bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — I den samlade redovisningen av resultaten för miljökvalitetsmålen hänvisar regeringen till årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen. [11] Utvecklingen är positiv för 4 av 16 mål. För 5 av 16 mål är riktningen negativ, och för de resterande 7 målen går det inte att se en tydlig riktning för utvecklingen av miljön. De mål där utvecklingen i miljön är positiv är luft, Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt och God bebyggd miljö. Mål där utvecklingen i miljön är negativ är Begränsad klimatpåverkan, Myllrande våtmarker, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. För följande mål går det inte att se en tydlig riktning för utvecklingen i miljön: Giftfri miljö, Säker strålmiljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande skogar. Den övergripande bedömningen är med vissa undantag densamma som den som gjordes i förra årets rapport. Utvecklingen i miljön har för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö förbättrats i förhållande till medan utvecklingen i miljön för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har försämrats till neutral från att tidigare ha bedömts som positiv. framgår det att dagens miljöutmaningar till stora delar är gränsöverskridande och att flera miljökvalitetsmål inte kan lösas inom gränser. Genom att driva en aktiv politik inom EU och internationellt ökar förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen. För ungefär hälften av miljökvalitetsmålen är insatser inom EU eller internationellt avgörande för om målen ska kunna nås. Ett kraftfullt agerande inom EU förutsätter en ambitiös nationell politik. Enligt regeringens bedömning kommer 14 av 16 miljökvalitetsmål inte att nås med de styrmedel som är beslutade , vilket innebär ett oförändrat läge i förhållande till föregående år. De miljökvalitetsmål där utvecklingen i miljön går i positiv riktning har inte blivit fler i förhållande till föregående år. Snarare har utvecklingen i miljön försämrats något för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Uppföljningen av de beslutade etappmålen visar att flera av målen är svåra att bedöma, vilket i flera fall kan bero på att målen är otydligt formulerade. 2.3 Resultatredovisning för generationsmålet Generationsmålet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultatet inom generationsmålet är följande: – ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad – den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart – människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas – kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen – en god hushållning sker med naturresurserna – andelen förnybar energi ökar och energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön – konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Regeringen uppger att resultatredovisningen för generationsmålet är koncentrerad till de bedömningsgrunder som handlar om resurseffektivitet, hushållning, kulturmiljö och konsumtionsmönster eftersom resultatet av övriga bedömningsgrunder redovisas i andra delar, t.ex. i utgiftsområde 21 Energi och i utgiftsområde 18 Konsumentpolitik. Regeringens arbete för en hållbar samhällsutveckling som säkerställer en grön och cirkulär ekonomi är en central del av insatserna för att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet. De konkreta insatser som redovisas avser främst påbörjade arbeten, exempelvis ett framtidsarbete som har inletts under ledning av framtidsministern där grön omställning är en av de frågor som lyfts fram. Analysgruppen Grön omställning kommer att undersöka vägarna till nödvändiga förändringar för att ska bli ett ekologiskt hållbart samhälle och ha en konkurrenskraftig näringslivsutveckling. Det nationella arbetet för att genomföra för tillväxt och jobb, den s.k. EU 2020-strategin, rapporterades till och kommissionen i rapporten reformprogram 2015 (dnr SB2015/2180). 2.4 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets budgetbetänkande noterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen (volym 1) informerade om att det samlade stödet för att genomföra resultatanalyser inom hade utvecklats i syfte att stärka analysförmåga och strategiska kompetens för att bidra till styrningen av myndigheter och verksamheter. Miljö- och jordbruksutskottet tar aktiv del i utvecklingsarbetet tillsammans med . Utskottet konstaterade att utskottet hade haft en bra dialog med tidigare regeringar om bl.a. resultatredovisningen för utgiftsområde 20. Utskottet var angeläget om att denna dialog skulle vidmakthållas och utvecklas. Utskottet konstaterade att strukturen för regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen liksom tidigare utgick från de miljökvalitetsmål som hade antagit. [12] Utskottet ansåg att detta var ett grundläggande kriterium för att utskottet och skulle kunna fullfölja sin uppföljnings- och utvärderingsuppgift och att det därför var positivt att regeringen redovisade resultaten i enlighet med denna struktur. Det var enligt utskottets mening tillfredsställande att regeringen i budgetpropositionen redovisade de resultatindikatorer som ligger till grund för redovisningarna i propositionen. Utskottet ansåg att detta var en förbättring i förhållande till tidigare resultatredovisningar. Utskottet konstaterade att det i resultatredovisningen för de undersökta områdena i vissa fall kunde vara svårt att urskilja vilka resultat som faktiskt hade uppnåtts eftersom redovisningen av resultat i vissa fall blandades med redovisning av insatser, dvs. vidtagna åtgärder snarare än utfall av genomförda insatser. Det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till att redovisa resultaten av insatserna. 2.5 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp anser att det är positivt att det bedrivs ett övergripande utvecklingsarbete mellan och för att förbättra resultatredovisningen i budgetpropositionen, vilket ingår som en del i den ekonomiska styrningen i staten. Enligt gruppen kan arbetet med att utveckla resultatredovisningen inom respektive utgiftsområde därigenom underlättas. I sammanhanget är det angeläget att lyfta fram att miljö- och jordbruksutskottet tar aktiv del i utvecklingsarbetet av den ekonomiska styrningen. Detta sker genom en dialog såväl på den politiska nivån mellan ansvarig statssekreterare i och utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som på tjänstemannanivån. Utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen är en utgångspunkt för dessa samtal. Gruppen anser att det är väsentligt att dialogen vidmakthålls och utvecklas eftersom resultaten är positiva. Gruppen anser att målen i miljömålsstrukturen är viktiga för att åstadkomma goda resultat i miljöarbetet. Det är därför positivt att strukturen för regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen utgår från de miljökvalitetsmål som har antagit. Detta är väsentligt för att utskottet ska kunna fullfölja sin uppgift att följa upp regeringens redovisning av vilka resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till vad som sägs i budgetlagen. Det är också positivt att regeringen fortsätter att redovisa de resultatindikatorer eller bedömningsgrunder som ligger till grund för redovisningarna i propositionen. Gruppen konstaterar i likhet med tidigare att det i resultatredovisningen för de undersökta områdena i vissa fall kan vara svårt att urskilja vilka resultat som faktiskt har uppnåtts eftersom redovisningen av resultat i vissa fall blandas med redovisning av insatser, dvs. vidtagna åtgärder snarare än utfall av genomförda insatser. Det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till att redovisa resultaten av insatserna. Gruppen vill framhålla att det är angeläget med tydliga indikatorer som inriktas på resultat av statliga insatser. Det är också önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt, och därför är det en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen. Gruppen har förståelse för att det kan vara svårt att redovisa resultat av statliga insatser inom miljöområdet eftersom det tar för miljön att återhämta sig och det därför behövs ett långsiktigt och uthålligt arbete. vill gruppen uppmärksamma möjligheten att belysa utvecklingen av statliga resultat genom exempel även om detta inte ger en fullständig bild. Gruppen noterar att regeringen tar ett mer samlat grepp än tidigare för att redovisa indikatorer och bedömningsgrunder när det gäller generationsmålet. Gruppen anser att det är positivt att generationsmålet uppmärksammas i resultatredovisningen eftersom det kan ses som ett inriktningsmål för samhällets omställning som ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Samhället behöver ses som en helhet där miljöfrågorna inte betraktas som områden för sig utan som delar av alla politikområden, vilket är en förutsättning för att goda resultat ska uppnås. Regeringens redovisning innehåller dock främst en beskrivning av pågående arbete som kopplas till generationsmålet. Gruppen ser fram emot att ta del av en mer utvecklad beskrivning av resultatet när det gäller steg på vägen för att nå generationsmålet. Regeringens anslagsförslag för utgiftsområde 20 jämfört med budgeten framgår av tabell 1. Tabell 1 Anslag för utgiftsområde 20 jämfört med 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter för internationella organisationer 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:16 Skydd av värdefull natur 1:17 Havs- och vattenmyndigheten 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr. 20 och egen bearbetning. Regeringen föreslår totalt en höjning av anslagen inom utgiftsområdet med vilket motsvarar en ökning i förhållande till innevarande års budget. För anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur, 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden och 1:16 Skydd av värdefull natur föreslås en betydande anslagsförstärkning. Regeringen prioriterar även en satsning på olika anslag som syftar till att minska klimatpåverkan. I avsnitt 4.3 redovisas dessa anslag närmare. Regeringen beräknar att denna anslagsförstärkning i stort även ska bestå –2019, men nivån är något lägre dessa år än förslaget . Anslaget 1:8 Supermiljöbilspremien beräknas dock upphöra 2017. I bilaga 1 redovisas regeringens anslagsförslag för utgiftsområde 20 inklusive beräknade anslag för perioden –2019. 3.2 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Regeringen föreslår en kraftig anslagsförstärkning för utgiftsområde 20 som helhet. Några anslag får betydande tillskott enligt förslaget. Gruppen förutsätter att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering av hur medlen används och framför allt vilka resultat som uppnås. Detta är särskilt angeläget för de anslag där betydande förstärkningar föreslås. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med om klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Det finns vidare två preciseringar med indikatorer av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som rör temperatur respektive koncentration av växthusgaser. Temperaturmålet innebär att den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till högst jämfört med den förindustriella nivån. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Koncentrationsmålet innebär att klimatpolitik utformas så att den bidrar till att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på en nivå som högst uppgår till 400 miljondelar koldioxidekvivalenter. Möjligheten att uppfylla miljökvalitetsmålet är till avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder. Till miljökvalitetsmålet hör också ett etappmål för utsläppen av växthusgaser som ska uppnås . Etappmålet innebär att utsläppen av växthusgaser i , från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, ska minska till 2020 jämfört med . har beslutat om samtliga mål och preciseringar när det gäller att begränsa klimatpåverkan. I budgetpropositionen redovisar regeringen att de indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: – framstegen mot att den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till högst två grader jämfört med den förindustriella nivån – koncentrationen av växthusgaser i atmosfären stabiliseras på en nivå av högst 400 miljondelar (ppm) koldioxidekvivalenter. De klimatpåverkande utsläppen ökar globalt. En rad vetenskapliga rapporter pekar på att de nuvarande åtagandena och utfästelserna i fråga om utsläppsminskning av växthusgaser är otillräckliga för att begränsa uppvärmningen till . För att sannolikt kunna begränsa den globala medeltemperaturökningen till två grader bör de globala utsläppen inte överstiga 2020. Utsläppsökningen behöver alltså vändas till en minskning med jämfört med de globala utsläppen . Om utsläppsminskningarna dröjer, kommer det att krävas ännu större minskningar framöver. Det blir alltså betydligt svårare och dyrare att nå tvågradersmålet ju längre vändningen dröjer. Enligt regeringen är en internationell överenskommelse vid klimatkonventionens partsmöte (COP 21) i om ett nytt ambitiöst klimatavtal av stor betydelse för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Regeringen presenterade en strategi för ett framgångsrikt klimatmöte i . Strategin omfattar ställningstaganden och åtgärder för vad som behövs för att göra följande: – höja ambitionsnivån vad gäller utsläppsminskningar – stärka allianser med andra parter för att lägga grunden för ett klimatavtal och globalt hållbar utveckling – underlätta för ett dynamiskt avtal som stöder ökad ambition . Etappmålet är att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med . Detta gäller för de sektorer som inte ingår i EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS). Etappmålet innebär att utsläpp av växthusgaser ska underskrida koldioxidekvivalenter 2020 för sektorerna utanför EU ETS. Dessa utsläpp var 2013. Enligt prognoser beräknas utsläpp i den icke-handlande sektorn 2020 bli koldioxidekvivalenter. Av budgetpropositionen framgår följande: Att bedömning är att etappmålet kan nås genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Regeringens ambition är att i ökad utsträckning genom nationella insatser nå målet 2020. Regeringen uppger att en kontrollstation för uppföljning av de klimat- och energipolitiska målen till 2020 pågår . Kontrollstationen innehåller en mer detaljerad redovisning och analys av klimat- och energimålen, av aktuell klimatvetenskap och av arbetet med klimatanpassning. I budgetpropositionen redovisar regeringen exempel på minskningar av utsläppen inom flera sektorer som påverkar måluppfyllelsen av etappmålet som ligger utanför EU:s handelssystem. Utsläppen har minskat i förhållande till nivå för t.ex. inrikes transporter och jordbrukssektorn. Minskningarna av personbilarnas utsläpp ”beror bl.a. på att vi har mer energieffektiva bilar och på en ökad användning av biobränslen”. När det gäller jordbruket anges att de är ”till stor del beroende av djurhållning, stallgödselhantering och användningen av mineralgödselmedel.” program för internationella klimatinsatser bidrar enligt regeringen till utsläppsminskningar och till att främja teknikspridning och hållbar utveckling genom investeringar i klimatprojekt i låg- och medelinkomstländer. Den nuvarande portföljen av enskilda projekt och fonder förväntas generera utsläppsminskningar motsvarande ca koldioxidekvivalenter, av vilka har åstadkommits och levererats till myndigheten. Kostnaden beräknas motsvara 60–per ton. Enligt regeringen är de åtgärder som har påverkat utsläppen framför allt energi- och koldioxidbeskattningen och styrmedel inom transport- och avfallsområdet. EU:s normer för koldioxidutsläpp från nya bilar liksom nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar, koldioxidrelaterad fordonsbeskattning och miljöbilspremier, vilka alla införts , har påverkat utsläppen från personbilstrafiken. Satsningar på utbyggnad av järnväg, kollektivtrafik samt cykel och gångtrafik har också bidragit. Deponiförbud och insatser för tillvaratagande av metangas har gjort att utsläppen från avfall har minskat kraftigt, från koldioxidekvivalenter 1990 till 2013. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Måluppfyllelsen beror på om tillräckligt stora utsläppsreduktioner kommer till stånd globalt, vilket kräver internationellt samarbete. och andra rika länder har ett särskilt ansvar för att ta ledningen i klimatarbetet så att det globala målet kan nås. I vårändringsbudgeten infördes ett nytt ramanslag 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner. [14] Anslaget får användas för klimatinvesteringar i kommuner och regioner, installation av laddinfrastruktur för elfordon samt berörda myndigheters arbete för att genomföra insatserna. [15] I enlighet med regeringens förslag beslutade att tillföra anslaget . I årets budgetförslag föreslås att anslaget byter namn till Klimatinvesteringar, men ingen förändring föreslås när det gäller anslagets ändamål. Regeringen föreslår att tillförs anslaget 2016. beräknas anslaget till respektive år. I årets budgetförslag föreslås ett nytt anslag 1:19 Elbusspremie som tillförs . Anslaget beräknas därefter öka så att det uppgår till varje budgetår . Satsningen på supermiljöbilspremien fortsätter, och regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:8 . Syftet med premien är att främja introduktionen av personbilar med utsläpp av koldioxid under per kilometer. Premien har funnits och enligt regeringens förslag beräknas inga ytterligare medel . [16] I budgetpropositionen redovisas inte resultatet av satsningen. Sammantaget föreslås medel under olika anslag som finansierar en rad åtgärder som förväntas påverka utsläppen av växthusgaser i ytterligare. Detta gäller både för åtgärder som har tagits i bruk och sådana som föreslås. Därutöver föreslås att anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar förstärks från (budget ) till 2016. För anslaget 1:10 Klimatanpassning föreslås att anslaget tillförs 2016, vilket är en mindre ökning () i förhållande till 2015. 4.4 Utskottets tidigare ställningstaganden När det gäller insatser för att uppnå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan konstaterade utskottet att regeringen bedömde att det behövs ytterligare insatser utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet om en begränsad klimatpåverkan. Utskottet ansåg att det är viktigt att vidta konkreta åtgärder för att minska negativa klimatpåverkan och att arbetar aktivt och pådrivande i EU och internationellt för att främja globala åtgärder som minskar människans klimatpåverkan. Regeringen uppgav att man i samband med Kontrollstation 2015 för de klimat- och energipolitiska målen kommer att återkomma till hur ytterligare åtgärder ska bidra till att sänka de svenska utsläppen av växthusgaser. Utskottet såg positivt på detta och såg fram emot redovisningen. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bl.a. borde underställa frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter skulle hanteras. Regeringen borde därmed återkomma till med sina bedömningar och förslag i frågan. Utskottet noterade att regeringen i budgetpropositionen ansåg att det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som inte behövs för att uppnå åtaganden skulle annulleras. 4.5 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Måluppfyllelsen beror på om tillräckligt stora utsläppsreduktioner kommer till stånd globalt, vilket kräver internationellt samarbete. och andra rika länder har ett särskilt ansvar för att ta ledningen i klimatarbetet så att det globala målet kan nås. Gruppen delar regeringens bedömning att skärpta utsläppsåtaganden internationellt är helt nödvändiga för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Det krävs att trenden av globalt ökande utsläpp bryts mycket snart. Ett ambitiöst avtal om tiden som motsvarar de vetenskapliga bedömningarna och ingås vid klimatkonventionens partsmöte i skulle avsevärt öka möjligheterna att hålla den globala temperaturökningen under två grader. Gruppen anser i likhet med vad utskottet anförde att det är viktigt att arbetar aktivt och pådrivande i EU och internationellt för att främja globala åtgärder som minskar människans klimatpåverkan. Likaså är det viktigt att vidta konkreta åtgärder på hemmaplan för att minska negativa klimatpåverkan. Det är därför positivt att regeringen har presenterat en strategi för ett framgångsrikt klimatmöte i . har bl.a. beslutat om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och fastställt de ovannämnda preciseringarna som rör temperatur respektive koncentration av växthusgaser. Vidare har beslutat om ett etappmål för utsläppen av växthusgaser som ska uppnås . Dessutom har EU gemensamt slagit fast mål för utsläppsminskningar till 2020 och 2050 som ska bidra till att uppfylla. Det är därför viktigt att framstegen för att nå målen följs upp och utvärderas. I annat fall är det svårt att göra de förändringar som behövs både när det gäller de styrmedel som används och de åtgärder som vidtas. Regeringen uppger i likhet med att etappmålet för utsläppen är inom räckhåll eftersom utsläppen av växthusgaser i minskar. Enligt gruppens mening är det svårt att av regeringens redovisning utläsa resultatet av olika åtgärder. Det finns flera anslag som syftar till att minska klimatpåverkan, och regeringen föreslår dels ett nytt anslag, dels att befintliga anslag förlängs eller förstärks. Enligt gruppens mening är det angeläget att erfarenheter från tidigare satsningar tas till vara i nya satsningar. Det är också önskvärt att resultatet av satsningen på supermiljöbilspremien redovisas. I tillämpliga delar bör man kunna ta till vara dessa erfarenheter vid utformning av nya anslag som t.ex. elbusspremien. Gruppen förutsätter i likhet med tidigare ställningstaganden om anslagsförstärkningen att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering av hur medlen används och vilka resultat som uppnås genom satsningen. Gruppen anser att det är angeläget att regeringen återkommer till med mer information i frågan i samband med redovisningen av kontrollstationen 2015. Det behövs en lägesredovisning bl.a. när det gäller vidtagna åtgärder samt bedömningar och förslag om vilka insatser som behövs för att nå målet till 2020. Gruppen ser fram emot denna redovisning. 5.1 Utskottets uppföljningar 2008 och 2014 genomförde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning.