bet · H201AU4 · 2015-03-06 00:00:00 — Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2014/15:194 (V) yrkande 6 och 2014/15:2813 (SD) tillstyrks. Anmälningsskyldighet, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:739 av (S) och 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 7. I har svenska företag anmälningsplikt i och med att de finns registrerade hos och har en F-skattsedel. Detsamma gäller inte för utländska företag, vilket gör att det är svårt att bedöma seriositeten hos olika företag samt säkerställa att företagen betalar skatt. I har man t.ex. infört en registreringsskyldighet för samtliga företag med verksamhet i landet till det finska skatteverket. Av 600 000 anmälda är 60 000 utländska företagare. Registreringsskyldigheten ska främja konkurrens på lika villkor och motverka svart och grå ekonomisk verksamhet. Vi anser att är i behov av mer ordning och reda på arbetsmarknaden. En lag om anmälningsplikt till skulle kunna bidra till sundare konkurrensvillkor och göra det möjligt för att informera om skattelagstiftningen så att färre fel begås. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa sådan lagstiftning. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:739 (S) tillstyrks. Anmälningsskyldighet, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2014/15:739 av (S). Utländska företag kan agera inom utan att myndigheterna vet om det. Det gör det svårt att kontrollera om företagen följer lagar och bestämmelser, vilket kan öppna för svartarbete och social dumpning. En anmälningsskyldighet för utländska företag finns på flera håll inom EU. En sådan anmälningsskyldighet under sanktionsansvar bör införas även i . För att sådana regler ska vara effektiva bör ett sanktionsansvar även gälla de som anlitar oregistrerade utländska företag. Den här modellen finns exempelvis i . Regeringen bör utreda möjligheterna att införa sådan lagstiftning. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:194 (V) yrkande 7 tillstyrks. Entreprenörsansvar, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2014/15:1962 av (S). skrevs ett huvudentreprenörsansvar in i . Det innebär att företaget högst upp har det yttersta ansvaret för att arbetsvillkor, lön och kollektivavtal följs av alla underentreprenörer på arbetsplatsen. Avtalet gäller dock bara i begränsad omfattning för t.ex. utstationerade arbetstagare som inte är medlemmar i . Det är uppfattning att samtliga företag och anställda inom byggsektorn ska omfattas av ett lagstiftat huvudentreprenörsansvar oavsett ursprungsland, fackligt medlemskap eller om företaget är organiserat i en arbetsgivarorganisation. Regeringen bör skyndsamt se över möjligheterna att införa en sådan lagstiftning och återkomma med förslag till . Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:2812 (SD) yrkande 21 tillstyrks och motionerna 2014/15:194 (V) yrkande 9 och 2014/15:1962 (S) tillstyrks delvis. Entreprenörsansvar, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2014/15:1962 av (S) och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 21. finns det nätverk mellan entreprenörer och underleverantörer som är så invecklade att det är svårt att skilja mellan de svarta och de vita jobben. Oseriösa underentreprenörer pressar kostnaderna genom att t.ex. tillämpa för låga löner och inte betala in skatter. En brist i dagens lagstiftning är att en huvudentreprenör inte kan hållas ansvarig för villkoren hos en underentreprenör. Företag som själva följer både lagar och avtal kan ganska riskfritt sätta i system att anlita oseriösa underentreprenörer. Därför behövs en nationell lagstiftning som reglerar huvudentreprenörernas ansvar för att de underentreprenörer och bemanningsföretag de anlitar betalar ut avtalsenliga löner och betalar in skatter, försäkringar och arbetsgivaravgifter. En lag om solidariskt ansvar skulle göra företagen ansvariga för hur deras underleverantörer behandlar arbetstagare som de anlitar. En sådan lagstiftning skulle göra det möjligt för den enskilda arbetstagare som har blivit lurad av en underentreprenör att få ut sin rättmätiga ersättning från entreprenörer högre upp i kedjan. Ett sådant ansvar finns nu i när det gäller underentreprenörer som anställer personer som inte har arbetstillstånd. Vidare utreds nu frågan om ett huvudentreprenörsansvar inom ramen för situationer som rör utstationering, som en följd av att tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet öppnat för denna möjlighet. menar dock att ansvaret för huvudentreprenörer behöver vara större än så. Regeringen bör utreda hur företag som är etablerade i och som anlitar underentreprenörer eller bemanningsföretag, oavsett om dessa är svenska eller utländska, kan göras solidariskt ansvariga för inbetalningar av löner, försäkringar, skatter och sociala avgifter. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:194 (V) yrkande 9 tillstyrks. Arbetsrätt och offentlig upphandling, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1926 av (S) och 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 8. Offentlig upphandling omsätter stora belopp och kan därför utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det finns inget i som hindrar att social hänsyn tas vid offentlig upphandling. Vi anser att offentliga medel inte ska användas på ett sådant sätt att de bidrar till lönedumpning och osund konkurrens. Regeringen bör ta initiativ så att kan ratificera konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part så att det offentliga kan bidra till att villkoren på arbetsmarknaden upprätthålls. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:1926 (S) tillstyrks. Arbetsrätt och offentlig upphandling, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2014/15:1926 av (S). De problem som upphandlingar inom kollektivtrafiken innebär för de anställda har blivit alltmer uppenbara. När en ny entreprenör vinner en upphandling av kollektivtrafiken i ett län sägs som regel alla anställda hos den tidigare entreprenören upp på grund av arbetsbrist. Den nya entreprenören har ingen skyldighet att ta över personalen. Vanligtvis erbjuds många av de anställda jobb hos den nya entreprenören, men den kan välja ut vilka, utan hänsyn till turordningsreglerna. Anställda i offentliga verksamheter som upphandlas förlorar därmed i praktiken den anställningstrygghet de har rätt till enligt LAS. Turordningsreglerna och rätten till återanställning är till för att skydda arbetstagarna från godtyckliga uppsägningar. Skyddet är särskilt viktigt för äldre anställda men också för fackliga företrädare, skyddsombud och anställda som utnyttjar sin lagliga rätt att vara frånvarande på grund av exempelvis politiska uppdrag. Risken är uppenbar att anställda i upphandlade verksamheter blir rädda för att ta på sig fackliga eller politiska uppdrag eller på annat sätt riskera att betraktas som obekväma av arbetsgivaren, eftersom det kan leda till att de blir av med jobbet vid nästa upphandling. Jag anser att regeringen bör ta initiativ så att den arbetsrättsliga lagstiftningen, LAS och MBL, samt lagen om offentlig upphandling skrivs om, så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:68 (V) yrkande 8 tillstyrks. Turordningsreglerna i LAS, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:276 av (C), 2014/15:727 av och (S), 2014/15:1338 av (M), 2014/15:1341 av (C), 2014/15:1636 av m.fl. (FP), 2014/15:1773 av (M), 2014/15:2277 av (M) och 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 3. är medvetna om att LAS är en semidispositiv lag och att facken kan vara tillmötesgående mot företagen i turordningsfrågor. Det är dock långt ifrån alltid som facken tillåter företagen att behålla spjutspetskompetens framför annan personal som varit på arbetsplatsen längre, och i de fall där man faktiskt når en överenskommelse blir det ofta en kostsam process för företagen. Det råder knappast något tvivel om att turordningsreglerna som de är utformade hämmar såväl tillväxten som företagens anställningsbenägenhet. Mycket talar också för att regelverket missgynnar ungdomar och personer med invandrarbakgrund. En reformering av turordningsreglerna skulle kunna bidra till att minska strukturella problem med missmatchning och höga trösklar för ungdomar. anser inte att man helt bör avskaffa den trygghet som turordningsreglerna medför för arbetstagarna, men vill underlätta för företagen och stimulera tillväxt och sysselsättning. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att antalet undantag från turordningsreglerna i LAS ökas från två till fem personer. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2014/15:1123 (SD) yrkande 3 och 2014/15:2812 (SD) yrkande 14 tillstyrks. Turordningsreglerna i LAS, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:276 av (C) och 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:727 av och (S), 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2014/15:1338 av (M), 2014/15:1341 av (C), 2014/15:1636 av m.fl. (FP), 2014/15:1773 av (M), 2014/15:2277 av (M) och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 14. Dagens turordningsregler skapar trösklar som stänger ute framför allt unga och utrikes födda. Många fast anställda, oftast äldre, vågar inte byta jobb eftersom den ekonomiska tryggheten är knuten till en tillsvidareanställning. vill i stället skapa en trygg flexibilitet på arbetsmarknaden med rättvisa turordningsregler baserade på kompetens. I kombination med förstärkt stöd till snabb omställning uppmuntras fler att byta jobb och fler företag vågar fastanställa. På så sätt gynnas hela arbetsmarknaden. vill införa rättvisare turordningsregler i kombination med en stark omställningsförsäkring – från ett jobb till ett annat. För att arbetslöshetsförsäkringen ska bli en stark omställningsförsäkring behöver nivån på ersättningen höjas av arbetslösheten. Denna höjning ska kombineras med en snabbare avtrappning i ersättningsnivåerna för att förstärka drivkrafterna till arbete. Detta leder till en mer flexibel arbetsmarknad där incitamenten till att byta jobb ökar, som grundtryggheten är säkrad. Regeringen bör se över turordningsreglerna och nivån på arbetslöshetsersättningen i enlighet med det som anförts ovan. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2014/15:276 (C) och 2014/15:2565 (C) yrkande 3 tillstyrks. Turordningsreglerna i LAS, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2014/15:276 av (C), 2014/15:727 av och (S), 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2014/15:1338 av (M), 2014/15:1341 av (C), 2014/15:1636 av m.fl. (FP), 2014/15:1773 av (M), 2014/15:2277 av (M), 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 14. Trots att relativt få arbetsgivare har använt sig av möjligheten att undanta två av de anställda från turordningen har undantagsregeln stor betydelse. Den inskränker förhandlingsrätten och ökar otryggheten för alla anställda på små arbetsplatser. anser att det inte finns några sakliga skäl till att anställda i mindre företag ska ha sämre anställningsskydd än anställda i större företag. uppfattning är att LAS utan undantagsregeln ger parterna tillräckligt utrymme att förhandla fram lösningar vid uppsägningar på grund av arbetsbrist, som är både rättssäkra för den enskilde och motsvarar behoven på arbetsplatsen. Nyckelpersoner var genom kravet på tillräckliga kvalifikationer skyddade redan innan undantagsregeln infördes. Mot bakgrund av det anförda anser jag att regeringen bör ta initiativ så att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen tas bort ur 22 § LAS. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:68 (V) yrkande 5 tillstyrks. Turordningsreglerna i LAS, punkt 12 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1636 av m.fl. (FP) och 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:276 av (C), 2014/15:727 av och (S), 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2014/15:1338 av (M), 2014/15:1341 av (C), 2014/15:1773 av (M), 2014/15:2277 av (M), 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 14. Trots att den svenska ekonomin är jämförelsevis stark och välmående förblir arbetslösheten en central utmaning kommande år. För att öka sysselsättningen och ge fler grupper större chans på arbetsmarknaden behöver dagens arbetsmarknadsregler moderniseras. Om den svenska modellen ska kunna fungera i dagens arbetsliv behöver den moderniseras och arbetsrätten bli mer anpassad till behoven och villkoren på dagens arbetsmarknad. Dagens regelverk ger ett företag goda möjligheter att relativt snabbt anpassa storleken på sin personalstyrka vid arbetsbrist jämfört med i andra länder. Men möjligheterna att behålla nödvändiga nyckelpersoner eller dem med bäst kompetens är små om man inte kan göra särskilda uppgörelser med facket. Många företagare vittnar också om att den strikta arbetsrätten gör att de drar sig för att anställa. Trösklarna för unga, invandrare och andra som inte fått fotfäste på arbetsmarknaden blir höga, och det är ofta samma grupper som får sluta först vid arbetsbrist. Utformningen av turordningsreglerna befäster de hinder som gör det svårt för ungdomar och utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen bör därför se över hur de nuvarande turordningsreglerna i LAS vid uppsägning på grund av arbetsbrist kan avskaffas och ersättas med turordningsregler som baseras på den enskildes kompetens. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:1636 (FP) tillstyrks. Flexiblare arbetstid och utökad ledighet, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1011 av m.fl. (SD), 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10 samt 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4 och 2014/15:70 av m.fl. (V), 2014/15:1737 av (S) och 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 13. De flesta föräldrar kan säkert känna igen beskrivningen att det är svårt att kombinera föräldrarollen med yrkesrollen. har den som har barn en lagstadgad rättighet att efter föräldraledigheten arbeta deltid på fram till dess att barnet har fyllt eller har slutat första klass i skolan. Många föräldrar anser dock att detta inte alltid räcker till. Dessutom visar undersökningar att många under en arbetsdag på av heltid ändå upplever att de förväntas hinna med sin ordinarie mängd arbetsuppgifter. För att komma till rätta med detta och minska den psykiska ohälsan bör regeringen se över möjligheten att i den offentliga sektorn utöka den lagstadgade rätten till förkortning av normal arbetstid under barnets första , från dagens . Vidare bör det uppmärksammas att vissa familjer får problem i semestertider när förskolorna stänger sin verksamhet under en del av sommaren. Jouröppna förskolor erbjuds ofta, men oro för deras verksamhet gör att familjer ibland väljer att inte lämna sina barn där. Dessa familjer delar upp sin semester för att täcka upp alla veckor som den ordinarie förskolan är stängd. Som en följd av detta får dessa familjer som enhet begränsat med gemensam semester. Med anledning av detta bör regeringen verka för att det inrättas ”förskoledagar”. Med detta menas att en förälder från varje hushåll med barn i åldern får en laglig rätt att ta ut fem obetalda dagars tjänstledighet när förskolan är stängd. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2014/15:1011 (SD), 2014/14:2495 (SD) yrkandena 8 och 10 samt 2014/15:2960 (SD) yrkande 4 tillstyrks. Flexiblare arbetstid och utökad ledighet, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:70 av m.fl. (V) och 2014/15:1011 av m.fl. (SD), 2014/15:1737 av (S), 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4. Det måste vara möjligt för både kvinnor och män, arbetare och tjänstemän, att kombinera heltidsarbete med föräldraskap, familj och fritid utan att slita ut sig. Vi behöver ett mänskligt och rättvist samhälle där människor har reella möjligheter att utvecklas och leva berikande liv. Vi behöver ett arbetsliv med plats för fler, där människor inte slits ut utan orkar jobba till pensionsåldern. Vi behöver bättre förutsättningar för människor att leva jämställt. Vi behöver också lägga om vår samhällsekonomi, bort från materiell överkonsumtion som tär på planetens ändliga resurser. Kortare arbetstid är ett viktigt element i sådan samhällsutveckling. Det är därför dags att på nytt väcka frågan om en generell arbetstidsförkortning, där lagstiftning om normalarbetstiden också övervägs. En generell arbetstidsförkortning innebär en bred samhällsförändring. Det pågår en del diskussioner i samband med avtalsförhandlingar. Det bedrivs också lokala försöksverksamheter, flera av dem på initiativ. Det behövs större grepp för att samla ihop analyser och erfarenheter och för att lyfta frågan till en som handlar om arbetslivets och samhällsekonomins organisering. En samhällsdebatt om arbetstiden är viktig, och det är viktigt att den har ett gott och mångsidigt faktaunderlag. Ett första steg är att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheterna till en generell arbetstidsförkortning. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:70 (V) tillstyrks. Delade turer, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2014/15:2816 av m.fl. (SD), 2014/15:2854 av (S) och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5. Delade turer, där personalen tvingas till långa, ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som tyvärr är ganska vanligt. Detta gäller i synnerhet inom den offentliga sektorn. Enligt använder sig nio av tio kommuner av delade turer, och i sex av tio kommuner tycks förekomsten ha ökat . Cirka 100 000 kommunalarbetare har delade turer. De delade turerna är för många en tvingande plåga och leder till att det blir svårt att få familjelivet att gå ihop. Trots att frågan har funnits på dagordningen har väldigt lite hänt. Det tycks t.o.m. bli värre. Den primära bakomliggande orsaken är sannolikt neddragningarna av personal och resurser. Statliga ingrepp i den konkurrensutsatta privata sektorn bör göras med försiktighet, men när det gäller den offentliga sektorn är det politiska ansvaret stort, och man borde kunna föregå med gott exempel när det gäller vården av personalens fysiska och psykiska hälsa. Även ur ett långsiktigt, strategiskt perspektiv är det viktigt att åtgärder vidtas mot de delade turerna. De dåliga arbetsvillkoren är en av huvudanledningarna till den hotande framtida bristen på vård- och omsorgspersonal. Det är uppenbart att kommunerna och landstingen inte förmår att lösa det här problemet på egen hand och att staten därför måste gå in med styrmedel och resurser. Vi anser att regeringen därför bör återkomma möjligt med förslag om hur systemet med ofrivilliga delade turer inom den offentliga sektorn ska kunna avvecklas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2014/15:2812 (SD) yrkande 3, 2014/15:2816 (SD), 2014/15:2854 (S) och 2014/15:2960 (SD) yrkande 5 tillstyrks. Rätt till heltid, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:723 av m.fl. (S), 2014/15:2159 av (S), 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkande 12, 2014/15:2795 av och (S) och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det ska vara möjligt för alla som arbetar att försörja sig på sitt arbete. För den som är hänvisad till att jobba deltid är det ofta omöjligt att klara sin egen och eventuella barns försörjning. Deltidsarbetare har också sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet, sämre löneutveckling och lägre ersättning från socialförsäkringarna, arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet. Mer än 1 miljon personer, nästan var fjärde sysselsatt, arbetar deltid. av dem är kvinnor. Var tredje deltidsarbetande vill och kan jobba mer än de timmar de erbjuds av sin arbetsgivare. Det är framför allt i kvinnodominerade yrken inom vården, omsorgen och den privata tjänstesektorn som deltider är det enda som erbjuds. Detta är en av de mest grundläggande orsakerna till de stora inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Möjligheten att arbeta deltid för den som så önskar ska naturligtvis finnas kvar, men att en anställning ska vara på heltid måste stärkas. Det är en central jämställdhetsfråga att också undersköterskor, servitriser och butiksbiträden ska kunna leva på sin lön. Regeringen bör därför ta initiativ till att stärka rätten till heltid genom ändringar i LAS som gör heltid till norm och deltid till en möjlighet om parterna kommer överens om detta. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:258 (V) yrkande 1 tillstyrks. Rätt att arbeta efter , punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 19 och 2014/15:400 av m.fl. (FP), 2014/15:1328 av och (M) och 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkande 4. I takt med att människor lever allt längre är det för många naturligt att jobba högre upp i åldrarna. Att fler äldre är kvar på arbetsmarknaden bidrar till högre tillväxt och till att finansiera välfärden.