bet · H201UU8 · 2015-02-13 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2014/15:24 om (härefter kallat ). Den granskning som gjort omfattar dels en analys av om finansieringen av bolaget är effektiv för staten, dels en uppföljning av den granskning av verksamhet som genomförde 2009. Utskottet välkomnar granskning. När det gäller finansieringen av bolaget utgår utskottet från att regeringen redovisar bakgrunden till valt finansieringsalternativ vid eventuella kommande förslag om tillförsel av ytterligare medel till . Utskottet konstaterar att en sådan redovisning bör underlättas av det analysarbete som enligt skrivelsen pågår inom och där frågan om finansiering är en viktig del. Utskottet värdesätter att följt upp den granskning av som gjordes 2009. Utskottet delar uppfattning att såväl regeringen som har vidtagit förbättringar på de områden som rekommendationerna i granskning handlade om. Liksom anser utskottet dock att det finns utrymme för ytterligare förbättringar av verksamheten på vissa områden. Framför allt gäller detta uppföljningen av utvecklingseffekterna av verksamhet. Utskottet konstaterar att skrivelsen ger mycket kortfattade beskrivningar av vilka åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av granskning. Utskottet utgår från att regeringen på lämpligt sätt återkommer till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendationer och utskottets synpunkter som redovisas i betänkandet. Därmed föreslår utskottet att lägger skrivelse 2014/15:24 till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av granskning 2009 – utvecklingseffekter, additionalitet och fondinvesteringar Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2014/15:24 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (FP) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2014/15:24 om om (härefter kallat ). Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. överlämnade enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskningsrapporten – Är finansieringen av bolaget effektiv för staten? (RiR 2014:16) till . Syftet med granskningen har varit att granska regeringens styrning av hur kapitalbehovet har tillgodosetts i bolaget. följer också upp de centrala rekommendationer som lämnades av myndigheten i den granskning av som gjordes 2009. överlämnade till regeringen . Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelsen om till . har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat frågor om , senast i betänkande 2013/14:UU2. Som ett led i beredningen av ärendet har statssekreterare , och vd , genomfört varsin föredragning för utskottet . I skrivelsen återger regeringen kortfattat de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten samt redogör för vilka åtgärder som regeringen vidtagit eller avser att vidta med anledning av dessa iakttagelser. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. övergripande bedömning är att regeringen borde ha övervägt olika finansieringsalternativ i samband med de kapitalbehovsanalyser som har genomförts . Myndigheten anser vidare att regeringen inte har haft tillräckliga underlag för att göra överväganden om alternativa finansieringsformer för verksamhet. Sådana överväganden bör enligt göras i syfte att uppnå en effektiv användning av kapital för såväl staten som helhet som . Finansieringen av verksamhet har endast skett genom kapitaltillskott från ägaren. Kapitaltillskotten har varit stora i förhållande till bolagets eget kapital. Enligt har detta, i kombination med uteblivna ökningar av avtalade investeringsvolymer, medfört att haft ett stort outnyttjat eget kapital. Det hade enligt myndigheten varit effektivare för staten som helhet om en annan finansieringsform valts. I de kapitalbehovsanalyser som har genomförts saknas det även beskrivningar och kostnadsberäkningar för de konsekvenser som respektive kapitaltillskott kunnat medföra för staten som helhet. Sådana beräkningar bör enligt myndigheten finnas med när en finansieringsform övervägs. konstaterar vidare att andra utvecklingsfinansiärer har finansierat delar av sin verksamhet med lån och att detta är ett väl fungerande sätt att finansiera en verksamhet av detta slag. Om regeringen –2013 delvis hade finansierat verksamhet med lån skulle en del av bolagets outnyttjade egna kapital ha kunnat användas i en annan statlig biståndsverksamhet. Regeringen understryker att man i sin bedömning av kapitalbehov –2013 har vägt lämpligheten att använda kapitaltillskott mot andra finansieringsformer, som t.ex. lånefinansiering, och valt de finansieringsformer som ansetts ge bäst förutsättningar för bolaget att arbeta mot målen om fattigdomsminskning och en hållbar ekonomisk utveckling. Regeringen anser inte att lånemodellen är fullt ut tillämplig för en utvecklingsfinansiär när finansieringen ska täcka ett investeringsbehov över en investeringscykel om 7–. Regeringen bedömer vidare att tillräckliga underlag har funnits för de beslut som fattats. Regeringen anser dock att arbetet med att ta fram beslutsunderlag kan utvecklas ytterligare för att göra analysen mer fullständig. Regeringen har initierat en genomgång av där behovet av att utreda alternativa finansieringsformer i samband med kapitalbehovsanalyser är en viktig del. Med anledning av detta avser regeringen inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av granskning. Utskottet har betonat vikten av att biståndsmedel används effektivt och att de insatser som görs bidrar till att uppfylla det mål för utgiftsområde 7 som har fastställt: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Utskottet vill understryka att kravet på effektivitet i hanteringen av biståndsmedel inte bara gäller de som utför biståndsinsatserna och mottagande länder och organisationer, utan även det sätt som resurserna fördelas, hanteras och följs upp i . Utskottet välkomnar därför den granskning som gjort av finansieringen av . har –2013 tillförts i form av kapitaltillskott. Kapitaltillskotten har i enlighet med budgetlagen (2011:203, 8 kap. 3 §) beslutats av efter förslag från regeringen. Valet av finansieringsform har, i de fall det har diskuterats i regeringens förslag, motiverats med att eftersom i normalfallet inte finansierar sin verksamhet med lån kan en utökad investeringstakt endast ske genom att det egna kapitalet förstärks. Regeringen understryker i skrivelsen att man , 2009–2013, vägt lämpligheten att använda kapitaltillskott mot andra finansieringsformer, t.ex. lånefinansiering, och valt de finansieringsformer som ansetts ge bäst förutsättningar för bolaget att arbeta mot målen om fattigdomsminskning och en hållbar ekonomisk utveckling. Dessa överväganden har dock inte redovisats för i samband med förslagen om kapitaltillskott till . Utskottet utgår från att regeringen redovisar bakgrunden till det finansieringsalternativ man har valt vid eventuella kommande förslag om tillförsel av ytterligare medel till . En sådan redovisning bör underlättas av det analysarbete som enligt skrivelsen pågår inom och där frågan om finansiering är en viktig del. Uppföljning av granskning 2009 – utvecklingseffekter, additionalitet och fondinvesteringar konstaterar att förbättringar har skett på de områden som de centrala rekommendationerna i granskning 2009 handlade om. Förändringsarbetet i har framför allt skett . Förbättringarna handlar om att bolaget har infört ett mer utvecklat system för att följa upp de resultat som investeringarna ger. Dessutom har ägaranvisningens skrivning om additionalitet förtydligats. I den granskning som gjordes 2009 konstaterade att vissa av fondinvesteringar av skattemässiga skäl var belägna i s.k. finansiella offshorecentrum. En ny skrivning infördes i bolagets ägaranvisning 2012 som innebär att endast fonder som godkänts av är tillåtna för att investera i. Dessutom finns skrivningar i ägaranvisningen om att investeringar inte får bidra till skatteundandragande. har inte längre några fonder med hemvist som inte uppfyller kraven i ägaranvisningen. Även om resultatuppföljningen har blivit bättre återstår en del att göra. Ett exempel på detta är att uppföljningen inte gäller alla investeringar. Ungefär en tredjedel av investeringarna ingår i underlagen till redovisningen av indikatorerna för hållbarhet. är det därför svårt att avgöra vilken hållbarhetseffekt portfölj som helhet gett. strävar efter att kunna följa upp alla indikatorer för samtliga investeringar. För att underlätta en bedömning av prestation kunde bolaget enligt överväga att sätta upp fler mål för uppföljnings-indikatorerna. En kontinuerlig uppföljning av en oberoende aktör kunde också underlätta omvärldens bedömning av bolagets resultat. Additionaliteten är svår att mäta, men eftersom additionaliteten är en central del i investeringar borde bolaget överväga att även låta en oberoende extern aktör utvärdera additionaliteten i svårbedömda fall. Dock är det av stor vikt för bolag och ägare att väga kostnaderna för sådan extern uppföljning mot den ökade transparens och trovärdighet som det skulle ge omvärlden. bör fortsatta att arbeta med att utveckla uppföljningen och sätta upp fler mål för investeringarnas utvecklingseffekter. bör överväga möjligheterna att med jämna mellanrum låta en oberoende aktör bedöma bolagets utvecklingseffekter. Regeringen instämmer i bedömning att förbättringar har skett på de områden där myndigheten gav rekommendationer till förändringar vid den granskning som genomfördes . Regeringen instämmer även i bedömning att arbete med att utveckla uppföljningen av verksamheten bör fortsätta. Regeringen vill framhålla att detta är ett kontinuerligt och långsiktigt arbete. Utskottet ser det som värdefullt att följt upp den granskning av verksamhet som myndigheten presenterade 2009. Sådana uppföljningar är ett värdefullt redskap i arbete med uppföljning och utvärdering av fattade beslut. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat den kritik som 2009 framförde mot och mot regeringen i dess styrning av bolaget. Utskottet har också följt upp de åtgärder som regeringen och vidtagit för att förbättra verksamheten. Utskottet delar uppfattning att såväl regeringen som har vidtagit förbättringar på de områden som de centrala rekommendationerna i granskning 2009 handlade om. Liksom anser utskottet dock att det finns utrymme för ytterligare förbättringar av verksamheten på vissa områden. huvuduppgift är, som nämnts ovan, att bidra till målet för utvecklingssamarbetet, dvs. att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Utskottet vill därför understryka vikten av att utvecklingseffekterna av verksamhet följs upp och redovisas på ett systematiskt sätt. Utskottet välkomnar att mål för utvecklingseffekter infördes i ägardirektiven för 2011 och att styrelsen 2013 antog en ny strategi för uppföljning av utvecklingseffekter som bygger på de tre fundamenten samhällsutveckling, hållbarhet och bärkraftighet. Vart och ett av de tre fundamenten har tre nyckelindikatorer som bedöms och följs upp. Utskottet vill understryka att måluppfyllelse är lika viktigt för samtliga tre fundament. Det framgick av presentation för utskottet att bolaget kontinuerligt arbetar med att utveckla indikatorsystemet för att utvärdera utvärderingseffekterna av verksamheten. Detta sker delvis i samarbete med andra internationella motsvarigheter, vilket ökar jämförbarheten mellan dessa länder. Utskottet vill betona vikten av att indikatorsystemet utvecklas så att de utvecklingseffekter som redovisas omfattar hela investerings-portfölj, något som enligt uppföljande granskning inte är fallet . noterar i sin uppföljande granskning att samlar in underlaget till en stor del av indikatorerna genom årliga enkäter till de företag som investerat i, vilket innebär att indikatorerna i huvudsak är framtagna genom självutvärdering. Utskottet instämmer i bedömning att detta i sig självt kan vara en svaghet, eftersom företagen är medvetna om att deras verksamhet måste generera bl.a. utvecklingseffekter för att ska vara intresserat av att vara kvar i företaget. Det är därför väsentligt att verksamhet utvärderas av oberoende aktörer för att säkerställa att det system med indikatorer som byggts upp ger en rättvisande bild av de utvecklingseffekter som uppnås. Mot bakgrund av att underlaget för bedömning av resultat, som tidigare beskrivits, i huvudsak bygger på uppgifter från de företag som bolaget investerat i, vill utskottet också betona vikten av att säkerställer att synpunkter från lokala intressenter samlas in och beaktas i de uppföljningar och utvärderingar som görs av verksamheten. Utskottet värdesätter att det tydligt framgår av ägaranvisningen för att bolaget ska medverka i transparensgarantin i biståndet i syfte att öka öppenheten i det svenska utvecklingssamarbetet. Rapportering av verksamheten sker bl.a. till International Aid Transparency Initiative (IATI), OECD-Dac och informationstjänsten . Det är också positivt att har regelbundna intressentdialoger med svenska biståndsorganisationer och fackliga organisationer. Utskottet välkomnar att , enligt ägaranvisningen, endast får investera i fonder som är godkända av . Dessutom finns ytterligare skrivningar i ägaranvisningen om att investeringar inte får bidra till skatteundandragande. har inte längre några fonder som inte uppfyller kraven i ägaranvisningen. Utskottet fick i samband med föredragning försäkringar om att frågor om risk för undandragande av skatt och brist på öppenhet analyseras noggrant också innan investeringar görs i de fonder som är godkända enligt . Slutligen konstaterar utskottet att skrivelsen ger mycket kortfattade beskrivningar av vilka åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av den aktuella granskningen av . Utskottet utgår från att regeringen på lämpligt sätt återkommer till med redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendationer och utskottets här redovisade synpunkter. Därmed föreslår utskottet att lägger skrivelse 2014/15:24 till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:24 om . är en verksamhet som under har fått utstå mycket kritik - berättigad sådan - utifrån att det har placerats pengar via skatteparadis. Det har varit projekt som har anklagats för landgrabbing, som det kallas. Det har funnits en del andra oklarheter kring bolaget och framför allt tidigare bristande insyn i verksamheten och bristande förmåga att kommunicera vad man faktiskt gör. Det är någonting som även den förra regeringen uppmärksammade. Även om den förra regeringen valde att göra stora årliga kapitaltillskott med arbetade man med att förnya instruktionerna till bolaget, alltså ägardirektiven. Man bytte ut styrelsen, och man bytte ut ordföranden. Styrelsen rekryterade också en ny vd, som leder bolaget. Det har gjorts stora insatser för att förbättra verksamheten. Vi socialdemokrater har varit mycket kritiska - så kritiska att vi till och med har avvisat förslagen om kapitaltillskott. Men vi kan konstatera att det har gjorts ett stort förbättringsarbete under och att det har gjorts stora framsteg inom bolaget. Det är en väsentligt bättre verksamhet och framför allt en väsentligt mer öppen verksamhet som bedrivs . Man är tydligare med att redovisa sin verksamhet, sina insatser, vilka projekt man investerar i och hur de skapar utveckling i fattiga länder. Det är det som detta handlar om. uppgift är att skapa utveckling och framför allt nya jobb i länder som är väsentligt fattigare än vårt eget land. Det är en viktig del, ett viktigt verktyg, i den svenska utvecklingspolitiken. För mig som socialdemokrat är det viktigt att utveckling i världen och fattigdomsbekämpning inte enbart handlar om att ge gåvor till de mest nödlidande, utan det handlar framför allt om att ge människor verktygen för att själva skapa sig en bättre framtid och själva lyfta sig ur den fattigdom och ur det förtryck som de ofta lever i. Där är verksamhet viktig. Vi har aldrig kritiserat själva grundidén med , däremot hur verksamheten fungerade och de brister som fanns. Vi tycker att mycket av de bristerna nu är åtgärdade. Det finns fortfarande vissa förbättringsmöjligheter, och vi hyser gott hopp om att den nuvarande ledningen för bolaget kommer att klara av att fortsätta att utveckla verksamheten. Vi ser att det är en verksamhet som gör nytta, som skapar jobb och som skapar utveckling, och det är viktigt att fortsätta med denna verksamhet. För att detta ska vara möjligt är det också viktigt att det finns ett förtroende för verksamheten. Jag vill, herr talman, säga att jag upplever att förtroendet för har återupprättats genom årens arbete. Det är en väsentligt mycket bättre verksamhet , och vi kan känna förtroende för och hysa hopp om att de utför sin uppgift på ett bra sätt och på ett öppet sätt och att verksamheten är väl värd att fortsätta att investera i. Med det, herr talman, vill jag avslutningsvis yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande nr 8, om . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. överlämnade sin rapport om genomförd revision av statlig verksamhet rörande , som är ett statligt helägt bolag. Bolagets uppdrag är att medverka till fattigdomsminskning genom hållbart företagande. Verksamhetens fokus ligger geografiskt sett söder om . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om Bolagets kärnverksamhet är att göra direkta investeringar i form av aktieinnehav i eller lån till företag som renderar positiva utvecklingseffekter, som arbetstillfällen. I kärnverksamheten ingår även indirekta investeringar i fonder. Fonderna investerar i sin tur i företag som ska ge utvecklingseffekter. Investeringsverksamheten ska bedrivas på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att varje beslut för bolagets finansieringsmedverkan fattas med hänsyn till de rådande kommersiella villkoren för affärens genomförande. Viktigt att påpeka i detta sammanhang är att kravet på miljöhänsyn bör likställas med affärsmässigheten i projekten. har bolaget fått i kapitaltillskott, totalt 1,8 miljarder, vilket motsvarar av den svenska biståndsbudgeten. Bolaget har dock inte ökat sina investeringsvolymer i takt med sina framlagda prognoser. Det finns med andra ord ett sorts outnyttjat, ledigt, kapital hos . Syftet med granskningen av bolagets finansiella bild var att belysa om styrningen av bolagets verksamhet har varit effektiv med fokus på dess kapitalförsörjning samt finansieringssätt. Riksrevisionsrapporten är välkommen då den avser att belysa problemområdet hos bolagets verksamhet för att ytterligare förbättra finansieringsmodellerna och naturligtvis förbättra avkastningen i form av ökad effekt av biståndsmedel till gagn för bolagets målsättningar. Vikten av att skattemedel används effektivt och att detta presenteras till uppdragsgivaren, det vill säga den svenske skattebetalaren, är enligt min och mitt partis bedömning av portalbetydelse. Lika stor betydelse har valet av den bästa finansieringsformen som ger optimala förutsättningar för bolaget att arbeta mot målen om fattigdomsminskning i kombination med en hållbar ekonomisk utveckling och - tillåt mig addera, herr talman - miljöutveckling. Rent företagsekonomiskt gäller att finansiering genom det egna kapitalet ofta är en mycket dyr finansieringsform. Dessutom riskerar man - om man inte, som i detta sammanhang, lyckas uppnå de budgeterade investeringsvolymerna - att låsa fast eget kapital som kunde ha alternativ användning och skapa en onödigt hög likviditet i verksamheten som står och skramlar oanvänd. Det finns en skillnad i priset på det egna och det främmande kapitalet, i vårt fall ägar- respektive lånekapital. Lånekapitalet är oftast billigare i sin upplåning, inte minst nu med ägarens, den svenska statens, robusta kreditvärdighet. Ja, det är sant att har ett högt kreditbetyg globalt tillsammans med fem ytterligare länder, trots finansministerns återkommande och välkända påstående, som blir en paradox, om de svenska tomma ladorna. Det höga priset som finansieringen medför genom ägarkapitalet sätter också press på avkastningen, det vill säga effekten av det investerade kapitalet samt även av inlåsningseffekter som tidigare redovisades. har i sin rapport även konstaterat att en rad förbättringar har inträffat . Det handlar om att bolaget har infört ett utvecklat system för att följa upp de resultat som investeringarna ger. Dessutom har ägaren, staten, förtydligat sin skrivning om additionalitet. Termen kan förklaras genom att ska vara en marknadskompletterande aktör. Med andra ord får inte konkurrera med andra kommersiella aktörer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om Additionaliteten är svår att mäta, herr talman. Men eftersom additionaliteten är en central del i investeringar delar jag bedömning att bolaget borde överväga att låta en oberoende extern aktör utvärdera additionaliteten i svårbedömda fall. Ägaren, staten, borde säkerställa att det blir så. Bolaget har sedan granskningen 2009 förändrats organisatoriskt, strategiskt och personellt. tillsattes, som vi hörde, en ny vd, styrelsen förnyades och en ny styrelseordförande utsågs . Många delar i bolagets affärsmodell har redan påverkats positivt, inte minst utvecklingen av dess nyckeltal. Något som är värt särskild uppmärksamhet för oss nya moderater, utöver de renodlade finansieringsspörsmålen, är mätområdet samhällsutveckling, som består av arbetstillfällen, skatt och kunskapsbyggande, arbetsvillkor, affärsetik, antikorruption och miljö. Dessa kvalitativa variabler i bolagets verksamhet bör ständigt förnyas, berikas och följas noga. har i sin rapport jämfört verksamheten i och speciellt belyst finansieringssättet med andra liknade verksamheter i , , , och , där modellerna varierar mellan finansiering genom kapitaltillskott, mixad finansiering och helt lånebaserad finansiering. För egen del anser jag att en blandad finansiering genom medverkan av externa aktörer kan ha med sig fördelen med noggrannare kapitalbehovsanalyser och analyser av kassaflöden i de olika projekten samt en större grad av granskning och uppföljning och därmed än bättre beslut för ett projekts åtaganden. Notabelt, herr talman, är att har en ny enhet inom inrättats, Development and , vars uppgift är att genomföra portföljanalyser, hantera risker i de olika projekten samt vidareutveckla och utvärdera utvecklingseffekter till följd av investeringarna. Som vi kan konstatera har det gjorts en hel del goda insatser som det nu arbetas med från bolagets styrelse och företagsledning. Allt detta görs i syfte att förbättra effekterna av bolagets verksamhet och synligt bidra till bolagets verksamhetsidé. Jag betraktar riksrevisionsrapporten beträffande som ett värdefullt redskap för att i min roll som representant för läns skattebetalare säkerställa så långt det nu är möjligt att leverera valuta för skattepengarna. Nya och jag kommer att fortsätta följa upp utvecklingen i verksamhet och hur regeringen handhar sitt ansvar beträffande detta. talar vi om bistånd. Vi talar om en del av vårt bistånd som utförs av . Skälet till att vi har en debatt om ett betänkande som inte innehåller några reservationer och där hela utskottet är enigt hänger samman med att det är en verksamhet som varit rätt mycket omdiskuterad . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om Därför tycker jag och att det finns skäl att lyfta fram även detta betänkande som handlar om . När rapporterade väckte det rätt mycket uppståndelse och debatt. Detta är däremot en rapport som har gjort som inte riktigt leder till samma uppmärksamhet. Biståndet ska skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. har en historia som kanske delvis har betraktats lite grann från sidan i många och långa stycken.