bet · H201AU4 · 2015-03-06 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 74 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena handlar bl.a. om anställningsformer, företrädesrätt till återanställning, utstationering av arbetskraft, turordning och arbetstidsfrågor. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och framhåller bl.a. att den svenska modellen och det arbetsrättsliga regelverket är väl avvägt för att skapa förutsägbarhet och trygghet på arbetsmarknaden. Utskottet finner inte något skäl att med anledning av de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet nu föreslå några ändringar av det arbetsrättsliga regelverket. noterar utskottet att den arbetsrättsliga lagstiftningen har försvagats i vissa delar och att det finns områden där utvecklingen behöver bevakas. Utskottet utgår från att regeringen är vaksam på en eventuell ökad otrygghet för vissa grupper på arbetsmarknaden. Utskottet hänvisar även i vissa delar till pågående utredningsarbete. I betänkandet finns 26 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt att återgå till sin anställning Förhandlingsbehörig företrädare vid utstationering och anmälningsskyldighet Arbetsrätt och offentlig upphandling Flexiblare arbetstid och utökad ledighet Rätt att arbeta efter Det europeiska au pair-avtalet 1.Det arbetsrättsliga regelverket, punkt 1 (SD) 2.Tidsbegränsade anställningar, punkt 2 (M, C, FP, KD) 3.Tidsbegränsade anställningar, punkt 2 (V) 4.Rätt att återgå till sin anställning, punkt 3 (SD) 5.Lärlingsanställning, punkt 4 (SD, KD) 6.Bemanningsdirektivet och uthyrningslagen, punkt 5 (V) 7.Företrädesrätt till återanställning, punkt 6 (V) 8.Utstationeringsdirektivet och lex , punkt 7 (SD) 9.Utstationeringsdirektivet och lex , punkt 7 (V) 10.Förhandlingsbehörig företrädare vid utstationering, punkt 8 (SD, V) 11.Anmälningsskyldighet, punkt 9 (SD) 12.Anmälningsskyldighet, punkt 9 (V) 13.Entreprenörsansvar, punkt 10 (SD) 14.Entreprenörsansvar, punkt 10 (V) 15.Arbetsrätt och offentlig upphandling, punkt 11 (SD) 16.Arbetsrätt och offentlig upphandling, punkt 11 (V) 17.Turordningsreglerna i LAS, punkt 12 (SD) 18.Turordningsreglerna i LAS, punkt 12 (C) 19.Turordningsreglerna i LAS, punkt 12 (V) 20.Turordningsreglerna i LAS, punkt 12 (FP) 21.Flexiblare arbetstid och utökad ledighet, punkt 13 (SD) 22.Flexiblare arbetstid och utökad ledighet, punkt 13 (V) 23.Delade turer, punkt 14 (SD) 24.Rätt till heltid, punkt 15 (V) 25.Rätt att arbeta efter , punkt 16 (SD) 26.Fackligt medlemskap, punkt 17 (SD) 1.Utstationeringsdirektivet och lex , punkt 7 (M, C, FP, KD) 2.Delade turer, punkt 14 (V) 3.Rätt till heltid, punkt 15 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:1943 av och (S), 2014/15:2029 av och (S), 2014/15:2364 av (M) och 2014/15:2654 av Finn och (M) yrkande 1. Reservation 1 (SD) 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2014/15:477 av (S) yrkande 1, 2014/15:918 av (S), 2014/15:1640 av (KD), 2014/15:2089 av m.fl. (S), 2014/15:2176 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2014/15:2294 av (S), 2014/15:2303 av (S) yrkande 1 och 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Reservation 2 (M, C, FP, KD) Reservation 3 (V) Rätt att återgå till sin anställning 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 4 (SD) 2014/15:1639 av (KD) och 2014/15:1908 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 5 (SD, KD) 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2014/15:477 av (S) yrkande 2. Reservation 6 (V) 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:501 av (S), 2014/15:1209 av (M), 2014/15:2040 av (S) och 2014/15:2286 av (S). Reservation 7 (V) 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Förhandlingsbehörig företrädare vid utstationering 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2014/15:2813 av m.fl. (SD). Reservation 10 (SD, V) 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2014/15:739 av (S). Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 9, 2014/15:1962 av (S) och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) Arbetsrätt och offentlig upphandling 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2014/15:1926 av (S). Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:276 av (C), 2014/15:727 av och (S), 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2014/15:1338 av (M), 2014/15:1341 av (C), 2014/15:1636 av m.fl. (FP), 2014/15:1773 av (M), 2014/15:2277 av (M), 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) Reservation 20 (FP) Flexiblare arbetstid och utökad ledighet 2014/15:70 av m.fl. (V), 2014/15:1011 av m.fl. (SD), 2014/15:1737 av (S), 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2014/15:2816 av m.fl. (SD), 2014/15:2854 av (S) och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 23 (SD) 2014/15:258 av m.fl. (V) yrkande 1, 2014/15:723 av m.fl. (S), 2014/15:2159 av (S), 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkande 12, 2014/15:2795 av och (S) och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 24 (V) Rätt att arbeta efter 2014/15:400 av m.fl. (FP), 2014/15:1328 av och (M), 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 19 och 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 25 (SD) 2014/15:2844 av m.fl. (SD). Reservation 26 (SD) 2014/15:1932 av och (S). Det europeiska au pair-avtalet 2014/15:1403 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 74 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av det arbetsrättsliga regelverket. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:1943 av och (båda S) lyfter motionärerna fram behovet av bättre konkurrensvillkor för svenska företag. Motionärerna menar att det är angeläget att återupprätta den svenska modellen på arbetsmarknaden och att det är viktigt att värna om principen att det är arbetsmarknadens parter som tecknar kollektivavtal. I motion 2014/15:2029 av och (båda S) lyfter motionärerna fram behovet av ett stärkt skydd för anställda i oseriösa företag. Motionärerna anser att det är angeläget att lagarna skärps så att alla anställda får ett stärkt skydd på den svenska arbetsmarknaden. (M) anför i motion 2014/15:2364 att lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad LAS, bör reformeras för att ge alla människor oavsett ålder och anställningstid en likvärdig trygghet där meritering av kunskap och färdigheter beaktas. I motion 2014/15:2654 anför Finn och (båda M) att det vill se en ändring av det arbetsrättsliga regelverket i syfte att finna lösningar som medger större flexibilitet än dagens, utan att rättssäkerheten för företagare eller anställda åsidosätts. Syftet med att skapa en utökad flexibilitet i det arbetsrättsliga regelverket är att gynna företagare och företagande (yrkande 1). Utskottet delar uppfattningen i motion 2014/15:1943 (S) att den svenska modellen är något eftersträvansvärt. Som motionärerna anför är det viktigt att värna om att principen att det är arbetsmarknadens parter som i stora delar ska ges möjlighet att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal även ska gälla . Det finns inget egenvärde i att sådana frågor ska beslutas politiskt. Utskottet anser att det är tydligt att vi nu har en regering som strävar mot att arbetsmarknadens parter så långt som möjligt ska kunna ta ansvar för vilka närmare arbetsrättsliga villkor som ska gälla i arbetslivet. Om parterna tar ett sådant ansvar ökar förutsättningarna för att uppnå långsiktig stabilitet. Modellen ger även parterna möjlighet att på ett lämpligt sätt anpassa villkoren till de förutsättningar som råder i respektive bransch. Utskottet anser att statens uppgift är att skapa förutsättningar för parterna att ta ett sådant ansvar och säkerställa vissa grundläggande villkor. En central roll för lagstiftningen är att skapa förutsägbarhet och trygghet. Utskottet anser att den svenska modellen och det arbetsrättsliga regelverk som vi har i stort är väl avvägt för att skapa sådana förutsättningar. Utskottet kan dock konstatera att den arbetsrättsliga lagstiftningen har försvagats i vissa delar och att utvecklingen på arbetsmarknaden har skapat en ökad otrygghet för vissa grupper. Det kan finnas områden i det arbetsrättsliga regelverket som kan behöva stärkas upp framöver. Utskottet utgår från att regeringen noggrant bevakar utvecklingen och välkomnar att regeringen redan i budgetpropositionen pekar ut vissa områden som kan behöva ses över. Den typ av uppluckring eller förändring av det arbetsrättsliga regelverket som föreslås i två enskilda motioner från moderata ledamöter kan utskottet inte ställa sig bakom. Den uppfattning som motionärerna uttrycker står i strid med utskottets uppfattning om hur det arbetsrättsliga regelverket bör vara utformat. Utskottet välkomnar vidare att regeringen i budgetpropositionen förklarar att den vill arbeta på flera fronter för att stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen, både nationellt och inom EU-arbetet. Det är viktigt att kollektivavtalens ställning värnas och att lagstiftningen utformas så att den främjar tillämpningen av sådana villkor. Utskottet anser att den svenska modellen är rätt väg för att skapa goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. För en väl fungerande modell, som kan