bet · H301FöU1 · 2015-09-15 00:00:00 — Utskottet lägger stor vikt vid en stärkt samverkan mellan civila och militära verksamheter och anser att det bidrar både till ökad säkerhet och till ett mer rationellt utnyttjande av resurser. Utskottet kan konstatera att undantaget från principen om dimensionering föregicks av en utredning om stöd till polisen med medeltung helikopterkapacitet. Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis kommer att redovisa en hållbar finansiering och hur Försvarsmakten delvis kompenseras för de som stödet kostar på årsbasis. När det gäller Försvarsmaktens stöd inom krisberedskapen eller vid krissituationer i övrigt vill utskottet betona att samverkan mellan civila och militära verksamheten bör fortsätta att stärkas . Utskottet förutsätter att regeringen med utgångspunkt i de krav detta ställer på exempelvis planering och övning följer och redovisar resultaten för . Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl att tillstyrka yrkande 2 i motion 2015/16:2171 av m.fl. (FP, M, C, KD) och yrkande 14 i motion 2015/16:2824 av m.fl. (KD). Framtida inriktning för utgiftsområdet Utskottets förslag i korthet avslår ett yrkande om den framtida inriktningen för utgiftsområdet. Jämför reservation 10 (SD). Bakgrund och tidigare behandling Utskottet behandlade frågan om att utgiftsområde 6 styrs mot en upprustning motsvarande av BNP i budgetbetänkandet (bet. 2013/14:FöU1). Utskottet såg det då som en god ordning att avvakta den försvarspolitiska rapporten för att sedan med den och en bred politisk samsyn som grund besluta om den framtida inriktningen för utgiftsområdet. I beslutet om försvarspolitisk inriktning för försvar 2016–2020 redovisas att utskottet ställer sig positivt till att successivt stärka anslagen och konstaterade att regeringen återkommer i samband med budgetpropositionerna för att kunna tillföra utöver de förstärkningar som redan hade aviserats för inriktningsperioden (2014/15:FöU11 s. 41–42). I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) framhålls att som huvudsakligen har inriktat sig på internationella insatser tidigare nu håller på att stärka territorialförsvaret. satsar , och av BNP på sina respektive försvarsmakter. och har beslutat att höja anslagen till av BNP. Alla baltiska länder är intresserade av ett nära försvarssamarbete med . I motionen anförs dock att baltiska grannländer inte tar nuvarande solidaritetsförklaring på allvar och att inte har några reella resurser att påverka förloppet av en kris i . Den hittillsvarande säkerhetspolitiska inriktningen kräver antingen en anpassning av politiken till faktiskt existerande resurser eller – vilket motionärerna förordar – en betydande resurstillförsel till det svenska försvaret. var försvarets andel av BNP , för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnader i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. Enligt motionen hotas hela försvarsgrenar av systemkollaps inom och nedrustningspolitiken få ett slut. Motionärerna yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om det som anförs i motionen om att anslaget för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap aldrig får underskrida av BNP (yrkande 36). Utskottet kan konstatera att den säkerhetspolitiska situationen har försämrats. Utskottet ställde sig vid beslutet om försvarspolitisk inriktning positivt till avsikten att successivt stärka anslagen och konstaterade att regeringen återkommer i samband med budgetpropositionerna för att kunna tillföra utöver de förstärkningar som redan tidigare aviserats för perioden –2020. Utskottet anser att de förstärkningar som den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggör är en god grund för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet avstyrker därför yrkande 36 i motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD). Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden i frågor om ny myndighetsstruktur för totalförsvaret. Jämför reservationerna 11 (SD), 12 (M, C, L, KD), 13 (SD) och 14 (SD). Bakgrund och tidigare behandling Vid beredningen av den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020 (bet. 2014/15:FöU11) delade utskottet regeringens bedömning att planeringen för det civila försvaret bör återupptas och genomföras med utgångspunkt i en helhetssyn där hotskalan omfattar såväl fredstida krissituationer som höjd beredskap. Utskottet instämde också i att det är av särskild betydelse att planeringen av det civila försvarets bidrag till Försvarsmaktens operativa förmåga vid höjd beredskap, och då ytterst i en krigssituation, omhändertas. I betänkande 2013/14: FöU11 anförde utskottet att det civila försvaret till stor del bygger på – och ska bygga på – dagens befintliga och civila krisberedskapsverksamhet. Ansvarsprincipen bedömdes vara central även i fortsättningen, vilket utskottet också upprepade vid beredningen av den försvarspolitiska inriktningen. Likt regeringen bedömde utskottet att det civila försvaret krävde ytterligare åtgärder, som det tidigare inte hade ansetts finnas behov av inom krisberedskapen för fredstida krissituationer (bet. 2014/15:FöU11). I samband med beredningen av den försvarspolitiska inriktningen delade utskottet dessutom regeringens bedömning om behovet av ett psykologiskt försvar med syftet att så långt det är möjligt under störda förhållanden säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle med åsiktsfrihet och fria medier. Utskottet underströk vidare att MSB:s roll var central i fråga om psykologiska försvar och det civila försvaret som helhet samt att den borde vidareutvecklas med beaktande av att detta var en uppgift för flera myndigheter och aktörer. En utvecklad samverkan ansågs vara nödvändig. Utskottet instämde också i att det förberedande och hanterande arbete som regeringen och utför i samband med militära operationer i fredstid och under höjd beredskap var viktigt, liksom gemensamma övningar för och Försvarsmakten samt andra berörda myndigheter inför en situation med höjd beredskap. I budgetpropositionen framhåller regeringen att den noga avser att följa arbetet med att utveckla förmåga till psykologiskt försvar. tillkännagav för regeringen som sin mening att regeringen borde följa upp betänkande med att utreda hur en sammanhållen myndighet för alarmeringstjänsten bör organiseras (bet. 2014/15:FöU6, rskr. 2014/15:104). Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att se över frågan om att ur ett allsidigt perspektiv utarbeta förslag som kan ligga till grund för regeringens kommande ställningstagande om hur framtidens alarmeringstjänst lämpligen bör regleras och organiseras. fattade regeringen beslut om kommittédirektiv för den utredning som ska redovisa sitt betänkande (dir. 2015:113). Regeringen avser även att /16 presentera en skrivelse med anledning av granskning av regeringens styrning av SOS Alarm. När det gäller utformningen av konstaterade utskottet i betänkande 2014/15:FöU11 att det värdesatte samsynen som råder mellan regeringen och Försvarsmakten. Vidare delade utskottet regeringens bedömning att krigsförbanden i första hand bör utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp. Krigsförband med sådan förmåga, menade utskottet, har även goda förutsättningar att t.ex. lösa uppgifter i fredstid och att delta i internationella insatser och operationer. Utskottet bedömde att Försvarsmaktens förmåga också utvecklas genom deltagande i internationella insatser och att utlandsstyrkan inte borde bli en egen myndighet. I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att en ny civilförsvarsmyndighet bör inrättas under en civilbefälhavare (yrkande 20). Vidare framför motionärerna att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bör läggas ned och att verksamheten bör överföras till () och en ny civilförsvarsmyndighet (yrkande 21). Dessutom bör SOS Alarm, enligt motionärerna, inkorporeras i den nya civilförsvarsmyndigheten (yrkande 22). Motionärerna betonar att den nationella krisledningen måste vara redundant och inte kunna slås ut för enkelt. Den tjänstemannastab som är knuten till krisledningen bör dessutom vara väl samövad med regeringen. I motion 2015/16:2172 yrkar motionärerna m.fl. (M) att bör ges i uppdrag att utreda möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som en egen myndighet (yrkande 1). Motionärerna konstaterar att den psykologiska krigföringen kanske är den mest framträdande delen i den nya krigföringen. hos MSB, men flera andra aktörer har det praktiska ansvaret. situationen innebär enligt motionärerna att behöver ta ett helhetsgrepp I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) anför motionärerna att en egen myndighet för psykologiskt försvar bör upprättas genom att Styrelsen för psykologiskt försvar återinrättas (yrkande 8). I motion 2015/16:3218 yrkar motionärerna m.fl. (SD) att utlandsstyrkan ska inrättas som en egen myndighet (yrkande 77). med ett sådant tillvägagångssätt är enligt motionärerna att verksamheten och ekonomin inte blandas med anslag för det territoriella försvaret. konstaterar vidare att då uppgifterna för utlandsstyrkan skiljer sig väsentligt från Försvarsmakten i övrigt är det rationellt att samla den specifika Ett antal av Försvarsmaktens liksom det civila försvarets olika nationella centrum bör förläggas vid den nya Utskottet välkomnar det arbete som inletts för att planera och förbereda för det civila försvaret. Som utskottet konstaterade vid beredningen av den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020 instämmer utskottet i regeringens bedömning att det civila försvaret till stor del bygger på – och ska bygga på – dagens befintliga och civila krisberedskap men att det civila försvaret kräver ytterligare åtgärder som det tidigare inte har ansetts finnas behov av. Utskottet välkomnar dessutom regeringens avsikt i budgetpropositionen att noga följa arbetet med att utveckla förmåga till psykologiskt försvar. Mot bakgrund av att regeringen har aviserat att planeringen för det civila försvaret ska återupptas och genomföras samt mot bakgrund av att utskottet fortfarande avvaktar resultatet av den fortsatta beredningen inom när det gäller hur resurser bättre kan prioriteras och fördelas på central nivå vid höjd beredskap och hur den gällande ansvarsprincipen kan kompletteras, ser utskottet ingen anledning att föregripa detta arbete. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:3218 (SD) yrkandena 8, 20 och 21 samt motion 2015/16:2172 (M) yrkande 1. När det gäller SOS Alarm konstaterar utskottet att regeringen fattade beslut om att tillsätta en utredning om en samordnad Regeringen avser även att presentera en skrivelse med anledning av granskning om regeringens styrning av SOS Alarm. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns någon anledning att föregripa detta arbete och avstyrker därmed motion 2015/16:3218 (SD) yrkande 22. När det gäller yrkandet om att inrätta utlandsstyrkan som en egen myndighet gör utskottet ingen annan bedömning än den utskottet redovisade i synen på hur bör utvecklas vid beredningen av den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020 (bet. 2014/15:FöU11). Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:3218 (SD) yrkande 77. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om statsflyget. Jämför reservation 15 (SD). Bakgrund och tidigare behandling När det gäller flygförbanden framhåller regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) att dessa kommer att utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp som förmågan att hävda den territoriella integriteten vidmakthålls. Bland annat ska de logistiska förutsättningarna för att öka antalet flygtimmar fortsätta att utvecklas. Utöver ökad operativ förmåga hos krigsförbanden, som regeringen anför som det enskilt viktigaste –2020, ska Försvarsmakten även svara för olika former av stöd. Bland dessa återfinns ansvaret för driften av de flygplan som staten anskaffat eller använder tillfälligt för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor. Enligt 4 § (2012:894) statsflygförordningen ska Försvarsmakten svara för driften av dessa flygplan och samordna beställningar av flygningar. Statsflyget ska enligt 5 § vara baserat på . flygflottilj, F 7, ansvarar för driften. Statsflyget opererar med två flygplan samt med ytterligare ett plan, som man överväger att avveckla. Ett av de förstnämnda flygplanen är, när det inte flyger, parkerat på medan det andra är parkerat på . Försvarsmakten framförde i ett klargörande som publicerades på myndighetens webbplats att myndigheten önskar se över rutinerna för beställning av statsflyget och att en dialog om detta pågår med . I de fall statschefen eller den högsta civila ledningen är beställare ska Försvarsmakten ta ut avgifter för flygning med statsflyget med högst (11 §). I övrigt finns ingen särredovisning för statsflyget eftersom det ingår som en del av Försvarsmaktens krigsförband Transport- och Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap utökades med –2014 för finansiering av den tillfälligt utökade verksamheten inom statsflyget (bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). I motion 2015/16:1561 yrkar motionärerna och (båda SD) på att 5 § i statsflygförordningen ändras så att statsflyget lokaliseras till i stället för till (yrkande 1). Därtill yrkar motionärerna på att kostnader för Försvarsmakten – i syfte att möjliggöra och kompensera myndigheten för de kostnader som är förknippade med ansvaret enligt statsflygförordningen – ska särredovisas (yrkande 2). Motionärerna hänvisar till den projektering som har genomförts av Swedavia, som pekar på att en investering i – i syfte att tillgodose fortsatta lokaliseringsmöjligheter i enlighet med förordningen – skulle uppgå till och en bashyra om , exklusive kostnader för drift och underhåll m.m. Vidare hänvisar motionärerna till att kostnaden för en utbyggnad av befintlig förhyrning på av Swedavia bedömts till 7–. Utskottet understryker i likhet med vad regeringen gjorde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Med detta sagt utgår utskottet från att regeringen kommer att säkerställa att detta arbete fortsätter att stå i fokus och att ökningen av den operativa förmågan inte ska påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten har till uppgift att hantera. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:1561 (SD) yrkandena 1 och 2. 1.Målen för utgiftsområde 6, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 19 och avslår motionerna 2015/16:2263 av m.fl. (FP) och 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 15. Vi sverigedemokrater anser att med alla till buds stående medel ska slå vakt om sin nationella integritet och sitt demokratiska samhällssystem. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta och hejda alla former av intrång från främmande stridskrafter. Vi yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om att ska ställa sig bakom det som anförs. 2.Målen för utgiftsområde 6, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:2263 av m.fl. (FP) och avslår motionerna 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 19. 2015/16:FöU1 RESERVATIONER Jag anser att en av främsta uppgifter är att granska regeringen och dess myndigheter. Regeringen ska enligt budgetlagen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Därför menar jag att det måste vara som beslutar omkraven på den operativa förmågan och även framöver fastställer Försvarsmaktens insatsorganisation. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) saknas förslag om att ska fastställa Försvarsmaktens insatsorganisation, men ett sådant förslag fanns i föregående års budgetproposition (prop. 2014/15:1). Jag anser att inriktningspropositionens förslag om att skulle godkänna inriktningen för krigsförband i är mindre bindande för regeringen. Bortsett från själva ramanvisningen och godkännande av Försvarsmaktens respektive MSB:s investeringsbudgetar återstår endast för att ge en lång rad av bemyndiganden till regeringen. Jag yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att ska fastställa Försvarsmaktens operativa mål och dess insatsorganisation. 3.Målen för utgiftsområde 6, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 15 och avslår motionerna 2015/16:2263 av m.fl. (FP) och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 19. Stora delar av landet saknar och kommer att sakna militär närvaro. Chefers och stabers förmåga att leda förband och annan verksamhet är kraftigt urholkad. Detta måste tas i beaktande vid bedömningen av den operativa förmågan. Förbandens verkliga förmåga kan vara avsevärt mindre än vad som framgår av deras organisationsstruktur och utrustning. Jag vill dessutom understryka att inriktningen i solidaritetsförklaringen anger att ska kunna ge och ta emot militär hjälp. För att det ska vara realistiska alternativ krävs omfattande förberedelser. Förmågan att ge hjälp grundar sig bl.a. i de svenska förbandens utformning, deras tillgänglighet och RESERVATIONER 2015/16:FöU1 deras förmåga att samverka med utländska enheter. Förmågan att ta emot hjälp bygger på att det finns en organisation och infrastruktur som kan hantera detta. I 2014 saknas båda, i det fall det skulle röra sig om större utländska enheter som ska baseras och genomföra verksamhet i . Därför är det av yttersta vikt att förmågan ses över i syfte att möjliggöra en organisation som kan ta emot hjälp. Jag yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att ställa krav på Försvarsmaktens operativa förmåga i enlighet med vad som anförts ovan. 4.Resultatredovisning av Försvarsmaktens verksamhet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 3. Jag ser att allt färre kommer i kontakt med Försvarsmakten sedan den allmänna värnplikten lades vilande 2010. Detta leder till att medborgarnas möjlighet att få insyn i Försvarsmaktens verksamhet minskat drastiskt. Detta är ett påtagligt demokratiproblem. Å ena sidan menar vi att medborgare har mycket begränsade möjligheter att bilda sig en uppfattning om Försvarsmakten, dess verksamhet och om anvisade medel används på bästa sätt. Å andra sidan kan främmande länder bilda sig en tämligen klar uppfattning om Försvarsmaktens förmåga. Vi menar därför att det bör genomföras en oberoende analys av Försvarsmaktens verksamhet och förmåga och att den bör redovisas offentligt i ett sammanhang. I redovisningen bör faktorer som bemanning, materieluppfyllnad, genomförd utbildning, kostnader och bedömd förmåga relaterat till förbandsmålsättningarna redovisas för varje krigsförband. I vissa, mycket få fall, t.ex. några specialförband avsedda för terroristbekämpning eller motsvarande uppgifter, kan det finnas skäl att överväga i vilken mån uppgifterna ska vara öppna. För att det inte ska råda någon tvekan om att redovisningarna är opartiska och objektiva bör analysen utföras av t.ex. . Jag yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att en revision av Försvarsmakten bör göras . 2015/16:FöU1 RESERVATIONER 5.Redovisning av materielinvesteringar och underlag för strategiska beslut, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15. Vi anser att tillgången till modern materiel är en avgörande faktor i moderna konflikter. Vapensystemens relevans är en färskvara, och står inför ett antal kostnadsdrivande materielanskaffningar, särskilt efter 2020. För att långsiktigt hantera de stora utmaningarna som materielförsörjningen innebär ingår en utredning i försvarsuppgörelsen som ska se över dessa. Utredningen ska bl.a. utarbeta förslag till hur materielförsörjningen kan prioriteras och effektiviseras och därmed hur den operativa förmågan ska kunna säkras och utvecklas . Betydande ökningar av försvarsutgifterna är därför att vänta. Flera utvärderingar av materielförsörjningsprocessen har pekat på och regeringens behov av att fokusera på den strategiska utblicken snarare än att ta ställning till detaljfrågor. För att kunna ge Försvarsmakten tillgång till relevant materiel som ger operativ effekt här och utvecklade alliansregeringen, som en del av försvarsreformen, en ny prioritering. Materiel ska vidmakthållas i den mån det är relevant, och nyanskaffning ska i första hand ske genom inköp av färdigutvecklad materiel och i sista hand genom egenutveckling i . Prioriteringen är framtagen för att undvika de långa ledtider som egenutveckling av materiel medför. Dessvärre har en del utvecklingsprojekt, exempelvis , drabbats av allvarliga och utmanande långa leveranssvårigheter. Vi ser därför ett behov av att se över upphandlingskompetensen hos försvarsmyndigheterna och yrkar att ställer sig bakom det som anförs om att se över upphandlingskompetensen hos försvarsmyndigheterna. Vi yrkar även på ett tillkännagivande till regeringen om att förbättra styrningen av materielinvesteringarna genom att öka och regeringens möjlighet att fatta strategiska långsiktiga beslut. 6.Dimensionering av Försvarsmakten för stöd till samhället, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 66 och avslår motion 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 4. Polisens IED-förmåga (improvised explosive device, hemmagjorda sprängladdningar) bör avvecklas, och ansvaret bör läggas på Försvarsmakten. Vi anser att det är bättre med en ansvarig myndighet och att allt ansvar ska läggas på Försvarsmakten som har de bästa kunskaperna. Vi yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att polisens IED-förmåga ska avvecklas och att ansvaret ska föras över till Försvarsmakten. 7.Dimensionering av Försvarsmakten för stöd till samhället, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:28 av m.fl. (V) yrkande 4 och avslår motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 66. Jag kan konstatera att försvarets stöd till samhället och andra myndigheter vid behov sker ”inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser” och ”stödet till samhället vid allvarliga olyckor och fredstida krissituationer ska inte vara dimensionerande för Försvarsmakten”. 2015/16:FöU1 RESERVATIONER hade enligt min bedömning kunnat släckas tidigare om Försvarsmakten fått i uppgift att hålla viss beredskap för att stödja samhället med brandbekämpning. Uppdraget om försvarets stöd till samhället ändrades inte med den nya försvarspolitiska inriktning som antogs . vill därför att Försvarsmakten nu ges ett mer omfattande uppdrag att bistå samhället vid nationella kriser och katastrofer.