bet · H201FöU110 · 2015-01-01 00:00:00 — hade många synpunkter på departementets, riksda- gens och regeringens styrning och ledning av Försvarsmakten. Det hänvisas mycket till propositionen och till att den så att säga skulle lösa proppen. Men det känns lite tunt när man läser; det står två bör och två ut- redningar. Det står också att styrningen och uppföljningen bör fortsätta att utvecklas och att den verksamhetsmässiga och finansiella styrningen bör vi- dare utvecklas. Det är 2 av sammanlagt 364 bör i den här propositionen. Det måste vara rekord. Sedan ska två utredningar göras – det känns lite tunt. Jag undrar om försvarsministern kan konkretisera hur styrningen och led- ningen ska bli bättre med tanke på den starka kritik som framförts av Riksre- visionen men som förvisso inte drabbar . Ordföranden: så länge, kan man tillägga. Försvarsministern: kommer i kapp oss alla, . När det gäller den konkreta fråga som tar upp finns det en grundläggande fråga som är viktig mellan ett departement som vårt och myn- digheten, och det är att man försöker skapa en bra relation. Om man inte har en bra relation utan en taggig relation som inte präglas av förtroende skapar man en problematisk situation som leder till spänningar. Jag tror att vi har upplevt det. Jag bedömer att vi har en bra relation med Försvarsmakten, ÖB och Försvarsmaktens ledning. Jag ser detta som en bra plattform att jobba utifrån för att verkställa de olika saker som ingår i inriktningspropositionen. Vi måste hålla ordning på vad som är ett departements roll och vad som är en myndighets roll. Till departementets verksamhet kopplar vi nu Försvars- gruppen med politiker från de partier som ingår i uppgörelsen. Vi kommer att följa upp och vårda den överenskommelsen, väl medvetna om var gränsen mellan departement och myndighet går. Vår uppgift är ytterst att se till att det som vi har beslutat verkställs. Det är en grundbit. När det gäller de andra bitar som påpekas får man fundera på vilka åtgärder vi på departementet ska vidta. Det är sådant som måste ingå i vårt löpande arbete men också sådant som bör ingå i myndighetens arbete. När det gäller skämtsamheterna kring att det står bör och så vidare har jag fått lära mig här att det är en typ av myndighets- och förvaltningsspråk som används i dessa sammanhang. Jag tror inte ens i sin profession skulle kunna komma bort från den typen av formuleringar i en situation som motsvarar min. Utredningar är inte heller något att ironisera över. Det är viktigt att vi gör personalförsörjningsutredningen. Vi har saker vi måste titta på när det gäller FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 personalförsörjningssystemets hållfasthet, och då är det ett seriöst sätt att ta sig an den uppgiften. Likaså tycker jag att utredningen om materiel är oerhört seriös, för där är utmaningarna väldigt stora. Där gäller det att hitta ett sätt där den samlade politiken kan närma sig hur problemen ska lösas. Då tycker jag att det mest seriösa vi kan göra nu är att börja i den ändan. Sedan har vi den tredje utredningen om de säkerhetspolitiska förhållandena. Jag måste nog säga att det inte finns så mycket utrymme för ironier i det sam- manhanget. Ordföranden: min andra fråga riktar sig till försvarsministern. Han nämnde i sitt inledningsanförande den så kallade försvarsgruppen. Den om- nämns också i inledningen till försvarspropositionen. Den ska bland annat följa upp genomförandet av inriktningsbeslutet. En fråga som inställer sig handlar om vilken konstitutionell karaktär för- svarsgruppen kommer att ha. Är det eller någon mer infor- mell konstellation? Kommer den att kunna fatta några beslut? Kommer de be- sluten att offentliggöras? Det vore spännande om försvarsministern hade möjlighet att utveckla vad det är vi talar om. Försvarsministern: för frågan! Gruppen övertar inte försvarsutskottets eller uppgifter. Dessa kvarstår helt suveränt och fristående. Det är en informell grupp som har den statusen att jag kommer att leda den. Det är en politisk grupp som kommer att följa och värdera genomförandet av det som vi i partierna har varit överens om. (KD): Herr ordförande! Jag besökte i går och hem- värnet där. Jag lovade att ta med mig en fråga till överbefälhavaren: Hur många dygn kommer vi och med en kompanistyrka att kunna öva med styrkor från fastlandet på ? Jag vill också passa på att ställa en följdfråga med anledning av svaret jag fick förut om JAS-planen. Frågan är vart de 67 JAS-planen har tagit vägen och hur många version A man måste ställa av för att ta delar och mjukvaror från till version E. Det är lite komplicerande att kopplar Gällivare- olyckan direkt till bristande utbildning och resurser till förbandet. Allra sist undrar jag om det finns en gräns för hur många plan vi kan avvara för en ex- portaffär utan att riskera flygvapnets viktiga uppdrag. Överbefälhavaren: Jag älskar att få frågor som jag inte kan svara på. Det är omöjligt för mig att sitta här nu och ge uttryck för exakt hur många dygn det kommer att övas med olika förband. Men jag har säkert svaret och kan åter- komma med det. Det viktiga enligt mitt förmenande är att tillse att vi kan fullfölja det valda försvarskonceptet, som innebär övning på alla geografiska områden i . valde vi medvetet, med hänsyn till omvärldsutveck- BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING lingen, att lägga fokus på , , och . kommer att fullfölja det. De övningar som står för dörren nu är den svensk-finska marinövningen Swefinex och för de delarna, som kommer att röra sig i dessa områden. Vi kommer att genomföra övningar med hemvärnet och andra, också markstridskrafterna. När det gäller hur många dygn detta summerar till blir jag svaret skyldig. Jag ber att få återkomma om exakt hur många det är. När det gäller antalet JAS-individer används dessa för olika ombyggna- tioner, både inom ramen för de tidigare leasingar som har genomförts och de Försvarsmakten använder inte de flygplansskroven, utan vi koncentrerar oss på de C- och D-versioner som vi hanterar . är en fråga som vi måste föra ett resonemang med industrin om för att till fullo kunna besvara din fråga, . När det gäller vill jag åter understryka att flygvapnet har tre huvuduppgifter. Den första är incidenter, det vill säga att försvara riket , 24:7 – det gör man. Den andra är att öva med krigsförbanden upp till den krigsduglighetsnivå vi har ålagt dem – det gör man. Den tredje är att reproducera sig själv när det gäller flygutbildning. När vi har haft utmaningar beroende på olika saker , till ex- empel byte av verksamhetsledningssystem när vi fick utmaningar i reservdels- försörjningen – det har vi nu åtgärdat, har antalet flygproducerade timmar gått ned till en nivå vi inte vill ha. I början av lyckades vi åtgärda detta och är nu på väg uppåt igen. I den situationen, om det ger konsekvenser utbildningsmässigt, måste man i alla sorters förband – flyg, marin och armé – alltid värdera sitt eget strids- värde eller sin egen utbildningsmässiga ståndpunkt. Det gör man inför varje skarp insats, och det gör man också inom ramen för utbildningen. även piloterna i incidenten. är vi fortfarande människor i loopen. Också människor, även om det hör till undantagen i Försvarsmakten, kan göra fel. Man kan aldrig ha en Det kommer alltid att finnas en mänsklig dimension. Jag pratade med flygvapenchefen så sent som , och vi kommer att vidta ytterligare åtgärder, precis enligt de anvisningar Haverikom- missionen har gett oss, för att se efter om vi har tagit alla mått och steg inom ramen för utbildningen för att säkerställa att piloten eller piloten är rätt förberedd för varje steg han eller hon tar i sin utbildning. Det måste vi alltid göra, så detta är inget undantag. Vi ska fortsätta på den inslagna vägen. måste vi vara ödmjuka inför de utmaningar vi har haft de senaste åren, men dessa beror på ju inte på ovilja hos vare sig flygvapnet eller För- svarsmakten utan på faktiska förutsättningar vi har hamnat i. Att man har tekniska utmaningar i avancerade plattformar kommer vi aldrig undan, och det gör inga andra länder heller. Detta är ett exempel på det. det viktiga är att ta det till sig och vidta åtgärder så att man kommer vidare. FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 Om man tittar på utvecklingen och fram till ser man att vi har vidtagit åtgärder. Vi producerar fler flygtimmar just nu än vi har gjort på väldigt länge, och det är ett tecken på att hela organisationen har blivit besjälad och vill göra något åt detta. (S): Min fråga riktar sig till försvarsministern. Vi vet att per- sonalförsörjningen är en av våra större utmaningar. Personalen utgör grunden för hela Försvarsmakten. Därför tycker jag att det är glädjande att dessa frågor kommer att ha hög prioritet framöver och att det sker en reell utredning av hur man långsiktigt kan säkerställa personalförsörjningen. En av de mer specifika utmaningar vi har när det gäller personal är bristen på kvinnor i Försvarsmakten. Att frågan om jämställdhet är högt prioriterad av den uttalat feministiska regeringen är väldigt tydligt. Jag undrar därför om för- svarsministern kan utveckla hur regeringen ser på frågan om att öka antalet kvinnor i Försvarsmakten och om det är ett perspektiv som kommer att rym- mas i översynen av personalförsörjningen. Försvarsministern: för frågan! Jag tycker att den är synnerligen berätti- gad. Det måste vara en grundläggande ambition att öka antalet kvinnor i För- svarsmakten. Det är berikande med representation av båda könen men också från olika delar av samhället i Försvarsmakten, för den ska ytterst representera en helhet av svenska folket. Den information som finns om försvarets olika yrken bör ta hänsyn till dessa aspekter när man marknadsför och lägger grunden för rekrytering. Det är mycket viktigt. Vi har ett gendercenter inom Försvarsmakten som bedriver viss interna- tionell verksamhet. Jag kommer att besöka centret tillsammans med . Även den aspekten bör ingå i utredningen. Vi har i den mer allmänna de- batten tidigare berört exempelvis mönstringsförfaranden som omfattar både män och kvinnor i den ålder som är aktuell och även möjligheten att komplet- tera nuvarande system med en värnplikt som erbjuds både kvinnor och män. Det är klart att utredningen också måste beröra denna aspekt, utan att för den skull nu gå händelserna i förväg när det gäller hur utredningen kommer att sluta eller genomföras. Det är självklart att denna dimension måste finnas med. Överbefälhavaren: Jag glömde en fråga. Det var frågan om hur många flyg- plansindivider man kan avvara. I varje sammanhang kring exportstödsåtgärder, oavsett om det är leasing eller köp med övergångslösningar, har Försvarsmakten lämnat underlag till regeringen om på vilket sätt vi kan stödja och till vilken volym när det gäller antalet flygplansindivider. Jag väljer att inte prata öppet om siffror här, men vi har värderat det opera- tivt varje gång. Vi har inte gått över det råd som Försvarsmakten har angivit när det gäller hur mycket vi kan hjälpa till med. (M): Jag har en fråga till överbefälhavaren, som i sitt anfö- rande nämnde att det kan komma att behövas ytterligare åtgärder under den BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING kommande perioden för att nå de målsättningar som vi i grunden är överens om. Vi moderater har sagt att vi har en viss reservation för att det kan komma att behövas ytterligare tillskott , speciellt med den föränderliga värld vi lever i. Det är glädjande att kunna konstatera att det nu tillkommer fyra nya granat- kastarplutoner till hemvärnet. Det ser jag som ett bra sätt att öka den operativa förmågan. Men man kan konstatera att i jämförelse med Försvarsbe- redningen når man inte riktigt upp till den ambitionsnivå som man anger där. Min fråga till överbefälhavaren är: Anser du att en ytterligare förstärkning av ambitionsnivån när det gäller både materiel och förmågor är en åtgärd som skulle kunna komma ? Överbefälhavaren: Jag uppfattar att regeringen tillsammans med övriga partier i den överenskommelse som gjorts signalerar att bland annat den försvars- grupp som statsrådet nämnde är ett av de instrument som dels ska vårda över- enskommelsen, det vill säga hur det går när vi nu successivt bygger vidare på organisationen och därmed bygger högre operativ förmåga, dels ställer detta i relation till hur vi upplever att omvärlden förändras. Jag tolkar de samtal vi har fört som att man är beredd att vidta åtgärder. Vad dessa blir får vi se, men en del måste naturligtvis vara att återvända till successivt operativt värderade steg som Försvarsmakten har tagit utifrån det som beredningen gav uttryck för tidigare. Det kan bli sådana åtgärder också. Jag ser gärna att jag och Försvarsmakten får komma in som experter i det resonemanget, även om det är en politisk grupp. Man kommer att återvända till var vi ska sätta in åtgärder för att få störst effekt. Det kan variera . Det behöver inte alls se likadant ut som . Jag välkomnar en kontinuerlig kontroll. Det är alldeles utmärkt, för då kan vi värdera succes- sivt. Det är jätteviktigt för Försvarsmakten. Försvarsministern: För att undvika missuppfattningar vill jag understryka att det som gäller är det beslut som ligger . Och det finns inga utfästelser om eller någon grund för att man är beredd att lägga till ytterligare medel. Det är det beslutet som vi ska fatta . Sedan måste det finnas en öp- penhet för att föra en dialog i sammanhanget. Där är Försvarsmakten självklart också en partner. (SD): Min fråga riktar sig till försvarsministern. På s. 24 i texten dis- kuterar man försvarssamarbetet med . Det står följande: Försvarssam- arbetet mellan och bör enligt regeringen även omfatta operativ planering och förberedelser för ett gemensamt användande av civila och mili- tära resurser i olika scenarier. Det svensk-finska samarbetet har fördjupats alltmer och i relativt hög takt. Det tenderar att likna ett försvarsförbund även om det inte är det , i ordets rätta bemärkelse. Finns det möjlighet – jag betonar möjlighet – att det kan utvecklas till ett försvarsförbund mellan våra två länder? FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 Försvarsministern: för frågan! Jag väljer att prata om det som det finns beslut om och en sanktion för. har vi alltså ett beslut om och en sanktion för att planera för scenarier bortom fredstida förhållanden. Att använda de op- tionerna i skarpt läge är något som man fattar beslut om i det läget. Det är den position som finns . Vi har en omfattande utmaning framför oss när det gäller det här. Det öpp- nar för många intressanta scenarier och många utvecklingsmöjligheter. Vi har fördjupat vårt samarbete, men vi har stora möjligheter att gå mycket längre. Det här är en mycket viktig process. Och det är en bra signal till omvärlden. är en naturlig samarbetspartner med tanke på att vi har en gemensam säkerhetspolitisk plattform. (MP): Min fråga gäller personalförsörjningen och därmed ut- hålligheten i försvaret, som enligt min mening är en av de viktigare och större utmaningarna framöver. Vid första anblicken kan fokus lätt hamna på inflödet av personal. Men i praktiken är det väl än mer viktigt att behålla utbildad per- sonal i systemet. Hur ser överbefälhavaren på propositionen när det gäller detta och också på utredningen av personalförsörjningen? Överbefälhavaren: Jag vill understryka att rekryteringen fungerar väl. Intres- set är stort, och viljan att komma är stor. Det som är och har varit en utmaning under de gångna fem åren med frivillig personalförsörjning är att upprätthålla de tider som vi från början själva satte som ambition, det vill säga sex till med möjlighet att förlänga inom ramen för det kollektivavtal som vi ingick. Genomsnittet ligger nu . Vi måste vara ödmjuka och gå tillbaka till ritbordet. Utredningen måste na- turligtvis titta på det också. Är det unikt för ? Eller är det de facto en ungefärlig måttstock som man kan se runt om i världen? Med den kunskap som vi har just nu skulle jag påstå att många fler än vi har ungefär motsvarande utmaning. Genomsnittet i till exempel ett av våra grannländer är . Vi är alltså inte unika. I samtal med den primära målgruppen, 18–, är det många som svarar: Ja, jag vill göra det här i fyra . Sedan vill jag göra någonting annat. Det kommer att kräva att vi, Försvarsmakten men också regering och riks- dag, är beredda att justera systemet med hänsyn till det. Det kommer att kräva ett större inflöde och därmed fler instruktörer. Det är den analysen vi måste göra. Vi har kommit igång sent med rekryteringen av deltidstjänstgörande solda- ter och sjömän, av kända skäl. Lagutrymmet fanns inte . Det börjar försiktigt lossna just . Jag hävdar att utmaningen har varit en annan där. Vi måste hitta rätt i förhållande till andra arbetsgivare. Om man ska turas om att använda personal måste det upplevas som en win–win för alla. Det börjar också bli alltmer av den varan. Det har ni sett genom både regionala försvars- maktsråd och de avtal som vi har lyckats ingå med olika delar av samhället. Det måste fullföljas. BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING Tillbaka till grundfrågan: Ja, uthållighet är oerhört viktigt. Men den har lite olika schatteringar. Det var det jag försökte beskriva. Vi måste vara beredda att putta på alla. Det är inte säkert att det löser alla problem om jag dubblar lönen; jag är rättare sagt ganska säker på att det inte löser alla problem. Vissa grundfakta kommer ändå att ligga kvar hos individen. Det är dem vi måste förhålla oss till. Och vi har , , ett betydligt bättre underlag för detta än vi hade när vi började. (C): Ordförande! Jag skulle vilja återgå till vinterförmåga och möjligheterna till övningsverksamhet för alla förband att få den kompe- tensförsörjningen. Jag tror att det är viktigt, inte minst med tanke på att an- gränsande länder eller länder i närheten ägnar sig mycket åt förmågeutveck- lingen i kallare klimat. Överbefälhavaren: Som ni väl känner till har vi ett särskilt utbildningscentrum i vår norra del av landet för träning av vinterförmåga. Vi har lagt det där pri- märt för att utveckla de förband som är stationerade i den regionen men också våra specialförband. För övriga blir det en resursfråga när det gäller hur långt man kan komma. Och jag ska erkänna att hur långt man kan gå också är lite klimatberoende år . har vi inte planerat för att alla förband ska ha den förmågan. Det kom- mer att påverkas utifrån den miljö där de agerar i huvudsak. Det finns alltså inte någon ambition om att alla förband ska ha vinterförmåga på den nivå som förbanden i kan åstadkomma genom den miljö de lever i. Ordföranden: Då är det undertecknads tur att ställa en fråga. Jag skulle vilja ställa en fråga till ÖB. Den har varit föremål för en del tidningsskriverier . Det gäller för en gångs skull inte vilken förmåga vi har utan vilka regler som gäller om försvaret av och vår territoriella integritet. Försvarsmakten har kommit ut med en handbok, , till stöd för office- rare och möjligen soldater i deras tolkning av olika kränkningssituationer. Det handlar om vilka åtgärder man får vidta. I en bilaga till handboken står det att man på grund av om de mänskliga rättigheterna endast får sätta in vapenverkan mot en ubåt i undervattensläge om detta är nödvändigt för att tvinga upp ubåten. Och i förordningstexten, IKFN, står det att man på inre vatten får sätta in vapenverkan utan föregående varning. Syftet med det anges vara att avbryta verksamheten. Jag skulle vilja att överbefälhavaren förtydligar vad det är som gäller och enligt vilka regler Försvarsmakten agerar när sådana händelser inträffar. Överbefälhavaren: Det som gäller är delar av det som du beskrev precis. Som marintaktisk chef gav uttryck för är ordern till alla fartygschefer och förband som är inblandade i den typen av verksamhet att IKFN gäller, när det gäller regleringen av svenskt inre vatten där vapenmakt kan tillgripas utan föregå- ende varning. Inom den svenska territorialvattengränsen ska det föregås av varning, vilket normalt sett är fem knallskott i någon form innan man går till vapenverkan. FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 När det gäller att försvara gränsen ska man fortfarande tvinga verksamheten att avbrytas. Man ska tvinga upp vehikeln i fråga. Du valde att benämna det som ubåt, men när vet jag att det är en ubåt? Det är också en del av problema- tiken. finns det en nyans i fråga om att eldtillståndet för torpeder är delegerat till insatschefen. Däremot är tillståndet för sjunkbomber och motsvarande de- legerat till enskild fartygschef, för att säkerställa att värderingen tar ett reso- nemang till. Om jag sätter in torpeder är risken nämligen att det blir fatalt re- sultat direkt. Det är utmaningen. Skillnaden är hårfin. Men det råder ingen som helst tvekan om att de har rätt att gå till verkan för att avbryta verksamheten och tvinga upp vehikeln till ytan – vi gjorde kontrollskott när den här diskus- sionen uppstod med fartygschefen. Skulle konsekvensen av det bli fatalt resul- tat är det också den konsekvensen som vi får hantera. (KD): Herr ordförande! Den fråga som herr ordförande ställde alldeles kan faktiskt bli aktuell tidigare än vi tror. Jag läste precis i medierna att det jagas en ubåt i just , och man har fällt flera sjunk- bomber. Hur blir det egentligen med slutanalysen om höstens underrättelseopera- tioner och ubåtsjakten? När ska den redovisas? Och har det kommit fram nya uppgifter om konstaterade kränkningar eller andra typer av kränkningar? Överbefälhavaren: som jag har redovisat i försvarsutskottet kommer den slutliga redovisningen att ske till mig , alltså i . I det fall vi kan hålla den tidsplanen kommer både regering och utskott att in- formeras om det slutliga innehållet i samma tidstempo. finns det inte något underlag som pekar på någon förändring i de bedömningar som jag har redo- visat tidigare, utan de står fast – mycket tydligt fast – och är i vissa avseenden till och med förstärkta när det gäller resultatet . Jag betonar igen, som jag har gjort i flera sammanhang, eftertanke och för- siktighet när det gäller att värdera enskilda observationer eller rapporter. Ut- tagna ur sitt sammanhang är risken nämligen att vi trampar fel, både inom Försvarsmakten och för den skull även på andra håll. är siktet, och jag har ingen anledning att säga något annat , när det gäller slutresultatet. (S): Jag skulle vilja fråga om det säkerhetspolitiska läget. Mycket av den process som vi har sett i fråga om budget och alltihop är föran- ledd av en förändring av det säkerhetspolitiska läget. Jag kom från i går. Där hade vi bland annat ett möte med som varnade för att det kan bli en eskalering i igen, med bland annat nära förestående attacker mot Mariupil. Jag skulle vilja höra vilka bedömningar både försvarsministern och ÖB gör av det säkerhetspolitiska läget just . Försvarsministern: för frågan! Den europeiska säkerhetsordningen har rubbats genom den ryska annekteringen av . En väpnad konflikt pågår i ett grannland till våra grannländer, det vill säga i . Vi får också åter- kommande rapporter om att det utövas press på de baltiska staterna samt ett BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING ökat underrättelse- och övningsmönster från i . Vi har även kunnat konstatera att det har genomförts en mycket omfat- tande övning i . Man har förklarat att man numera har militära intressen i förhållande till . Så var det inte tidigare. Jag uppfattar att regimen i är beredd att använda militär makt för att nå sina politiska syften. Det är klart att det är en grundläggande förändring. Det innebär också att vi måste hålla ihop på olika sätt. Det är viktigt att sanktionspolitiken håller ihop. Det är viktigt att EU är enigt och inte tillåter sig att splittras på olika sätt. Det är viktigt att Natoalliansen håller ihop. Och det är viktigt med amerikansk närvaro i och även i . Det är också viktigt att vi från svensk sida upprätthåller den övningsverk- samhet som vi har planerat tillsammans med andra länder.