utvecklas, behövs en bra dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att ta något initiativ med anledning av vad som anförs i motionerna under detta avsnitt. Motionerna 2014/15:1943 (S), 2014/15:2029 (S), 2014/15:2364 (M) och 2014/15:2654 (M) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med krav på att bl.a. förlänga provanställningstiden och begränsa möjligheten att stapla visstidsanställningar på varandra. Jämför reservationerna 2 (M, C, FP, KD) och 3 (V). Huvudregeln i LAS är att en anställning gäller tills vidare (4 §). Avtal om tidsbegränsade anställningar får dock träffas i vissa fall som anges i lagen. En tidsbegränsad anställning måste vara särskilt avtalad mellan arbetsgivaren och den anställde. Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas för allmän visstidsanställning, för vikariat, för säsongsarbete och när arbetstagaren har fyllt . Om en arbetstagare har varit anställd hos arbetsgivaren i allmän visstidsanställning i sammanlagt , eller som vikarie i sammanlagt , övergår anställningen till en tillsvidareanställning (5 §). Avtal får också träffas om provanställning (6 §). LAS medger avvikelser från lagens regler om tidsbegränsade anställningar genom kollektivavtal (2 §). Det finns dock inga möjligheter att avtala bort huvudregeln om tillsvidareanställning. Som ett led i den sociala dialogen förhandlade arbetsmarknadens parter på EU-nivå fram ett ramavtal om visstidsarbete . Avtalet genomfördes genom rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (visstidsdirektivet). Klausul 5 i ramavtalet (som är en bilaga till direktivet) innehåller bestämmelser för att förhindra missbruk. genomförde visstidsdirektivet i huvudsak genom att införa lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. anförde i en s.k. formell underrättelse till att regleringen av tidsbegränsade anställningar i LAS innebär att kravet att förhindra missbruk av visstidsanställningar som följer på varandra enligt klausul 5 i bilagan till visstidsdirektivet inte har uppfyllts. Regeringen svarade på den formella underrättelsen och anförde att den ansåg att kravet för att förhindra missbruk är uppfyllt genom den befintliga regleringen i LAS. Departementspromemorian Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtydligande avseende missbruk av visstidsanställningar enligt anställningsskyddslagen (Ds 2011:22) upprättades . Promemorian innehöll bl.a. förslag till förtydligande av rättsläget när det gällde visstidsanställningar. Mot bakgrund av bl.a. de remissynpunkter som framfördes på promemorians förslag om visstidsanställningar utarbetades en ny departementspromemoria, Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat (Ds 2012:25), med förslag till ändringar i LAS. Syftet med de föreslagna ändringarna var att begränsa risken för att olika former av tidsbegränsade anställningar kombineras på ett sätt som innebär att de tidsgränser som gäller för att en allmän visstidsanställning eller en anställning som vikarie ska övergå till en tillsvidareanställning kringgås. Avsikten med lagändringarna var att säkerställa att svensk rätt överensstämmer med visstidsdirektivet. Promemorians förslag har remissbehandlats. Kommissionen anförde i ett motiverat yttrande att det är kommissionens uppfattning att klausul 5 i bilagan till visstidsdirektivet inte har införlivats på ett korrekt sätt i den svenska lagstiftningen. Kommissionen uppmanade att från mottagandet vidta de åtgärder som är nödvändiga för att rätta sig efter det motiverade yttrandet. Regeringen svarade på kommissionens yttrande och förklarade att regeringens uppfattning alltjämt är att den svenska lagstiftningen uppfyller de krav som ställs i klausul 5 i bilagan till visstidsdirektivet. lämnade kommissionen ett kompletterande motiverat yttrande där den delvis vidhöll vad som anförts i det motiverade yttrandet om brister i införlivandet av visstidsdirektivet. Kommissionen lämnade en ny tidsfrist för att vidta nödvändiga åtgärder. Regeringen svarade på det kompletterande motiverade yttrandet och förklarade att den stod fast vid sin uppfattning att den svenska anställningsskyddslagstiftningen erbjuder ett verkligt skydd mot på varandra följande visstidsanställningar. Regeringen förklarade att den ansåg att detta svarade väl mot ramavtalets krav, såsom dessa krav ska förstås enligt . Regeringen uppgav att den genom gett () i uppdrag att utreda förekomsten av staplade visstidsanställningar på den svenska arbetsmarknaden för att få en klar bild av detta. SCB rapporterade sitt uppdrag till departementet , och resultaten av utredningen har delgetts kommissionen. Allianspartierna anser i motion 2014/15:2575 av m.fl. att provanställningstiden bör förlängas från (yrkande 4). Partierna vill på så vis ge personer med begränsad erfarenhet tid att komma in i arbetet innan arbetsgivaren ska besluta om fast anställning. Även (KD) vill i motion 2014/15:1640 att förutsättningarna för att förlänga tiden för provanställning från nuvarande ses över. föreslår i motion 2014/15:68 av m.fl. att LAS ändras så att anställningsformen allmän visstidsanställning utgår och det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar (yrkande 1). Lagen bör i denna del vara semidispositiv, dvs. arbetsmarknadens parter bör i centrala kollektivavtal kunna komma överens om de anställningsformer som är lämpliga inom respektive bransch. Partiet anser vidare att det inte ska vara möjligt att stapla olika visstidsanställningar hos samma arbetsgivare på varandra under en alltför . Det bör därför införas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår till en tillsvidareanställning (yrkande 2). vill även se förändringar av regelverket om vikariat så att detta förtydligas i syfte att förhindra missbruk av anställningsformen (yrkande 4). (S) anför i motion 2014/15:477 att möjligheterna att stapla olika former av visstidsanställningar kraftigt bör begränsas och att de aktuella anställningsformerna, i synnerhet allmän visstidsanställning, bör ses över med syfte att skapa ett tryggare arbetsliv (yrkande 1). Liknande krav på att se över eller begränsa möjligheterna att stapla visstidsanställningar på varandra framförs i motionerna 2014/15:918 av (S), 2014/15:2294 av (S) och 2014/15:2303 av (S). I motion 2014/15:2089 av m.fl. (S) framhålls behovet av att se över förutsättningarna för att begränsa de tidsbegränsade anställningarna. Motionärerna anser att det finns ett behov av att stärka anställningstryggheten. Behovet av tryggare anställningar lyfts även fram i motion 2014:15:2176 av m.fl. (S) (yrkande 1). I motionen belyses särskilt situationen för unga på arbetsmarknaden och att otrygga anställningar leder till att unga har svårt att skaffa ett eget boende (yrkande 3). Utskottet vill inledningsvis framhålla att det välkomnar att regeringen i sitt arbete vägleds av sysselsättningsmålet att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. En fokuserad kamp mot arbetslösheten är avgörande för en god ekonomisk utveckling och utgör grunden för ett som håller ihop. Utskottet anser att det är särskilt angeläget att komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten och den höga långtidsarbetslösheten. Av inriktningen på regeringens arbetsmarknadspolitik framgår tydligt att den delar utskottets uppfattning i denna del. Utskottet konstaterar att frågan om missbruk av olika former av tidsbegränsade anställningar tas upp av flera motionärer i detta avsnitt. Motionärerna lägger fram olika förslag med innebörden att regelverket om tidsbegränsade anställningar bör ses över. Utskottet noterar att regeringen i flera olika sammanhang har uppmärksammat regelverket på området och de problem som missbruk av tidsbegränsade anställningar för med sig. Området var t.ex. föremål för en interpellationsdebatt i . Arbetsmarknadsminister förklarade då att den möjlighet till flexibilitet som tidsbegränsade anställningar ger behövs, men att det är ett stort problem att många fastnar i otrygga anställningar. Vidare framfördes att regeringen vill stärka skyddet för tidsbegränsat anställda. Enligt arbetsmarknadsministern ska arbetstagare i ha trygga villkor, och missbruk av tidsbegränsade anställningar ska inte vara möjligt. Regeringen arbetar nu med att lösa problemet med att det går att ha på varandra följande tidsbegränsade anställningar . Ett arbete har redan påbörjats inom med att utreda olika alternativ för hur skyddet för tidsbegränsat anställda ska kunna stärkas. Arbetsmarknadsministern uppgav att målsättningen är att komma med ett förslag till om nya regler som uppfyller kommissionens krav på . Förslaget ska genomföras i dialog och samförstånd med arbetsmarknadens parter. redogjorde arbetsmarknadsministern vid ett sammanträde med arbetsmarknadsutskottet för regeringens planerade arbete med frågan. Utskottet noterar vidare att vid upprepade tillfällen har fått påstötningar från kommissionen, som anser att bryter mot EU:s visstidsdirektiv. Det finns skäl att tro att riskerar att snart ställas inför för bristerna i införlivandet visstidsdirektivet om inte den nationella lagstiftningen på området ändras. Utskottet anser i och för sig att tidsbegränsade anställningar kan vara en bra väg in på arbetsmarknaden och ett första steg till en fast anställning. Inte minst kan sådana anställningsformer ha en viktig roll att fylla när det gäller att nå grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är viktigt att det finns en flexibilitet på arbetsmarknaden och i det arbetsrättsliga regelverket. Utskottet vill dock poängtera att tidsbegränsade anställningar, i de fall de missbrukas och varar , kan leda till en permanent svag och otrygg ställning på arbetsmarknaden. Det är en företeelse som förekommer men som inte borde förekomma på svensk arbetsmarknad. Utskottet ser allvarligt på när anställningstryggheten urholkas på detta vis och på de problem som det för med sig på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet anser att det arbetsrättsliga regelverket bör vara utformat så att vi har ett modernt, hållbart och rättvist arbetsliv. Ordning och reda ska gälla på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av detta är det välkommet att regeringen aviserat att ett lagförslag i frågan är på väg. Det är tydligt att det här är en prioriterad fråga för regeringen. I ett motionsyrkande från allianspartierna föreslås att provanställningstiden bör förlängas från . Utskottet kan inte dela den uppfattning som kommer till uttryck i motionen. Följden av en sådan ändring skulle enligt utskottet bli att otryggheten på den svenska arbetsmarknaden skulle öka än mer. Ett system med provanställningar är visserligen rimligt både från arbetstagarens och från arbetsgivarens sida. Utskottet uppfattning är dock att dagens system om sex månaders provanställning är väl avvägt. Utskottet anser även att det finns en risk för att en ändring skulle ha en negativ effekt på bl.a. ungdomsarbetslösheten och utrikes föddas möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Att förlänga tiden i osäker anställning skulle inte gynna dessa grupper. Det finns även skäl att framhålla att om det skulle finnas ett behov av längre provanställningar inom något visst avtalsområde finns möjligheten för arbetsmarknadens parter att avtala om detta genom kollektivavtal. Utskottet anser inte att det finns något skäl att föregripa regeringens pågående arbete med regelverket för tidsbegränsade anställningar. Det finns inte heller skäl till något initiativ när det gäller bestämmelserna om provanställningstiden. Utskottet avstyrker därför motionerna 2014/15:68 (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2014/15:477 (S) yrkande 1, 2014/15:918 (S), 2014/15:1640 (KD), 2014/15:2089 (S), 2014:15:2176 (S) yrkandena 1 och 3, 2014/15:2294 (S), 2014/15:2303 (S) och 2014/15:2575 (M, C, FP, KD) yrkande 4. Rätt att återgå till sin anställning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att rättigheterna för osakligt uppsagda arbetstagare att återgå till sin anställning bör stärkas. Jämför reservation 4 (SD). I 39 § LAS anges att om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom, i vilken en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande eller har förklarat att en tidsbegränsad anställning ska gälla tills vidare, ska anställningsförhållandet anses som upplöst. Det framgår vidare av bestämmelsen att arbetsgivaren för sin vägran ska betala skadestånd till arbetstagaren enligt vissa beräkningsgrunder. anser i motion 2014/15:2812 av m.fl. att rättigheterna för osakligt uppsagda arbetstagare bör stärkas genom att dessa ska få det lagstadgade valet att återgå till sin anställning om de så önskar (yrkande 11). motionsyrkande rör situationen när en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning av en arbetstagare eftersom det har saknats stöd i lagen. Som angetts ovan följer av 39 § LAS att om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en sådan dom ska anställningsförhållandet anses upplöst. Arbetsgivaren ska för sin vägran betala skadestånd till arbetstagaren enligt vissa beräkningsgrunder. Samma sak gäller om det har varit frågan om ett avskedande. Utskottet vill framhålla att det inte är acceptabelt att arbetsgivare säger upp eller avskedar arbetstagare utan laglig grund. När det gäller det arbetsrättsliga regelverket är det viktigt att hitta en god balans mellan flexibilitet för arbetsgivare och trygghet för arbetstagare. Den ordning som gäller enligt LAS, med krav på att arbetsgivare ska betala motsvarande ett visst antal månadslöner om de inte följer en dom om ogiltigförklaring, har av utskottet tidigare förklarats vara en väl avvägd ordning (se t.ex. 2013/14:AU6 s. 18 f.). Utskottet anser att den aktuella delen av det arbetsrättsliga regelverket på ett rimligt vis tar hänsyn till både arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen.