· H201FiU17 · 2015-06-04 12:27:13 — Det här innebär att kommunpolitiker får möjlighet att själva prioritera de egna invånarnas verksamhet på ett helt annat sätt än om allting styrs via statsbidrag som delas ut av dem som alltid "vet bäst". STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 SKL konstaterar också: "Den svenska tillväxten får ytterligare fart av att hushållens konsumtionsutgifter fortsätter öka." Med andra ord: När människor får behålla mer av sin lön och själva tillåts bestämma vad de ska använda sina pengar till skapar det jobb och effekt på utvecklingen i . Fler jobb ger ökade skatteintäkter till kommunerna. Tittar vi på den sysselsättningsökning som SKL har i sina prognoser ser vi också positiva resultat för i kommunsektorn. respektive 2016 anger man ett överskott på ungefär 11 miljarder . Jag skulle vilja lyfta två områden som långsiktigt kommer att påverka kommunernas förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Det ena handlar om urbaniseringens effekter. Det andra handlar om hur vi klarar arbetskraftsförsörjningen för landsorten. Urbaniseringen startade , när folk från landsorten erbjöds flyttningsbidrag för att flytta in i de stora fabrikerna i staden. Det är för övrigt ett bidrag som finns kvar än , 2015. På det här sättet har vi målmedvetet tömt landsbygden på invånare. Vi kan också konstatera att är det land i som urbaniseras snabbast. Ska vi klara att vända denna trend måste vi först och främst sluta skylla på varandra. Det är för enkelt att säga att det var den förra regeringens eller är den nuvarande regeringens fel att det är på det här sättet. Detta har pågått , och det har varit socialdemokratiska statsministrar i ca 45 av dessa och alliansstatsministrar i över 20. Med andra ord har alla haft sina fingrar i syltburken när det gäller urbaniseringen. Därför måste vi nu koncentrera oss på att vända trenden, för befolkningsutvecklingen ser allvarlig ut. Vi har en åldrande landsortsbefolkning med födelseunderskott. I de större städerna har vi en yngre befolkning och födelseöverskott. Gapet ökar mellan olika delar av . Effekten påverkar inte bara landsorten utan också städerna, som får större krav på bostäder, bra barnomsorg och bra skolor. Det som jämnar ut födelsetalen är flyttnettot. var det 40 kommuner som minskade i antal invånare. Räknar vi bort invandringen är det 168 kommuner som tappar invånare. Den demografiska utvecklingen, som flera har talat om tidigare, visar på att vi får allt äldre invånare, det vill säga att vi behöver allt fler som är med och tar hand om de här människorna. I min egen valkrets, , anställdes det fler människor i verksamheter än . Det är en effekt av en åldrande befolkning. Allt fler behöver ersättas på det här sättet. Då kan man fundera lite grann på: Vad får det här för konsekvenser på ? Innebär det att vi långsiktigt inte kommer att klara av att förse landsbygdens viktiga exportindustrier med arbetskraft? Innebär det att vi inte kommer att klara av att långsiktigt förse landsortens kommuner med personal för skola, vård och omsorg? Min fråga till regeringspartierna är: Hur ser er handlingsplan ut för att klara arbetskraftsförsörjningen i hela ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Min uppfattning är att ska vi klara denna arbetskraftsförsörjning för hela vårt land krävs det att vi tillsammans tar väl hand om våra flyktingar och invandrare på ett sätt som innebär att de vill stanna och bidra till vårt lands utveckling. För mig är dessa människor en tillgång, en resurs som vi ska vara rädda om. Ni kommer säkert ihåg att utan invandring är det 168 kommuner som tappar invånare. Vi kunde se i går på nyheterna att de invandrare som anländer har en ökad utbildningsnivå, vilket underlättar integration. har arbetat hårt med att utveckla vår integrationspolitik. Vi är ett starkt lokalt parti på många orter, och vi ser hur politikerna kämpar för att kunna erbjuda ett bra mottagande av de här grupperna. Men i kommunsektorn råder en stor frustration. Man tycker inte riktigt att man har verktygen för att hantera det här. presenterade vi en rapport med ganska många punkter, ett tjugotal punkter, på vad som skulle kunna göras för att förbättra detta. Låt mig nämna några exempel som vi lyfter i vårt arbete. Vi skulle vilja ge kommunerna långsiktiga och stabila förutsättningar och ekonomisk kompensation så att kommunerna kan erbjuda bra förutsättningar för de människor som kommer. Vi skulle vilja öka delaktigheten vid mottagandet av flyktingar genom tidig samverkan med . Vi skulle vilja införa en första-boende-garanti vid kommunmottagagandet. Det skulle underlätta för dessa människor att få en bostad. Vi skulle vilja jobba hårdare för att få människor i arbete. Det handlar om snabbare insatser för att de ska komma in i det svenska samhället, om att kombinera utbildningsinsatser med arbetsplatspraktik, om inventering och validering av kompetenser och utbildning när de anlänt, om metodiskt arbete för att komplettera deras utbildningar, om att kombinera sfi med språkinlärning kopplat till deras yrkeskunskaper och om att stimulera att inlärning av svenska sker i arbetslivet genom praktikplatser. Kan vi genomföra dessa förslag tror vi att vi får en jämnare fördelning av flyktingmottagningen över hela landet. Det ökar förutsättningarna för att vi ska klara att ta väl hand om dessa människor, som vi vill ska vara med och utveckla . Avslutningsvis vill jag upprepa min fråga till regeringspartierna: Hur ser er handlingsplan ut för att klara arbetskraftsförsörjningen i hela ? Med tanke på den självgodhet som utstrålades i det moderata inlägget i talarstolen blir man lite sugen på att spräcka en del bubblor. Jag kan upplysa om att skatteintäkterna per capita ökade . Under den borgerliga regeringen har de minskat . Antalet anställda, enligt den borgerliga regeringens egna siffror, i välfärden har minskat per 1 000 invånare . Skattesänkningarna var 27 gånger större än vad man lade på kommuners och landstings välfärdssektorer. Förutom att man valde att förstöra akassan och tvingade människor som var sjuka ut i otrygghet valde man att inte höja underhållsstödet utan tvingade människor till socialkontoren och ålade på så vis också kommunerna ett ansvar som egentligen staten hade. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Så kan man också beskriva den borgerliga regeringens politik. Jag har jobbat i välfärden själv. Jag träffar mina gamla arbetskamrater. Jag tror att de skulle ha en hel del att säga i den här debatten. Jag möter arbetskamrater i förskolan som säger: Vi har så många barn nu att vi inte ens hinner sätta våra småbarn på pottan. Man hinner alltså inte potträna ett- till tvååringar för att barngrupperna är så stora. Jag möter dem som jobbar på fritis som har 90 barn i grupperna. Jag möter dem som jobbar på fritis som har 21 barn per anställd. Jag möter dem som jobbar i äldreomsorgen, där jag själv har jobbat, som springer och springer och känner att de aldrig räcker till. Det finns de som verkligen sliter och släpar, de som bär samhället på sina axlar . De uttrycks som statistik i den skrivelse som vi nu debatterar. Men jag skulle vilja säga så här: Utan dem skulle samhället över huvud taget inte fungera, och vi kvinnor skulle inte kunna försörja oss själva. De tar nämligen hand om våra barn och ger dem den bästa pedagogiska utveckling de kan ge. De ger dem den omsorg de behöver och den kunskap de behöver i förskola, på fritis och i skola. De tar hand om mormor, mamma och farfar och hjälper dem till toaletten och med att klä på sig. De ser till att maten kommer på bordet, kaffet likaså. De ordnar städning, ger omsorg och skapar trygghet. De tar hand om oss när vi blir sjuka om vi måste ligga på sjukhus. De hjälper oss med hygien, omläggning, medicin, omtanke, lyft, vård och vad det nu kan vara. Vi är beroende av dem, och de ger oss av sin kunskap, sin erfarenhet, sin omsorg och sitt hjärta. Tyvärr visar inte deras arbetsvillkor och löner den uppskattning de borde ha. De har helt enkelt inte betalt utifrån det värde de levererar och det ansvar de tar. Jag kan ge ett exempel från senaste numret av , en utmärkt tidning som jag rekommenderar alla att läsa. skriver om det arbete hon utför som undersköterska i akutvården och vad det ansvaret innebär. Hon konstaterar att hon i yrket har en lön på . Hon anser inte att det är rimligt - det borde inte någon göra. Men tyvärr är det så det ser ut. Då ska vi också påminna oss om att den förra regeringen lade ned ungefär 100 miljarder på att pressa ned lönerna på arbetsmarknaden. gick ut och skällde på kommunpolitiker för att de hade för höga ingångslöner i välfärdsyrkena. och gick ut öppet och tävlade om att kräva lägre ingångslöner för undersköterskor. Jag tycker faktiskt att det rent ut sagt är skamligt, av flera anledningar. Ansvar borde spegla lön. Kvinnors arbete ska inte undervärderas. När det gäller arbeten som är centrala för vår gemensamma utveckling och som vi alla är beroende av är det inte arbetsvillkor som återspeglar det. Det är skamligt också för att de som går ut och kräver lägre löner inom välfärdssektorerna själva tjänar enorma belopp i jämförelse. Ta till exempel ! Hon krävde lägre löner för en undersköterska. En undersköterska skulle behöva på sig för att komma upp i månadsinkomst. En annan anledning till att det är skamligt är att jag skulle tro att ingen av dem som kräver lägre löner i de här sektorerna har jobbat där. Egentligen är det så skamligt att man inte finner ord för det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Det är inte heller rimligt att av de anställda i äldreomsorgen är deltidsanställda. I den skrivelse vi nu debatterar kan vi se att visstidsanställningarna har ökat medan de tillsvidareanställda har ökat . Det är inte rimligt att av de anställda i vård och omsorg är visstidsanställda inom kommunerna, och det är än mindre rimligt att av de anställda i de privata välfärdsbolagen i samma sektorer är visstidsanställda. av de timanställda saknar utbildning för det jobb de utför. Av de tillsvidareanställda är det som saknar utbildning. Det behövs helt enkelt en annan politisk inriktning. Det behövs en politik som innebär ökade resurser till välfärden för fler anställda och för bättre arbetsvillkor och kvalitet. Det krävs en lagstadgad rätt till heltidstjänster och att lagen ändras så att allmän visstid avskaffas. Det behövs en politik som ser till att de skattepengar vi alla är med och betalar går till de välfärdsverksamheter de är avsedda för och inte ned i riskkapitalisters privata fickor. Det behövs kommunpolitiker som tar sitt ansvar som arbetsgivare och som börjar avveckla de delade turerna, som avskaffar allmän visstid i lokala kollektivavtal, som inför rätt till heltid och som satsar på kompetensutveckling. Det går att förändra. I den budget som ligger på bord och som vi ska fatta beslut om kommer statsbidrag att öronmärkas för fler anställda i äldreomsorgen. Det är mycket välbehövligt, för det finns reformer som är mer centrala för kvinnors livsvillkor än andra. Den stora satsningen på 2 miljarder mer till fler anställda i äldreomsorgen, vilket motsvarar lönerna för ca 5 000 undersköterskor, är en sådan satsning för att öka kvaliteten. Det ger de anställda mer tid för de äldre, vilka oftast är kvinnor. Det är framför allt kvinnor som är beroende av hur väl utbyggd äldreomsorgen är. Det är vi som går ned i arbetstid - eller slutar jobba helt - för att ta hand om våra anhöriga när välfärden inte räcker till. Därför är det också helt avgörande för kvinnors rätt till en egen försörjning att äldreomsorgen fungerar, vilket också så påpassligt tog upp här i talarstolen. Det är också kvinnor som är i majoritet bland dem som jobbar i äldreomsorgen. De sliter och släpar och stressar allt vad de kan för att räcka till, men de har ändå svårt att hinna med. kan de äntligen få fler arbetskamrater och mindre stress. Arbetsmiljön förbättras, och det kan i sin tur innebära att fler söker sig till yrket, vilket ju är nödvändigt för att klara framtidens utmaningar, där inte minst andelen ökar kraftigt. Det behövs ca 200 000 fler anställda för att klara den utmaningen. Den satsningen är helt enkelt välinvesterade pengar. höjs också anslagen till förlossningsvården. Förskolan och fritis får pengar till att minska gruppstorlekarna. Det behövs verkligen. Vi kan se i skrivelsen att under den borgerliga regeringen har gruppstorlekarna ökat. Det är inte rimligt att man har 21,8 barn per årsarbetare på fritis. Även pengar för att minska klasstorlekarna i de yngre årskurserna finns med i budgeten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Landstingen kommer att få kompensation för att barn ska få gratis medicin och gratis glasögon. Det är inte rimligt att föräldrar tvingas välja mellan att betala astmamedicin eller elräkningen. har fått igenom dessa reformer, som ger barn gratis medicin och rätt till glasögon. Det är också en signal om vilket samhälle vi vill ha, för det ska inte vara tjockleken på föräldrarnas plånbok som avgör vilka förutsättningar våra barn får. Så byggs välfärden ut och omfattar fler områden, vilket i sig ger en bättre samhällsutveckling. I skrivelsen kan vi också se att gruppen ensamstående föräldrar som uppbär försörjningsstöd är stor. av dem tvingas gå till socialen. Men kommer underhållsstödet äntligen att höjas med , och det är verkligen behövligt. Underhållsstödet har höjts med , och kunde borgarna ha valt att göra den prioriteringen. Men så viktig är väl inte de ensamstående föräldrarnas ekonomi. Om man frågar folk vad de faktiskt tycker brukar de säga att vård, skola och omsorg är viktigast. Även jämställdhet brukar komma högt upp. När man går igenom forskning kan man se att jämlika samhällen mår bättre och utvecklas bättre och att samhällen med utbyggda välfärdssystem också har fler som står till arbetsmarknadens förfogande och vill bidra. vet vi att det finns stora revor i välfärden, att de anställda i välfärden är mer sjukskrivna än andra yrkeskategorier och att stressen och arbetsbelastningen är hög. Vi vet också att det är effektivare att pressa ned arbetslösheten med offentliga investeringar än med skattesänkningar. Allt detta talar för att det behövs mer resurser till välfärden, att de offentliga investeringarna behöver öka och likaså skatteintäkterna och att de med högre inkomster och kapital måste bidra mer än . Vi har inte råd att låta skattepengar avsedda för välfärden gå till aktieutdelningar i privata bolag. Pengarna behövs till bättre kvalitet och arbetsvillkor i välfärden. Det känns lite märkligt att behöva säga det, men mormors omsorg är långt mycket viktigare än riskkapitalbolagens vinster. Det är något jag tycker att borgerliga ledamöter och sverigedemokrater borde ta till sig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)