bet · H201NU10 · 2015-03-12 00:00:00 — I två av motionerna efterfrågas en nationell strategi eller ett samverkansprogram för att stärka turismnäringen. Det gäller motionerna 2014/15:163 (V) och 2014/15:603 (FP). Utskottet vill med anledning av dessa motioner hänvisa till den strategi som Visit tillsammans med branschens aktörer tagit fram för den svenska besöksnäringen. Utskottet påminner också om det som anförts ovan om och Visit arbete för att samordna insatser för turism. I motion 2014/15:1986 (M) efterfrågas en samlad strategi för svensk friluftsnäring. Utskottet vill här hänvisa till att 2010 antog övergripande mål för friluftspolitiken, som senare kompletterats med tio mätbara mål. har dessutom ett regeringsuppdrag att samordna myndigheternas arbete med friluftsfrågor. När det gäller att ta till vara på potentialen i fisketurismen, som motionärerna i motion 2014/15:754 (S) efterfrågar, vill utskottet hänvisa till att enligt sin instruktion ska medverka till att främja och utveckla fiskerinäringen och fisketurismen. Den nationella strategin för fritidsfiskets och fisketurismens utveckling, Svenskt fritidsfiske och fisketurism 2020, togs fram 2013 i samråd med berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher. I motion 2014/15:330 (S) efterfrågas en nationell eventstrategi. Som redovisats ovan innehåller besöksnäringens egen strategi , Nationell strategi för svensk besöksnäring, ett s.k. positionstema som innebär att Visit aktivt och strategiskt arbetar för att förmedla bilden av som ett bra destinationsval för mötesarrangemang utomlands. Utskottet vill också påminna om att genom samlar kunskap om metoder och tillvägagångssätt för att få internationella idrottsevenemang till . I motion 2014/15:569 (C) anför de bägge motionärerna att det finns ett behov av att på prov införa en s.k. bäddpeng, en avgift som ska läggas på besöksnäringens utbud av boende för att finansiera turismutveckling. Utskottet kan konstatera att har avslagit motioner om att införa en sådan avgift och finner inte något skäl att göra ett annat ställningstagande . Därmed anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. Kreativa och kulturella näringar I motionerna 2014/15:1382 (M) och 2014/15:1848 (M) föreslås insatser för att stödja de kulturella och kreativa näringarna generellt. Utskottet instämmer i det som anförs i de båda motionerna om att näringarna utgör en viktig framtidssektor, som bär en stor potential att växa . Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att haft i uppdrag att genomföra en koncerngemensam kompetensutvecklingsinsats om kulturella och kreativa näringar för att förbättra rådgivning och finanseringsutbud. Vidare genomför ett program mellan 2013–2015 med bl.a. regioner och län, branschorganisationer och affärsrådgivare för att underlätta deras insatser för att hjälpa företagen inom sektorn. har även tagit fram särskilda branschguider till näringarna, som finns tillgängliga på webbplatsen . Utskottet noterar också, vilket nämnts tidigare, att regeringen i budgetpropositionen framhåller att de riktade främjandeinsatserna kommer att minska framöver, och att de kommande insatserna därmed blir mer inriktade på generella entreprenörsskapsstimulerande insatser. Vidare påpekar regeringen att de erfarenheter och kunskaper som de genomförda riktade insatserna har gett om de olika gruppernas och branschernas behov och förutsättningar ska tas till vara i de nu mer generella insatserna. Ett av de exempel som särskilt lyfts fram av regeringen är just de erfarenheter som arbetet med handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar gett och som har utvecklat nya kunskaper och kontaktytor mellan kultur- och näringslivet. Slutligen vill utskottet även framhålla att kommer de kulturella och kreativa näringarna att ha möjlighet att ansöka om särskilda lånegarantier inom ramen för EU:s program Kreativa . Med det ovan anförda ser utskottet inte heller något skäl för att uppmana regeringen att ta fram ett särskilt utvecklingsstöd för företag inom dataspelsbranschen, vilket efterfrågas i motion 2014/15:2148 (S). Därmed anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. I kommittémotion 2014/15:1849 (M) föreslås att en maritim strategi med fokus på jobb och nya affärsmöjligheter tas fram med en god havsmiljö, gränsöverskridande samarbete och innovativa regionala miljöer som viktiga komponenter. I motion 2014/15:2650 (S) anförs att regeringen bör överväga att den svenska marintekniska industrins betydelse för samhällsutvecklingen, inte minst för etableringen av havsbaserad vindkraft i , integreras som en del i en kommande maritim strategi. Utskottet noterar, som redovisats närmare i det föregående, att arbetet med att utveckla den maritima strategi som initierades av den tidigare regeringen fortsätter. Vidare kommer en central del av arbetet att utgöras av konkreta åtgärder för att stärka de maritima näringarna med den utgångspunkten att befintliga instrument och resurser ska användas effektivt och samordnat. Utskottet noterar att genomfört en serie regionala möten inom ramen för arbetet med den maritima strategin och därvid tagit del av intressenternas tankar och synpunkter. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2014/15:1849 (M) och 2014/15:2650 (S) i här aktuella delar. Metall– och skrothanteringsbranschen I motionerna 2014/15:43 (FP), 2014/15:1123 (SD), 2014/15:1796 (C) och 2014/15:1912 (M) föreslås olika åtgärder för att stoppa metallstölder, och i flera av motionernas föreslås ett riksdagsuttalande om att införa ett kontantförbud för handel med metallskrot. Utskottet vill här påminna om att Skrothandelsutredning, som tillsattes av den förra regeringen , överlämnade sitt betänkande Handel med begagnade varor och skrot (SOU 2014:72) till regeringen. Utredningen föreslår, likt flera av motionärerna, att det bör införas ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Detta för att stävja de metallstölder som bl.a. innebär störningar i infrastruktur, att kulturhistoriska byggnader skadas och kostnader för den som drabbas och samhället i stort. Utredningen har även tittat närmare på möjligheten att införa ett tillståndskrav för handel med skrot. Utredningen konstaterar dock att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning av näringsfriheten och anser att det inte finns tillräckliga skäl för sådana kontrollåtgärder som en tillståndsreglering skulle innebära. Utredningen föreslår i stället att de som handlar med skrot ska vara skyldiga att anmäla detta till ansvarig myndighet. Utskottet noterar att utredningens förslag remissbehandlas, och anser inte att bör föregripa detta arbete. Det är således utskottets mening att bör avslå de här behandlade motionsyrkandena. I motionerna 2014/15:505 (S), 2014/15:722 (S) och 2014/15:1354 (C) föreslås åtgärder för att stimulera skogsnäringen. Bland annat efterfrågas en ny strategisk samverkan mellan aktörer inom skogsnäringen och att skogsindustrins behov ska beaktas i innovationsrådets arbete. Vidare föreslås införandet av ett nationellt skogsprogram och insatser för att öka byggandet av trähus. Utskottet anser att skogsnäringen är en viktig basnäring med en stor potential för ökad handel med högförädlade varor. Utskottet noterar att regeringen avser att fortsätta den samverkansprocess för ett nationellt skogsprogram som den tidigare regeringen initierade. Därutöver noterar utskottet regeringens avsikt att dels hålla branschvisa möten med bl.a. företrädare från skogsindustrin för att skapa en ökad samsyn om skogens roll i samhället, dels se över förutsättningarna för kreditgivningen för bl.a. nybyggnation. Med det ovan sagda ser utskottet inget skäl för ett riksdagsuttalande med anledningen av de här aktuella motionsyrkandena, varför de avstyrks. Riksdagsuttalanden om att på olika sätt stärka den inhemska industrin förordas i motionerna 2014/15:464 (S), 2014/15:1834 (M) och 2014/15:2262 (S). Bland annat efterfrågas en strategi för industrin, att industriföretagens riskkapitalförsörjning förbättras och en översyn av möjligheterna att förbättra industriföretagens affärsvillkor och kompetensmatchning. Utskottet noterar att regeringen avser att bl.a. ta fram en strategi för nyindustrialisering och, som tidigare nämnts, se över de statliga finansieringsinsatserna. Med det ovan sagda anser utskottet att bör avslå de nämnda motionerna i berörda delar. Frågan om att utveckla prisfonder som en innovationsmodell för nya läkemedel, som framförs i motion 2014/15:2139 (MP), behandlades av utskottet (bet. 2013/14:NU12) då liknande motionsyrkanden avstyrktes. Utskottet konstaterade då att regeringen lämnade propositionen Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (prop. 2013/14:93, bet. 2013/14:SoU22). Propositionen innehåller förslag som syftar till att uppnå målen om en modern hälso- och sjukvård som är tillgänglig för alla på lika villkor. Den prismodell som presenteras i propositionen ska så långt möjligt bidra till en tidig tillgång till nya och innovativa läkemedel som den också ska möjliggöra en god kostnadskontroll i landstingen och säkerställa att prisnivån på läkemedel i är i nivå med nivån i andra jämförbara länder. Utskottet ser inte heller att motionen bör föranleda någon åtgärd från . I motion 2014/15:513 (S) föreslås en strategi som är särskilt anpassad till behoven hos de expansiva företagen inom it-sektorn för att ge dessa förutsättningar att växa, skapa jobb och rekrytera. Utskottet vill inledningsvis påminna om att den tidigare regeringen beslutade om en it-strategi med målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Med anledning av strategin inrättades , med uppdrag att verka för att det it-politiska målet uppnås. Uppdraget ska slutredovisas . I ett delbetänkande har bl.a. lämnat ett antal förslag som syftar till att stärka de digitala inslagen i den svenska grund- och gymnasieskolan (SOU 2014:13). När det gäller statens insatser för företagens möjligheter att växa, inte minst it-företagen, vill utskottet även hänvisa till det som anförts tidigare i detta betänkande om stöd till inkubationsverksamhet och den verksamhet som bedriver för att ge lån till företag med upp till 250 anställda i alla branscher. Den nyssnämnda motionen bör avslås av med hänvisning till detta arbete. Därmed avstyrks samtliga motioner i här aktuella delar. Gemensamt bolag för statlig kapitalförsörjning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 9. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Dock är kapitalförsörjning ofta ett stort problem för småföretagare, och då särskilt vid nystart av företag. Detta märks särskilt för företag som startas på landsbygden. De statliga finansieringsinsatserna bör vara marknadskompletterande och nå företag i tidiga skeden. Även om tanken är god är det tyvärr bara att konstatera, vilket även framkommit av granskning, att dessa insatser består av ett flertal aktörer med delvis överlappande mandat och att kapitalet inte når företag i de riktigt tidiga skedena. Detta har lett fram till att regeringen aviserat en översyn av de statliga finansieringsinsatserna, vilket är något jag välkomnar. är det min och mening, i likhet med vad som framförs i motion 2014/15:163 (V), att den ovannämnda problematiken skulle lösas om alla resurser samlades i ett gemensamt bolag i stället för flera, med uppgiften att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. Med det ovan sagda tillstryks motion 2014/15:163 (V) i här aktuell del. Övrigt om företagsfrämjande insatser, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1849 av m.fl. (M) yrkande 1, 2014/15:1902 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 13 och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 14 och 15 samt 2014/15:72 av och (SD), 2014/15:338 av och (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:388 av (M), 2014/15:455 av Boriana (M), 2014/15:572 av (C), 2014/15:592 av (M), 2014/15:749 av och (S), 2014/15:898 av (M), 2014/15:924 av m.fl. (S), 2014/15:954 av (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1069 av (M), 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2014/15:1260 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1312 av och (C), 2014/15:1429 av m.fl. (S), 2014/15:1470 av m.fl. (M), 2014/15:1667 av (KD) yrkande 3, 2014/15:1753 av m.fl. (S) yrkande 3, 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 12, 2014/15:2033 av m.fl. (S), 2014/15:2046 av m.fl. (S), 2014/15:2173 av m.fl. (S) yrkandena 2, 3 och 5, 2014/15:2208 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2373 av (M), 2014/15:2442 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2600 av (C) yrkande 2 och 2014/15:2749 av m.fl. (S). Alliansregeringen återupprättade arbetslinjen för att fler skulle få jobb och för att minska utanförskapet. Politiken har varit framgångsrik, och vi är stolta över vad som har åstadkommits, men vet vi att kan bli ännu bättre. Vi i Alliansen har som mål att över 5 miljoner människor ska ha ett arbete 2020. För att det ska vara möjligt måste det fortsatt löna sig att arbeta, och det krävs en tydlig politik för ökat företagande. Vi ser därför med oro på den nya regeringens politik. Vi ser hur den nya regeringen blivit bakbunden av och fackföreningsrörelsen och därför inte vågar driva fram förslag som på allvar skulle förbättra det svenska företagsklimatet. Detta blir extra tydligt genom regeringens beslut att lägga ned , som alliansregeringen tog initiativ till , och tillsätta en ny utredning om entreprenörskap. hade som uppdrag att göra en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i och skulle bl.a. vid behov lämna förslag på förändringar av skatteregler för företag för att stimulera till ökat entreprenörskap i . Regeringens nya utredning har däremot ett betydligt snävare uppdrag, då den endast ska redogöra för hur beskattningen av entreprenörer och ägare av företag är utformad i ett urval av andra länder. behöver en ambitiös politik för företagande och innovationer, som gör det lönsammare att driva företag. På så sätt skapas företag som vill växa och anställa, och då blir jobben fler. Särskilt vill vi betona vikten av åtgärder för de små och medelstora företagen, eftersom att det är främst i dessa företag som de nya jobben skapas. Fler människor som arbetar och fler företag som anställer leder i sin tur till ökade skatteintäkter, som finansierar gemensamma välfärd och skapar ytterligare jobb i den offentliga sektorn. Vi instämmer således i vad som sägs i motion 2014/15:1849 (M) om att villkoren för entreprenörskap och företagande behöver förbättras. Vi vill i detta sammanhang även påminna om att näringspolitiken omfattar ett flertal olika politikområden. Några av våra förslag faller därför inte inom utskottets beredningsområde. Vi vill därför ta tillfället i akt att påminna om att det i allianspartiernas gemensamma motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) presenteras fler förslag för att förbättra villkoren för företagandet i . Dessa förslag kommer att behandlas under innevarande dels i näringsutskottet, dels i andra utskott. Vidare anser vi i Alliansen att det behövs riktade insatser för att öka företagandet bland de grupper i samhället som är underrepresenterade bland företagare. Det är vår uppfattning att skulle få en starkare ekonomisk utveckling om fler kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund startar och driver företag. Det behövs fortsatt riktade åtgärder för att uppmuntra och stimulera till ökat företagande bland kvinnor. Det är angeläget att fler kvinnor ser företagande som ett reellt alternativ till en anställning och att fler kvinnor kan och vill utveckla sina företag. I enlighet med vad som anförs i motion 2014/15:1902 (KD) anser vi att regeringen bör öka satsningarna på affärsrådgivning för kvinnor och göra det lättare för kvinnor att få tag på riskvilligt kapital. Vidare är det vår uppfattning att den etableringsfrihet som drevs fram av alliansregeringen gör det lättare för entreprenörer i traditionellt kvinnodominerande yrken att starta och driva företag. Unga är en nyckelgrupp för att öka företagandet i . Alliansregeringen lyckades dämpa ungdomsarbetslösheten när den ökade inom EU:s övriga medlemsländer. För att det ska skapas fler jobb i behövs det fler unga företagare som vill växa och anställa. Därigenom skapar de inte bara jobb åt sig själva utan även åt andra. Av denna anledning bör unga som vill starta företag uppmuntras. Vi vill därför, i likhet med vad som sägs i motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD), öka och permanenta stödet till dem som arbetar för att främja entreprenörskap i skolan, högskolan och genom Ung Företagsamhet och Drivhuset. På så sätt främjas nyföretagandet bland elever och studenter. Det är även vår mening att Drivhusets verksamhet ska omfatta studenterna på . Det är också vår uppfattning att vägen in i samhället för personer som invandrat till går genom arbete, egen försörjning och språkkunskaper. Dessa personer kommer ofta till med en unik kompetens och ett kontaktnät i sina forna hemländer. Tack vare att röstade igenom Alliansens budgetalternativ kommer rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen, att förstärkas. Det är viktigt att denna insats även kan fortsätta framöver, och vi instämmer därmed i vad som anförs i motion 2014/15:2574 (M, C, FP, KD), om behovet av att stärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund. Med det ovan sagda anser vi att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här har anfört om insatser för att dels förbättra villkoren för entreprenörskap och företagande, dels stärka företagandet hos kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Därmed tillstyrks motionerna 2014/15:1849 (M), 2014/15:1902 (KD), 2014/15:2574 (M, C, FP, KD) och 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) i här berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande insatser, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:72 av och (SD), 2014/15:338 av och (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:388 av (M), 2014/15:455 av Boriana (M), 2014/15:572 av (C), 2014/15:592 av (M), 2014/15:749 av och (S), 2014/15:898 av (M), 2014/15:924 av m.fl. (S), 2014/15:954 av (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1069 av (M), 2014/15:1260 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1312 av och (C), 2014/15:1429 av m.fl. (S), 2014/15:1470 av m.fl. (M), 2014/15:1667 av (KD) yrkande 3, 2014/15:1753 av m.fl. (S) yrkande 3, 2014/15:1849 av m.fl. (M) yrkande 1, 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 12, 2014/15:1902 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2014/15:2033 av m.fl. (S), 2014/15:2046 av m.fl. (S), 2014/15:2173 av m.fl. (S) yrkandena 2, 3 och 5, 2014/15:2208 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2373 av (M), 2014/15:2442 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 13, 2014/15:2600 av (C) yrkande 2, 2014/15:2749 av m.fl. (S) och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 14 och 15. Vi sverigedemokrater vill skapa förutsättningar för en kraftig och hållbar tillväxt och ett som återigen står starkt som en industri-, innovations- och kunskapsnation. Grundstommen i den svenska ekonomin utgörs av svenska företag och industrier. Politiken bör ha en aktiv roll i skapandet av tillväxt liksom i att skapa möjligheter för tillväxt. Vi tror att långsiktiga och stabila spelregler för näringspolitiken skapar den förutsägbarhet som företagen behöver för att våga ta stegen ut på nya marknader och anställa fler. Vi ser med anledning av detta att en billig energiförsörjning gynnar energiintensiva industri och att en sund konkurrens behövs för att företag ska kunna växa och för att det ska bildas ett gott företagsklimat. är en exportberoende nation, och svenska företag möter en ökad internationell konkurrens genom frihandel och globala handelsavtal. Vi och vill därför underlätta för det svenska näringslivet att stå starkt i den hårdnande globala konkurrensen, och på så sätt även bidra till skapande av fler arbetstillfällen. Det är i de svenska småföretagen vi ser den största tillväxten av arbetstillfällen. De har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer och kommer med stor säkerhet också att spela en viktig roll för väg mot en högre sysselsättningsgrad. Vi lägger därför stor vikt vid ett förenklat regelverk och minskade administrativa kostnader för småföretagare. bör genom ett uttalande tydliggöra för regeringen att näringspolitiken bör drivas med den inriktning som vi redogjort för ovan. Därigenom blir motion 2014/14:1123 (SD) tillgodosedd i denna del och den tillstyrks. För att skapa de bästa förutsättningarna för att få fler företag att växa i krävs ett helhetsperspektiv som sträcker sig över flera politikområden. Vi vill därför i detta sammanhang påminna om att vi i kommittémotion 2014/15:1123 (SD) har lagt fram flera förslag som gynnar företag i och som är jobbskapande. Med anledning av detta vill vi ta tillfället i akt och påminna om några av de förslag som läggs fram i nyssnämnda motion. Starta eget-bidraget har lovordats som en väl fungerande sysselsättningsskapande åtgärd, och vi vill därför dels förlänga tiden för stöd, dels göra det möjligt för yngre att få detta stöd. Vi vill reformera sjuklöneansvaret så att mikro- och småföretagens kostnader minskar. Vidare vill vi att möjligheterna till undantag i turordningsreglerna, som regleras i lagen (1982:80) om anställningsskydd, utökas från två till fem anställda. Dessa förslag kommer beroende på inriktning att behandlas av olika utskott under det innevarande , och vi och övriga sverigedemokrater i får då anledning till att återkomma till och precisera vår näringspolitik. Sammanfattningsvis förordar vi att bifaller motion 2014/15:1123 (SD) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Regelförenkling, punkt 3 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 4, 7 och 11 samt 2014/15:146 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:306 av (M) yrkande 9, 2014/15:338 av och (M) yrkandena 3 och 4, 2014/15:395 av (M), 2014/15:559 av och (C), 2014/15:752 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 2014/15:1072 av (M), 2014/15:1213 av (M), 2014/15:1254 av (M), 2014/15:1255 av (M), 2014/15:1280 av (M), 2014/15:1700 av (KD), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 5, 2014/15:1957 av (M), 2014/15:2633 av Finn (M) och 2014/15:2883 av Finn (M). Alliansregeringen tog initiativ till en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i med syftet att stärka näringsklimatet, främja entreprenörskap och innovationer, underlätta kompetensförsörjningen och förbättra möjligheterna för företagande. Alliansen vill fortsätta att sänka kostnaderna och lätta på regelbördan för företagen. Det är därför också viktigt att arbetet med att göra det enklare att driva företag i fortgår. Många företagare upplever att regelverken är krångliga och att administrationen tar för mycket tid. Alliansregeringen tog bl.a. initiativ till att det normalt skulle ta max att registrera ett nybildat aktiebolag. För att ytterligare underlätta för företagen vill vi mer än halvera den tid det tar att starta ett företag, så som det föreslås i motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD).