser således inte skäl att föreslå ett tillkännagivande i enlighet med motionärernas önskemål och avstyrker därmed motion 2014/15:3052 (SD). Nationella prov för bedömning och betygsättning inom vuxenutbildning på grundläggande nivå Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att nationella prov bör införas inom vuxenutbildning på grundläggande nivå i kurserna svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska och om att bör få i uppdrag att ta fram de nationella proven. Jämför reservation 2 (M, C, FP, KD). Inom komvux på grundläggande nivå finns det inga nationellt fastställda prov. användes ofta nationella prov, men de används inte sedan nya kursplaner infördes eftersom de nya kursplanerna inte längre motsvarar de som används i . Inom komvux på gymnasial nivå finns nationella prov som ska användas av lärarna i vissa kurser i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. Komvux på gymnasial nivå delar kurs- och ämnesplaner med gymnasieskolan, vilket innebär att samma nationella prov kan användas i de båda skolformerna. Också inom sfi finns det nationella slutprov för vissa kurser (4 kap. 10 § förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning). Stödmaterial för en likvärdig bedömning och betygsättning Regeringen gör i propositionen bedömningen att det bör tas fram ett material för att stödja en likvärdig bedömning och betygsättning inom komvux på grundläggande nivå i kurserna svenska, svenska som andraspråk, matematik, engelska och samhällskunskap. En förutsättning för en likvärdig bedömning är enligt regeringens mening att lärarna ges möjlighet att stämma av bedömningar av kunskapsnivån i förhållande till någon form av nationell norm. Annars finns en risk för att lärare gör olika tolkningar av de kunskapskrav som finns för olika betygsnivåer. Även om betyg på grundläggande nivå inte används som urvalsinstrument för utbildning på en högre nivå är det betydelsefullt att nivån för godkänt betyg i första hand kan säkerställas. Stödmaterial för en likvärdig bedömning och betygsättning kan även bidra till att konkretisera kursplanerna och till en ökad måluppfyllelse för eleverna. Regeringen anser därför att det finns behov av att införa ett nationellt bedömningsstöd inom komvux på grundläggande nivå. Antalet elever på grundläggande nivå som kommer att beröras av ett sådant stödmaterial är dock begränsat. Framtagande och administration av stödmaterial i stället för nationella prov medför mindre omfattande administration för lärare, huvudmän, och Skolinspektionen. Kostnaderna för framtagandet av ett stödmaterial är dessutom betydligt mindre än kostnaderna för att ta fram och administrera nationella prov. Detta innebär inte att kvaliteten på ett stödmaterial i det här fallet behöver vara sämre än kvaliteten på nationella prov. Regeringen anser därför att det inte är motiverat att ta fram nationella prov för komvux på grundläggande nivå. bör ges i uppdrag att ta fram stödmaterial för de aktuella kurserna. I flerpartimotion 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 1 anförs att nationella prov bör införas inom vuxenutbildning på grundläggande nivå i kurserna svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska och att bör få i uppdrag att ta fram de nationella proven. Motionärerna anser bl.a. att nationella prov skulle innebära en mer likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning och ge underlag för att analysera i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, huvudmannanivå och nationell nivå. Utskottet konstaterar inledningsvis att det inom komvux på grundläggande nivå varken finns några nationellt fastställda prov eller annat nationellt stödmaterial för att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. Utskottet anser liksom regeringen att det finns ett behov av att införa ett nationellt bedömningsstöd inom komvux på grundläggande nivå. Enligt utskottet bör ett nationellt stödmaterial ha till syfte att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. Ett sådant stödmaterial bör enligt utskottet även kunna användas för att analysera i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, huvudmannanivå och nationell nivå. Utskottet anser – mot bakgrund av de skäl regeringen anfört ovan – att det inte är motiverat att ta fram nationella prov utan att det i stället bör tas fram stödmaterial för en likvärdig bedömning och betygsättning. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:3051 (FP, M, C, KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ge i uppdrag att följa upp hur reformen genomförs. Jämför reservation 3 (M, C, FP, KD). I flerpartimotion 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 2 begärs att ska få i uppdrag att följa upp hur reformen genomförs och vad den får för resultat. Utskottet delar motionärernas syn på att större systemförändringar eller reformer bör följas upp. Detta gäller generellt, och utskottet anser därför inte att det är motiverat med ett sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Med det anförda avstyrks motion 2014/15:3051 (FP, M, C, KD) yrkande 2. Tillsyn av den kommunala vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att Skolinspektionen ska få i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn av vuxenutbildningen på både huvudmanna- och enhetsnivå. Jämför reservation 4 (M, C, FP, KD). Av flerpartimotion 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 3 framgår att Skolinspektionen bör få i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn av vuxenutbildningen på både huvudmanna- och enhetsnivå. I 26 kap. skollagen finns bestämmelser om Skolinspektionens ansvar för tillsyn och kvalitetsgranskning. Myndigheten har tillsynsansvar för bl.a. vuxenutbildningen (förordningen [2011:556] med instruktion för ). Skolinspektionen ska genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till förbättrade kunskapsresultat för de vuxenstuderande. Av Skolinspektionens regleringsbrev framgår bl.a. att inspektionens löpande tillsyn av vuxenutbildningen i huvudsak ska utövas på huvudmannanivå. Utskottet finner nuvarande ordning väl avvägd och ser inte skäl till att ändra den gällande ordningen när det gäller tillsynen av vuxenutbildningen och avstyrker därmed motion 2014/15:3051 (FP, M, C, KD) yrkande 3. Höjd kvalitet i vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om höjd kvalitet i vuxenutbildningen. I flerpartimotion 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 anförs att sfi bör göras om till en del av komvux för att undvika överlappningar i studievägar och kursutbud. I motion 2014/15:2093 av (S) understryks behovet av att säkerställa en bättre kvalitet på sfi-undervisningen. En översyn bör enligt motionären göras för att uppnå en bättre kvalitet inom sfi. I motion 2014/14:583 av (M) framhålls vikten av valfrihet inom vuxenutbildningen. Det skulle enligt motionären bl.a. vara önskvärt att ha en bättre samverkan mellan kommuner som ger komvuxanordnarna ett större underlag att bedriva verksamhet. I kommittémotion 2014/15:79 av m.fl. (V) yrkande 10 anförs att regeringen bör utreda hur en höjning av kvaliteten på sfi bäst kan åstadkommas, vilket även bör innefatta behovet av kompetensutveckling och examinering av fler sfi-lärare. Motionärerna vill bl.a. se en tydligare individualisering av sfi-undervisningen. Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Enligt motion 2014/15:876 av Skånberg (KD) bör dra lärdomar från de system som andra länder framgångsrikt har utvecklat för att lära invandrare sitt nya lands språk. Enligt motion 2014/15:1727 av (KD) yrkande 2 bör alla kommuner erbjuda sfi i kombination med yrkespraktik. Vidare anförs i yrkande 3 att det även bör finnas svenska för invandrade företagare som en fortsättningskurs till sfi. I ett antal motioner från allmänna motionstiden /15 som behandlas anförs att vuxenutbildningen och särskilt undervisningen i sfi bör förbättras. Som framgår av tidigare ställningstaganden anser utskottet att det behövs en höjd kvalitet i vuxenutbildningen. Det krävs enligt utskottet en reformering av vuxenutbildningen och utbildningen i sfi så att den blir effektivare, bl.a. genom en mer individualiserad utbildning som är bättre anpassad efter varje individs behov och förutsättningar. Genom regeringens proposition, som utskottet ställer sig bakom, ges goda förutsättningar för att vuxenutbildningen ska få en högre kvalitet. Vad särskilt gäller frågan om ett ökat antal sfi-lärare och kompetensutveckling av verksamma sfi-lärare, som tas upp i motion 2014/15:79 (V) yrkande 10, föreslår regeringen i sin vårändringsbudget (prop. 2014/15:99 s. 106) att antalet lärare inom sfi ska öka och att utvecklingsinsatser för sfi-lärare ska genomföras. Denna satsning bör enligt regeringen även omfatta lärare i svenska som andraspråk inom komvux. Vidare ska få i uppdrag att utforma en kampanj för att locka fler sfi-lärare. bör, enligt regeringens förslag, användas för satsningen. avser regeringen att avsätta för kompetensutvecklingsinsatser för sfi-lärare och lärare i svenska som andraspråk inom komvux. Vårändringsbudgeten kommer att behandlas av . Utskottet kan konstatera att motionsyrkandena i huvudsak får anses vara tillgodosedda. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:2574 (M, C, FP, KD) yrkande 5, 2014/15:2093 (S), 2014/15:583 (M), 2014/15:79 (V) yrkande 10, 2014/15:876 (KD) och 2014/15:1727 (KD) yrkandena 2 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utbyggd vuxenutbildning. Jämför reservation 5 (SD). I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att komvux ska vara väl utbyggd och erbjuda ungdomar en reell möjlighet att vid behov läsa in ämnen för att kunna sadla om och välja en väg inom högre utbildning. Inledningsvis vill utskottet framhålla att den offentligt finansierade vuxenutbildningen är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet. Vuxenutbildningen ska även fortsättningsvis ge den enskilde möjligheten att bl.a. komplettera sin utbildning och bli behörig till högskolan. Utskottet anser att ambitionerna inom vuxenutbildningen bör öka och att det krävs framtida satsningar inom vuxenutbildningen. Sådana satsningar föreslår regeringen nu i sin vårändringsbudget (prop. 2014/15:99 s. 112) genom införandet av ett kunskapslyft, bl.a. i form av ett ökat antal utbildningsplatser inom komvux. Vårändringsbudgeten kommer att behandlas av . Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:2744 yrkande 4. Rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3052 av m.fl. (SD). Förslaget från regeringen om att individanpassa och effektivisera utbildningen i svenska för invandrare är i grunden bra och välkomnas av oss. Att behärska svenska språket är grunden för både arbete och att komma in socialt i det svenska samhället. Däremot anser vi att det finns ett behov av att förtydliga den nya bestämmelsen i 20 kap. 31 § skollagen så att det framgår av ordalydelsen i första stycket 1 att rätten till svenskundervisning gäller dem som är bosatta i landet i enlighet med myndighetsbeslut, utlänningslagen och gällande författning. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser detta. Nationella prov för bedömning och betygsättning inom vuxenutbildning på grundläggande nivå, punkt 6 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 1. vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå är den enda delen av skolväsendet där betygsättning sker utan stöd av nationella prov. Vi anser att det bör införas nationella prov inom komvux på grundläggande nivå. Avsaknaden av nationella prov eller något nationellt test för vuxna på grundläggande nivå kan göra att det inte går att uppnå likvärdighet mellan kommuner och skolor eller anordnare. Remissinstansen Nationellt centrum för svenska som andraspråk förordar nationella prov framför stödmaterial och pekar även de på att avsaknaden av nationella prov sannolikt bidrar till bristen på likvärdighet mellan kommuner och skolor eller anordnare. Vi anser att nationella prov skulle innebära en mer likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning och ge underlag för att analysera i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, huvudmannanivå och nationell nivå. Det finns en risk att lärare gör olika tolkningar av de kunskapskrav som finns för olika betygsnivåer. Nationella prov kan även bidra till att konkretisera kursplanerna och innebära en ökad måluppfyllelse för eleverna. Eftersom nationella prov medför en större administrativ börda både för , som ska utveckla proven, och för lärare, som bl.a. ska rätta dem, än vad ett stödmaterial gör finns det enligt vår mening skäl att låta de nationella proven omfatta endast de kurser och ämnen där det finns obligatoriska nationella prov inom komvux på gymnasial nivå. Nationella prov bör därför endast införas inom komvux på grundläggande nivå i kurserna svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska. Detta bör regleras i förordning, och regeringen bör ge i uppdrag att ta fram nationella prov i de nämnda kurserna. Uppföljning av reformen, punkt 7 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 2. De ändringar i sfi som regeringen föreslår är viktiga att följa upp. I propositionen nämns bl.a. förekomsten av ogiltigt uppställda förkunskapskrav, vilket i praktiken hindrar många elever att studera på komvux och sfi . Kursutbudet och antalet timmar som en elev erbjuds undervisning kan också skilja sig åt från kommun till kommun. Därför anser vi att regeringen bör ge i uppdrag att följa upp hur reformen genomförs och vad den får för resultat. Tillsyn av den kommunala vuxenutbildningen, punkt 8 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 3. I betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) föreslås att Skolinspektionen ges i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn av vuxenutbildningen på både huvudmannanivå och enhetsnivå. är det inte systematiserat när tillsyn utövas på enhetsnivå och när den enbart utövas på huvudmannanivå. En sådan systematisering av tillsynen som utredningen föreslår skulle ytterligare stärka säkerställandet av utbildningens kvalitet och likvärdighet. Därför anser vi att regeringen bör ge Skolinspektionen ett sådant uppdrag. En utbyggd vuxenutbildning, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 4. Vi anser att komvux ska vara väl utbyggd och erbjuda våra ungdomar en reell möjlighet att vid behov läsa in ämnen för att kunna sadla om och välja en väg inom den högre utbildningen. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi nu anfört. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:85 Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella prov bör införas inom vuxenutbildning på grundläggande nivå i kurserna svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska och att bör få i uppdrag att ta fram de nationella proven. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa upp hur reformen genomförs. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att genomföra en systematisk tillsyn av vuxenutbildningen på både huvudmanna- och enhetsnivå. 2014/15:3052 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förtydliga den nya bestämmelsen i 20 kap. 31 § första stycket 1 skollagen (2010:800). Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:79 av m.fl. (V): 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur en höjning av kvaliteten på Sfi bäst kan åstadkommas, vilket även bör innefatta behovet av kompetensutveckling och examinering av fler Sfi-lärare. 2014/15:583 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa valfrihet inom vuxenutbildningen. 2014/15:876 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla svenska för invandrare utifrån internationellt framgångsrika metoder. 2014/15:1727 av (KD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sfi i kombination med yrkespraktik bör erbjudas i alla kommuner. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda svenska för invandrade företagare som en fortsättningskurs till svenska för invandrare. 2014/15:2093 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att säkerställa en bättre kvalitet på sfi-undervisningen. 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sfi ska göras till en del av komvux för att undvika överlappningar i studievägar och kursutbud. 2014/15:2744 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komvux ska vara väl utbyggt och erbjuda våra ungdomar en reell möjlighet att vid behov läsa in ämnen för att kunna sadla om och välja en väg inom högre utbildning. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Betyg på kurser i utbildning på grundläggande nivå ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner. Betyg på kurser i utbildning på gymnasial nivå ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i ämnesplaner. Betyg på kurser i utbildning på grundläggande nivå och i svenska för invandrare ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner. Betyg på kurser i utbildning på gymnasial nivå ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i ämnesplaner. Kunskapskrav ska finnas för varje kurs där betyg ska sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kunskapskrav. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om kunskapskrav. Den som genomgått en kurs i vuxenutbildning och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg.