· H201FiU20 · 2015-06-16 09:29:56 — Det är i skuggan av grexit och brexit, det vill säga risken att som första euroland tvingas lämna den gemensamma valutan och att med sin folkomröstning riskerar att lämna Europeiska unionen, som vi avslutar riksdagsarbetet med dagens finansdebatt. Förhandlingarna mellan och för att undvika statsbankrutt går uppenbart mycket trögt. , , har lämnat samtalen, och de grekiska förhandlarna står i spagat mellan nödvändiga ekonomiska reformer och Syrizaregeringens egna, ofta orimliga, vallöften. I flera problemtyngda europeiska länder ser vi att ekonomi och politik domineras av populister, både till höger och till vänster. Det vilar därför ett tungt ansvar på oss som inte tror på slagord och enkla lösningar. samlas euroområdets finansministrar till vad som rimligen måste bli ett avgörande beslut. Helgen därefter påbörjar en annan men minst lika svår politisk process för att undvika att den brittiska folkomröstningen om EU slutar med att förlorar en av sina allra viktigaste ekonomier. är en dynamisk marknadsekonomi och en stabil röst för frihandel som EU inte kan vara utan. Det är ett vitalt svenskt intresse att britterna stannar kvar i Europasamarbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget I det läget kan situationen i naturligtvis framstå som närmast idyllisk och våra problem som nästan triviala. Men det vore en felsyn. Tvärtom är det inte alls tid att bakåtlutat njuta av allt det som faktiskt fungerar utan att ärligt och självkritiskt förbereda för sådana reformer som leder till nya framgångar . Låt mig peka på tre centrala utmaningar för , där vi redan nu kan se att problemen kan bli större. För det första ser vi ett nytt utanförskap växa fram. Med start bekämpade under flera regeringar det breda utanförskap som följde på slentrianmässig förtidspensionering. Alliansregeringen bröt den dåliga utvecklingen, men jag vill gärna säga att fler än vi såg problemen. har en låg och stabil nivå på förtidspensionering. Det nya utanförskapet är smalare men djupare. Det koncentreras främst till utomeuropeiskt födda och till unga utan ordentlig utbildning. Många kommer till vårt land med efterlängtade kunskaper som vi snabbare borde dra nytta av, men ungefär hälften av alla nyanlända i arbetsför ålder har högst det som motsvarar grundskolekompetens. Om vi inget gör, kommer många av dem aldrig att ta sig in. När blev det i bättre att inte jobba alls än att börja jobba med det lilla man faktiskt kan? Svensk arbetsmarknad ser inte längre ut som på 50-, 60- eller ens 70-talet. Vi måste börja tänka om. Bland de unga i som varken jobbar eller studerar har många inte fullföljt gymnasiet och har dessutom en svag grund från nian. Trösklarna in till arbetsmarknaden för båda dessa grupper måste sänkas. Annars kommer arbetslöshet och bidragsberoende att grundlägga sociala tragedier för enskilda människor och skapa explosiva risker för samhället. Vi är redan varnade. och Alliansen tar nu de första stegen för att fler som har en tuff start ska kunna komma in och få sitt allra första jobb. Trösklarna måste sänkas, inte höjas. Det måste bli billigare att anställa, inte dyrare. Skolan måste prioritera även handfasta yrkeskunskaper. Fler måste snabbt lära sig att behärska svenska språket. Perfekt svenska är nog en överskattad tillgång i det svenska arbetslivet. Begriplig svenska är däremot en underskattad tillgång. Här gör regeringen tvärtom och går emot både expertmyndigheter och forskare. Höjda arbetsgivaravgifter för unga och förändringar i a-kassan leder enligt till att närmare 40 000 jobb kan försvinna. Det är en halv procentenhet i ökad arbetslöshet. Det leder oss längre från regeringens mål om lägsta arbetslöshet. Det sänkta RUT-avdraget, menar , kan särskilt drabba personer som står långt från arbetsmarknaden. De är sällan de som står först i kön till andra arbeten. Jobb som var på väg att bli vita trycks åter in i mörkret. Jobb som ger både pension och försäkring blir än en gång dubbelt otrygga. Om trösklarna in till det första jobbet höjs kommer många aldrig att få det andra eller tredje jobbet - det som de verkligen vill ha. Sju av tio väljare tror numera inte heller att Socialdemokraternas politik leder till fler jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget tappar mark gentemot andra länder vad gäller skatter, arbetsmarknad och utbildningskvalitet. Efter en lång och obruten tidsserie av ökat nyföretagande i har trenden nu brutits. Minskat entreprenörskap slår särskilt hårt mot kvinnor och mot de branscher där många kvinnor har startat företag. Det är ingen djärv gissning att detta beror på att regeringens politik har skapat osäkerhet om både RUT-avdragets framtid och framtidens välfärdsföretagande. måste skapa en miljö som attraherar företag och talanger. Det behövs ett klimat som uppmuntrar mindre och medelstora företag att växa sig starka runt våra kända storföretag. måste fortsätta leda digitaliseringen av både den privata och offentliga ekonomin. Andra länder kommer i fatt, även digitalt. Jag saknar nytänkande från regeringen. Tillsammans med höjer regeringen skatten på arbete och företagande med 27 miljarder och lägger 2 små procent av dessa inkomster på näringspolitik. I stället för att göra den hemläxa som en förberedd regering skulle ha gjort innan den tillträdde devalveras politiken allt oftare till rena symboler som innovationsråd och industrikanslerer. inflytande över regeringens syn på välfärdsföretagande har gett resultat. Nio av tio företagsledare har förlorat förtroendet för regeringens näringspolitik. För det andra är vårt lands ekonomi naturligtvis mycket mer än bara statens ekonomi. Men utan välskötta offentliga finanser förlorar staten den viktiga förmågan att agera när det behövs som mest. Den läxan lär oss just . Jag börjar därför bli allvarligt oroad över de ständigt ökande offentliga utgifterna. Bara kostnaderna för sjukförsäkring och migration ökar enligt färska prognoser från dagens till 85 miljarder . ska naturligtvis värna långsiktigt uthålliga trygghetssystem, och de allra flesta av oss är överens om en asylrätt som öppnar dörren in till ett bättre liv. Men automatiskt ökande transfereringskostnader får inte bli gökungen som tränger ut all annan välfärd ur boet. Om varken utgifterna eller de resultat som uppnås löpande och kritiskt prövas måste annat till slut stå tillbaka. Här krävs politiskt ledarskap. Inte heller här kommer regeringen med seriösa svar. I stället för att ta tag i de underliggande problemen som leder till ökade kostnader slopar regeringen tidsgränsen i sjukförsäkringen och vill höja skatten för äldre som jobbar. Dessutom försökte man först ensidigt att ta bort överskottsmålet för de offentliga finanserna. Det imponerar inte. Det finns en oroväckande tendens att Socialdemokraterna har börjat överge den strama syn på offentliga finanser som rått och som varje finansminister måste klara av att stå upp för - i bland också mot sina egna. är det alltmer Vänsterns syn på överskottsmålet, på pensionskapitalet och på att viktiga investeringar kan ersätta tuffa prioriteringar som dominerar regeringens retorik. Det är början på ett sluttande plan. För det tredje är de allra flesta överens om att har en internationellt sett välskött ekonomi. Det är en god förutsättning men faktiskt inte mer än så. För trots att prognosinstituten visar att ekonomi går allt bättre oroar sig många för vart egentligen är på väg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Hushållen har varit pessimistiska vad gäller ekonomiska läge allt sedan regeringen tillträdde, och trenden håller i sig. Alla hushåll brukar inte ha fel . Precis som efter 90-talskrisen klarade av att genomföra reformer som vi fortfarande har stor nytta av är det nu åter dags att vara långsiktig. Vi bör blicka framåt och mejsla fram de svåra men viktiga reformer som gör starkare och kriståligare . Det räcker att titta på den demografiska utvecklingen för att inse att detta är helt nödvändigt. I många länder hörs populära krav på sänkt pensionsålder trots att alla egentligen vet att vi tvärtom måste jobba längre när vi lever . I har vi en bra pensionsöverenskommelse men slösar ändå bort många äldres kompetens och erfarenhet, trots att vi vet att det bara är mer arbete som kan säkra dagens pensioner. Ledarskap är inte att göra det lätta utan att göra det rätta. Därför blir vår kritik mot regeringens ekonomiska politik dubbel. På kort sikt river de mest upp och återställer, och de finansierar politiken med de skattehöjningar som de kommer åt. Det är fantasilöst och förutsägbart: högre skatter på arbete och företagande, högre bidrag och transfereringar. Vi har sett det förut. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till Alliansens reservation i finansutskottets betänkande om vårändringsbudgeten. Om problemet på kort sikt är vad regeringen faktiskt gör blir problemet på vad regeringen tvärtom inte alls gör, inte vill, inte ser och inte förstår när det gäller att möta verkliga utmaningar. Tillsammans med Alliansen tar nu de första stegen mot en långsiktig reformagenda, med målet att minska utanförskapet och sänka trösklarna in till egen försörjning, så att fler företag kan och vill växa sig stora och starka här i och så att fler människor kommer till sin rätt i vårt land. beslutar vi om färdriktningen, och ställs de konkreta budgetförslagen mot varandra. Jag yrkar därför bifall till reservation i finansutskottets betänkande om riktlinjer för den ekonomiska politiken. är ett fantastiskt land. av obruten fred, en väl utvecklad demokrati, låg eller obefintlig korruption, ett fungerande rättsväsen och ett internationellt sett mycket högt materiellt välstånd vittnar om detta. Det är resultatet av nuvarande, men främst tidigare generationers gemensamma värv. vill jag dock lyfta upp den svenska industrins betydelse för vårt lands ekonomiska och historiska utveckling. Vi har skogsbruk, lantbruk, stålindustri, gruvnäring, fordon, telekom och så vidare. Det finns tyvärr en uppfattning hos vissa i den här kammaren att detta är något som hör till det förflutna och att framtiden tillhör tjänstesektorn. Vår före detta regeringschef uttryckte det på ett närmast lakoniskt sätt: Industrijobben är borta, och industrin är i praktiken död. Detta återspeglades också i Alliansens dåvarande ekonomiska politik, med kraftiga subventioner av de enkla serviceyrkena. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men, fru talman, stämmer det verkligen att industrin är död och att framtiden tillhör tjänstesektorn? Sanningen är att dessa två näringsgrenar inte konkurrerar med varandra utan i allra högsta grad lever i symbios med varandra. Den svenska industrin sysselsätter omkring 650 000 människor och ytterligare omkring 350 000 människor i den industrinära tjänstesektorn. Varje nytt industrijobb skapar omkring ett halvt jobb i tjänstesektorn. För avancerade industrijobb kan det röra sig om så mycket som tre nya tjänstejobb. Låt oss också konstatera att den svenska exporten motsvarar ett värde på nästan halva vår bnp. Industrin står för merparten av denna export. Det är alltså 1 miljon sysselsatta och ett exportvärde motsvarande halva vår ekonomi. Låt oss därmed lägga den illa grundade myten att industrin är död bakom oss och blicka framåt. Man kunde såklart hoppas att den nuvarande regeringschefen, med sin högst relevanta bakgrund och arbetslivserfarenhet, skulle slå in på en annan bana. I stället uppvisas en flagrant oförståelse för industrins behov av trygg och stabil energiförsörjning, kompetensförsörjning, förutsägbara regelverk och vettiga skattesystem. På tal om just energiförsörjningen är det ett faktum att den svenska kärnkraften står för knappt hälften av totala elproduktion. Den garanterar en stabil elförsörjning och framför allt förutsebara elpriser. Det vill alltså regeringen straffbeskatta bort. Vad som ska komma i stället har man ingen som helst aning om. Den kraftigt subventionerade vindkraften står för av produktion. Utan dessa kraftiga subventioner hade motsvarande siffra varit . Det tyska exemplet härvidlag avskräcker å det kraftigaste. står här som en garant för fortsatt svensk kärnkraft, med en vidareutveckling och om möjligt också en vidareutbyggnad. Vi säger tydligt nej till den föreslagna höjningen av termisk effekt, vi avskaffar hela effektskatten för moderniserade reaktorer och vi anslår resurser för forskning om nästa generations kärnkraft. Tillsammans med vattenkraften utgör detta basen för en trygg och stabil elförsörjning under överskådlig framtid. Inom ramen för mitt uppdrag har jag haft den stora förmånen att få träffa många intressanta människor, framför allt företagare, och branschorganisationer. Det har varit allt från stora koncerner som till mindre verkstäder. Att tillfredsställa allt och alla behov och önskemål som finns är sannolikt inte realistiskt. Men det som slår mig när jag reser genom landet och som löper som en röd tråd genom industrin och hela näringslivet är inte att alla ropar efter lägre skatter. Ja, det med förstås, men det som enligt min erfarenhet målas upp som det största tillväxthindret är att det är så pass svårt att hitta rätt utbildad arbetskraft. Med en arbetslöshet på , motsvarande i storleksordningen 430 000 individer, är det helt enkelt någonting som inte stämmer här. Hur hamnade vi så fel? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Den förra regeringen införde västvärldens mest kravlösa regelverk för arbetskraftsinvandring, även okvalificerad sådan, från hela världen, till yrken där konkurrensen redan är benhård. Det löser givetvis inga problem. Socialdemokraterna har länge haft ambitionen att alla gymnasieprogram ska vara högskoleförberedande, och helst ska så många som möjligt också läsa vidare på just högskola. Och när man inte har några andra kort att ta fram kan man alltid satsa lite extra på att skapa ännu fler högskoleplatser. Men om det finns en utbildning med, säg, 0,9 sökande per plats undrar man vem som är betjänt av att fler platser skapas på en sådan utbildning. Ett ensidigt fokus på kvantitet, utan hänsyn till kvalitet, har bidragit till att permanenta den höga missmatchning som vi ser på svensk arbetsmarknad, givetvis ihop med en fullständigt okontrollerad och icke behovsprövad invandring i stort. Det intressanta är dock att det inte i första hand nödvändigtvis är högskoleutbildade personer som industrin lider brist på. Det är faktiskt tvärtom. De prognoser och rapporter som finns pekar på att det i första hand är vanliga gymnasieingenjörer som saknas, och framför allt kommer att saknas i ännu högre utsträckning längre fram. vill därför satsa kraftigt på de yrkesprogram som anordnas inom ramen för Myndigheten för . Vi vill se en kraftig vidareutveckling och vidareutbyggnad av de så kallade teknikcollege som finns runt om i landet, där kommunen har huvudansvaret för utbildningen men där en stor del av praktiken förläggs ute hos företagen. Ingen vet givetvis bättre än företagen själva vilken kompetens som efterfrågas. Bland de studenter som vill läsa en eftergymnasial utbildning vill vi premiera dem som läser till ett bristyrke. Vi har, och kommer att ha, ett underskott av tekniskt utbildad personal, ingenjörer i alla led och lärare i framför allt NO-ämnen. Vi vill erbjuda ett högre studiebidrag till studenter som läser till ett bristyrke, - nota bene - som vi på intet sätt försämrar villkoren för de studenter som väljer att läsa någonting annat. Det är inte bara studenterna själva som ska ges ekonomiska incitament för att läsa till bristyrken. Hela resursallokeringen till de högre lärosätena måste i grunden reformeras. Kvaliteten, att en student faktiskt studerar hela vägen fram till examen, och studentens anställbarhet efter examen ska bli viktiga parametrar för resursallokeringen. På så sätt ges studenterna själva och lärosätena tydliga ekonomiska incitament att utbilda för arbetsmarknadens behov. Det, fru talman, är ett steg i rätt riktning för att komma till rätta med den kraftiga missmatchningen på den svenska arbetsmarknaden, som har uppstått som ett resultat av de gamla blockens politik. Till skillnad från de gamla blocken, som förlitar sig på att resten av världen ska lösa våra arbetskraftsproblem - med tämligen dystra resultat får jag tillägga - inser att utbildningen av den svenska arbetskraften börjar i . Med det sagt ska vi givetvis fortsätta vara öppna för invandring av högkvalificerad arbetskraft. De svenska investeringarna i transportinfrastruktur ligger under det europeiska genomsnittet. Konsekvenserna av det tror jag har gjort sig påminda hos såväl helt vanliga resenärer som de företag för vilka det är kritiskt för affärsverksamheten att få iväg produkten till kund i rätt tid. Det gäller kanske framför allt järnvägen. Där behöver vi investera mer i utveckling och vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Det gäller också särskilt kritiska projekt. Vi behöver bygga dubbelspår på berörda delar av , modernisera och elektrifiera samt påbörja projektering av Norrbotniabanan med mera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det gäller dock inte bara järnvägen. kommer att göra allt som står i vår makt för att Socialdemokraternas tillväxtfientliga koalitionspartner inte ska få gehör för sina idéer i den här kammaren. Förbifart ska byggas, och ska inte läggas ned. Vi säger klart och tydligt nej till kilometerskatten som drabbar åkerinäringen hårt, och vi vill ha betydligt tuffare kontroller och sanktioner gentemot den direkt illegala utländska trafiken. Vi säger nej till svaveldirektivet, som drabbar sjöfarten på just extra hårt. Och vi vill öka förutsägbarheten för rederierna genom att införa den så kallade tonnageskatten. Vi vill låta staten överta ansvaret och finansieringen för isbrytning i stället för att de fakturerar rederierna. Det är inte konstigare än att det är det offentliga som ansvarar för snöplogning av våra vägar i stället för att bilisterna själva står där och skottar. budgetmotion för ett konkurrenskraftigt klimat för fortsatt utveckling av den svenska industrin. I bland annat och har vi sett en tendens där tidigare utflyttad, så kallat outsourcad, verksamhet och industri har valt att flytta hem, på helt marknadsmässiga grunder. Man har sett att det totalt sett går att göra vinst på det, med hänsyn tagen till alla parametrar. Trots att löneläget och arbetskraftskostnaderna är betydligt högre på hemmaplan vill man operera där eftersom den sammantagna bedömningen är att det ger vinst. Med en industrivänlig politik även i är vår förhoppning att vi ska kunna se samma utveckling. Vi hoppas att svensk industri, som har flyttat ut sin verksamhet, flyttar hem sin verksamhet. Det i sin tur för hög sysselsättning och fortsatt högt exportvärde. De två, sysselsättning och exportvärde, utgör grundfundament för hela den svenska välfärden. Jag vill med anledning av det yrka bifall till reservationer nr 2 och 2 i betänkande FiU20 och FiU21, om jag är rätt informerad. Det är lika bra att börja med det svåraste. Jag yrkar därmed bifall till reservation 3 i FiU20 om riktlinjer för den ekonomiska politiken. Jag yrkar också bifall till Alliansens reservation 1 i FiU21 om vårändringsbudgeten. När vi samlas för denna debatt befinner sig i ett speciellt, lite svåranalyserat läge. Å ena sidan är den svenska ekonomin en av allra starkaste. Få eller inga länder slår resultat när det gäller stabila statsfinanser, låg statsskuld och en sysselsättning som ökar. Det är fler som jobbar i än någonsin, trots svåra år bakom oss. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Å andra sidan står inför stora utmaningar. Hela politikområden måste reformeras i grunden, däribland arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Inte sedan har så många människor befunnit sig på flykt som . Det påverkar det svenska samhället och de kostnader vi har för migration och integration. Vi ser hur kostnaderna för sjukförsäkringarna ökar. Dessutom påminns vi om att du sköna nya värld utan väpnade hot och krig i inte blev verklighet den här gången heller. Följaktligen kommer försvaret att tarva nya utgifter. Det finns de som ser dessa utmaningar och svarar med uppgivenhet och hopplöshet. Det finns de som säger att nu är tiden för att stänga dörrarna och vända oss ifrån omvärlden. De tror att vi inte klarar det här och sprider bilden av att har gått sönder. Jag tror dock att pessimisterna har fel. resa från fattigdom till välstånd var helt beroende av att vi tog position som ett öppet land. Intern öppenhet innebar rivna monopol, avregleringar och lika chanser för alla, liksom öppenhet mot omvärlden med fri handel och rörlighet över gränserna. försvarar detta svenska välståndsrecept. Vi ser fler hinder att riva, hinder som står i vägen för folks, föreningars och företags potential och strävan. Värdeskapande och fler jobb i växande företag måste stå i centrum när vi debatterar den svenska ekonomiska politiken och ställer budgetförslagen mot varandra. Den politiska debatten och den kommande valrörelsen, när den kommer, måste också handla om detta. Vilket politiskt alternativ är bäst på att kratta manegen för företagen så att jobben växer till? Regeringens recept är lika solklart som, i mitt tycke, felaktigt. Med högre skatter på jobb och företagande - en omfördelning från den jobbskapande sektorn till den offentliga sektorn - försöker med vänner att uppifrån dirigera fram jobbchanser. Det kommer inte att fungera. De ambitiösa målen kommer inte att nås. Det säger experterna. Det sa självt så sent som med den numera klassiska formuleringen: de skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och bnp dämpas. Regeringen säger dessutom att jämviktsarbetslösheten inte kommer att minska i . Det är ett tydligt underkännande av den egna politiken. Det finns dock anledning även för Alliansen att idka lite självkritik. Vi slog av på reformtempot under förra mandatperioden. Det finns mer att göra för att maximera den svenska jobbskaparpotentialen. I vårmotion pekar vi ut ett antal första steg för att jobben ska kunna växa fram bättre än . Vi bryter Arbetsförmedlingens monopol för att åstadkomma bättre matchning. Men A och O i det svenska jobbskapandet är vad som händer i de små och växande företagen. Små företag ska kunna expandera och bli betydligt mindre små. För nystartade bolag är förmågan att hitta nyckelkompetens helt avgörande. Det är hård konkurrens om de bästa. För de nystartade bolagen som har tillväxtresan framför sig behövs möjligheten att med personaloptioners hjälp krydda lönen med löften om framtida ägarskap och avkastning, om det går riktigt bra. I är det för dyrt och upplevs som för krångligt. ser växtkraften i detta. Vi prioriterar detta. Steg för steg ska vi lösa vi de knutar som hindrar jobben från att växa fram. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Hela landet ska växa. alla delar ska vara med på tillväxttåget. Det är så vi håller ihop vårt land. Precis som svenskt företagande och den svenska arbetsmarknaden måste få bättre växtkraft ser vi saker som hämmar utvecklingen, jobbskapandet och möjligheterna till ett gott liv i hela landet. Jag hör ofta historier om flyttlass som aldrig blir av för att stelbenta strandskyddsregler sätter stopp för drömhusbygget. Jag ser investeringar som står och stampar för att det inte går att lita på den digitala infrastrukturen. Regeringspolitiken gör illa värre. Den budget som regeringen nu har lagt fram skär ned på den digitala infrastrukturen genom att minska anslagen till bredbandskoordinatörerna som ska underlätta arbetet med utbyggnaden av den digitala infrastrukturen.