bet · H301KrU1 · 2015-12-01 00:00:00 — Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Eftersom har ställt sig bakom regeringens förslag vad gäller utgiftsramar och beräkning av inkomster, vilket innebär att ramen för utgiftsområde 17 uppgår till 13 , har den också avslagit förslag till utgiftsram som låg på 13 (bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet om anslag och lämnar i stället ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 17. Vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 17 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motioner 2015/16:761 yrkande 4 och 2015/16:2349 yrkande 1. Vårt budgetalternativ innebär följande: Kulturövergripande verksamhet (1:1–1:7) anser att anslagsnivån till kulturövergripande verksamhet bör minskas i förhållande till regeringens förslag med sammanlagt och föreslår omprioriteringar inom området. vill tillföra anslaget 1:1 extra medel om för arbetet med att ta fram och marknadsföra en nationell kulturkanon. Anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete tillförs riktade till samisk kultur. sparas på interkulturell verksamhet och på regeringens satsning för kulturverksamhet i förortsområdena. Däremot ökar anslaget i förhållande till föregående års budget och anslår totalt . Detta inte minst mot bakgrund av att vi i likhet med regeringen ställer oss positiva till en nationell strategi för landets kultur- och musikskolor och ser ett behov av att följa upp satsningen med förstärkta resurser. Kultur- och för med sig positiva bidrag i form av folkhälsa, förbättrade studieresultat och naturligtvis kunskap om konst och kultur. De ökade resurserna syftar till att förbättra och förstärka likvärdighet och tillgång till kultur- och musikskola och närmare samverkan med ordinarie skolväsende. intention är också att de kommuner som helt saknar kultur- och musikskola ska kunna stödjas att etablera ett basutbud. När det däremot gäller anslaget i sin helhet ser vi emellertid inget behov av regeringens större anslagshöjning i förhållande till andra prioriterade satsningar, så totalt minskas anslaget med i förhållande till regeringens förslag. har länge förespråkat att Skapande skola ska utvidgas till att omfatta även förskolan. Vi kan med glädje konstatera att regeringen nu intagit samma ståndpunkt, vilket gör att vi under anslaget 1:3 Skapande skola ställer oss bakom regeringens satsning på för förskolan. anser dock att behovet är större och anslår ytterligare . vill tillföra anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionshinder. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med en kartläggning av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. Ytterligare vill vi tillföra anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning av icke-statliga kulturlokaler. Till följd av delvis förändrat fokus för kulturpolitiken och avvecklat offentligt stöd till i första hand uppenbart mångkulturalistiska verksamheter beräknar vi kunna minska anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet med . Teater, dans och musik (2:1–2:3) anser att ska tillföras för att i samverkan med kommuner, landsting och berörda aktörer föra ut fler föreställningar och kulturupplevelser över hela landet. Anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , och bör därför ökas med detta belopp. vill vidare anvisa till anslaget 2:3 för att i ökad omfattning bevara och sprida kulturarvet samt levandegöra den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Av dessa medel anser vi att ca ska avsättas för att rädda och stärka i och till att bättre samordna visarkiven i . Litteratur, läsande och språket (3:1–3:4) vill att anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter minskas med . Stödet för internationellt litteratursamarbete, litterära evenemang och efterhandsstödet till litteratur föreslås sänkas, men i lägre utsträckning än . Anslaget för kulturtidskrifter behålls till största del, men minskas med . anser vidare att anslaget 3:4 och folkminnen ska tillföras ytterligare . Av dessa vill vi att ska gå till att bl.a. höja ambitionsnivån när det gäller arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och för att bevara och levandegöra de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Resterande avser en förstärkning av institutets arbete och närvaro i och de norra regionerna, sedan Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i avvecklades. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) anser att medlen för uppdrag vad gäller konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön ska minskas med . Anslaget 4:1 minskas därför. Dessutom vill se en minskning av anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön med . principiella hållning är att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. Med särskilt fokus på barn och unga vill vi intensifiera arbetet med att skapa intresse kring och sprida kunskap om äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. anslår för detta ändamål inom ramen för anslaget 4:3 . Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Mot bakgrund av principiella hållning om att dra ned på den statliga subventioneringen av gäller samtidskonst och samtidskonstnärer minskar vi anslaget 5:2 Ersättningar och bidraget till konstnärer med . Arkiv (6:1) Anslaget 6:1 tillförs för att kompenseras för den ökade administrationen och hanteringen kring överlämnandet av allmänna handlingar, i samband med den nya lagstiftningen på området. Kulturmiljö (7:1–7:3) föreslår en ökning av anslaget 7:1 med . Ökningen rymmer dels en återföring av tidigare minskade medel, dels en förstärkning av verksamheten och kulturarvsforskningen i övrigt. Ökningen ska täcka ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning kring basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Därutöver anslår också riktade medel för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. Anslagsökningen rymmer också som är öronmärkta för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med inrättandet av en kulturarvsfond, samt som är öronmärkta för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för landets kulturreservat. Anslaget 7:2 Kulturmiljövård är enligt vår mening i behov av en ordentlig uppräkning. , då kulturreservaten infördes, var anslaget . Anslaget har inte följt inflationen och anser att det är hög tid att skjuta till efterlängtade resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. Vi tillför därför för att kompensera realsänkningen som uteblivit. bryter vi ut för ett nytt, öronmärkt anslag för kulturreservat (se nedan). Anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning tillförs jämfört med regeringens föreslagna budget. Utöver en generell ambitionshöjning av basverksamheten syftar ökningen särskilt till att möjliggöra insatser för att bevara det kyrkoantikvariska arvet i en bredare ambition, såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. Museer och utställningar (8:1–8:6) avvisar regeringens förslag till fördelning under anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter och föreslår en minskning av anslaget med . vill att stödet till Statens museer för världskultur ska minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Vidare vill vi minska stödet till med , i linje med partiets principiella hållning om att den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. Till förmån för vårt nya anslag ”Öppna museer” drar vi under det här anslaget in de medel regeringen satsar på fri entré (se nedan). Stödet till ökar vi med och stödet till Statens maritima museer ökas med . med , , Livrustkammaren och med Stiftelsen samt tillför vi vardera. Totalt omfördelas således inom anslaget. överförs till anslaget 8:2. Vi vill öka anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser med – med till Stiftelsen och med till Stiftelsen . Vi vill vidare öka anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer med , varav till verksamheten vid , till verksamheten vid Ájtte - Svenskt fjäll- och samemuseum samt i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . I syfte att utveckla nya metoder för att levandegöra arkiv, utställningar och kulturarvets olika former tillför vi till anslaget 8:4 Riksutställningar. Vi anser att rådgivning, ny teknik och interaktion, kommunikation och pedagogik är några områden där myndigheten kan stödja landets museer. Inte minst beräknas behovet öka då vår föreslagna reform ”Öppna museer” kommit igång. föreslår också en sänkning av anslaget 8:5 Forum för levande historia med . Trossamfund (9:1–9:2) anser att anslaget 9:2 Stöd till trossamfund bör minskas med dels för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt, dels eftersom vi är kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet, samt för minskade administrationskostnader för stöd till trossamfund. Film (10:1) avvisar regeringens förslag om en minskning av anslaget 10:1 Filmstöd med . filmpolitik är i behov av reformer och anser är att det är bra att regeringen och tar sig an frågan. Dagens situation för filmskapare är ohållbar . Däremot anser vi att regeringens presenterade förslag i sin nuvarande form inte helt kan ersätta filmavtalet. Regeringens förslag till ny filmpolitik är ännu inte färdigutvecklat och vi kan inte till fullo ställa oss bakom ett slopande av dagens filmavtal innan vi sett det slutgiltiga ersättningsförslaget och hört en god argumentation till hur ett förstatligande kan lösa filmbranschens problematiska situation långsiktigt. Flera delar av filmpolitiken och därtill relaterade frågor bör ses över för att det ska vara möjligt att ta ett helhetsgrepp om filmfrågorna i samverkan med branschen. Därför följer vi i denna budget inte regeringens förslag utan avvaktar nya stödformer och anslagsnivåer till dess vi funnit en god modell för filmområdet i sin helhet. Medier (11:1–11:5) vill öka stödet till utbyte av tv-sändningar mellan och och ökar därför anslaget 11:1 med . Ungdomspolitik (12:1–12:2) Anslaget 12:2 Stödet till nationell och internationell ungdomsverksamhet minskar vi med . vill, som ett led i arbetet med att motverka segregation och återupprätta gemenskapen i samhället, avveckla stöd till föreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet. Politik för det civila samhället (13:1–13:6) minskar anslaget 13:1 Stöd till idrotten med totalt . har länge budgeterat för ökade anslag till idrotten och gör så även . Vi välkomnar således att regeringen höjer ambitionsnivån och stödet till idrott. Däremot anser vi att det riktade anslaget om för etablering av nyanlända inte ligger under idrottens uppdrag, utan att barn- och ungdomsidrotten, elitsatsningarna och idrott för äldre bör prioriteras. Regeringens satsning om för insatser för barn- och ungdomsidrotten är i det sammanhanget välkommen. Vi står däremot fast vid vår satsning om mer till idrotten i jämförelse med förra årets anslag. Vi omprioriterar inom anslaget för att stärka barn- och ungdomsidrotten, svenska idrottsutövares internationella konkurrenskraft och en fortsättning inom ramen för en permanentad elitsatsning. Vi budgeterar också för att anslaget ska ta hänsyn till pris- och löneomräkning, samt stärka projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. Vi anser att anslaget 13:3 Bidrag till kvinnors organisering ska upphöra eftersom kvinnor är en resursstark och kompetent grupp som inte behöver ett särskilt riktat stöd för sin organisering. Likaså anser vi att anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer ska upphöra. Vi anser att det statliga stödet till de politiska partierna är väl tilltaget. Vi minskar därför dessa anslag med 28 163 000 respektive jämfört med regeringens förslag. anser att ytterligare bör avsättas till anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer. Av dessa bör avsättas för att ge utrymme för att intensifiera arbetet med att höja medvetenheten hos medborgarna, i synnerhet barn och ungdomar, om det svenska immateriella kulturarv som är kopplat till naturen. Vi tror på friluftslivets betydelse för turismen, för meningsfull fritidsaktivitet, för förståelsen för kultur- och naturvård och för folkhälsa samt som en resurs i regional utveckling. Folkbildning (14:1–14:3) anser att anslag 14:1 Bidrag till folkbildningen ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen beror dels på att vi, i motsats till regeringen, inte anslår några medel för fler utbildningsplatser vid de allmänna kurserna, dels till förändrade villkor för bidragsgivningen, innebärande att uppenbart samhällssplittrande, mångkulturalistiska verksamheter samt verksamheter präglade av politisk extremism eller ensidig politisk påverkan inte längre ska kunna få statligt stöd. Vid sidan av detta gör vi bedömningen att trycket på folkbildning sannolikt kommer att minska något som ett resultat av de mycket offensiva satsningar gör på nya jobb- och utbildningsplatser. Vi motsätter oss också de som regeringen öronmärker för nyanlända, vilket gäller inte bara personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande. Detta då vi anser att den formen av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser som kan behövas i annan svenskundervisning i anspråk. Vi föreslår även en nedtrappning av anslaget 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning till och minskar därför anslaget med . ser i det korta perspektivet behov av kontakttolkutbildningar. Vi föreslår dock en successiv nedtrappning av anslaget då vi menar att vår assimileringspolitik och ansvarsfulla invandringspolitik jämte skärpta krav på kunskaper i svenska språket kommer att göra att behovet av kontakttolkar minskar . Vi föreslår också att anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen ska upphöra. Vi avsätter för att inrätta . Anslaget ska användas för ett öronmärkt ROT-avdrag för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. anser att ska anvisas för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till kulturarvsfonden ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att ansöka om medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. anser vidare att ska anvisas till ett nytt anslag Skapande äldreomsorg. Vi vill förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som den tidigare regeringen initierade 2011 och göra den till en permanent verksamhet. vill också avsätta till ett nytt anslag Särskild satsning för funktionshindrade. Medel ska gå till dels åtgärder för att anpassa icke-statliga kulturlokaler så att de blir åtkomliga för funktionshindrade, dels organisationer som företräder funktionshindrade ungdomar som ska kunna äska medel för kulturella verksamheter som ungdomarna själva väljer. Tanken är att medlen ska kunna täcka allt från till utomhusaktiviteter. Medlen ska distribueras av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Vi vill avsätta till ett nytt anslag Öppna museer. Anslagsmedlen ska syfta till att tillgängliggöra museernas utställningar och arkiv. Satsningen ska rikta sig till hela landet, både till statliga och regionala museer och stiftelser. Medlen ska användas för att subventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Målet ska vara att öppna och tillgängliggöra verksamheten för fler medborgare, eftersom kulturarvet är en gemensam skatt som alla behöver kunskap om. föreslår också att bryts ut ur kulturmiljövårdsanslaget och öronmärks i ett eget anslag, Kulturreservat, för att garantera medlen och uppvärdera betydelsen av denna reservatsform. Den långsiktiga ambitionen är att höja anslaget successivt. föreslår vidare att ett stimulansbidrag till kommuner om ska införas för att stärka kulturmiljökompetensen vid plan- eller samhällsbyggnadsförvaltningarna. Vi anser att kommunerna har en viktig roll och ett stort ansvar för att inom ramen för och samhällsbyggnaden i stort värna, vårda och inkludera k-märkta byggnader och kulturmiljöer i stads- och samhällsplanering. Ett bekymmer är att möjligheterna och skyddet för kulturmiljöer inom rådande lagstiftning inte är tillfredsställande. Landets kulturhistoriska miljöer är ett värdefullt arv och ska ses som en resurs och inte som ett hinder i samhällets utveckling. vill slutligen införa ett stimulansbidrag till landstingen för att främja utvecklingen och arbetet för att bejaka kulturen i det förebyggande folkhälsoarbetet samt inom ramen för sjukvård och omsorg och avsätter därför till ett nytt anslag Stimulansbidrag kultur i vården. Kultur har en potential och roll inom fler samhällsområden än de traditionellt kulturpolitiska. Jämte kulturens inneboende egenvärde kan dess former i samspel med andra verksamheter skapa goda instrumentella värden. Modern forskning visar t.ex. att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur spelar en viktig roll både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (C) Per Lodenius (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 17 som förordas i anslagsmotion 2015/16:3158. Civilsamhället är ofta snabbt på plats när det uppstår behov av organiserat samarbete mellan människor. Inte minst den nuvarande situationen i omvärlden, som gör att många människor söker skydd här, har visat på kraften i civilsamhället. En del av anslagen för civilsamhället ligger i budget inom utgiftsområde 13, motion 2015/16:3177 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, anslaget 1:1 Integrationsåtgärder. Där tillför i sin budgetmotion 2016–2019 för att främja civilsamhällets integrationsarbete. Det innebär att anslår 140–mer till civilsamhället och dess integrationsarbete än regeringen. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) föreslår att anslaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (1:2) ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar därmed regeringens förslag att öka anslaget med dels till de kommunala musik- och kulturskolorna, dels för att främja kulturverksamhet i vissa bostadsområden. Vi ställer oss inte heller bakom regeringens förslag om att anslaget Skapande skola (1:3) ska öka med för verksamhet riktad till förskolan. Anslaget bör därför minskas med detta belopp i förhållande till regeringens förslag. Anslaget Bidrag till regional kulturverksamhet (1:6) bör enligt vår uppfattning minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att anslaget Myndigheten för kulturanalys (1:7) ska upphöra. Museer och utställningar (8:1–8:6) anser att anslaget Centrala museer: Myndigheter (8:1) ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Av dessa avser fri entré vid vissa statliga museer, något som vi inte ställer oss bakom. Vi ställer oss inte heller bakom regeringens förslag att tillföra anslaget Forum för levande historia (8:5) för att genomföra en utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och . Civilsamhället kan på detta område göra stora insatser och vi hänvisar därför till vår budget för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Anslaget 8:5 minskas därmed med i förhållande till regeringens förslag. Film (10:1) avvisar regeringens förslag att öka anslaget Filmstöd (10:1) med för att stärka mindre biografer i glesbygden och på mindre orter. Detta är en kortsiktig lösning för att svara mot regeringens aviserade höjning av momsen på biobiljetter. Vi avvisar en sådan momshöjning. Vi vill i stället se en långsiktig lösning för biografer i hela landet. Medier (11:1–11:5) Vi delar inte regeringens uppfattning att anslaget (11:4) ska tillföras för bl.a. strategisk utveckling av Statens medieråds digitala plattformar samt för att stärka myndighetens roll som för medie- och informationskunnighet. Anslaget bör därför minskas med i förhållande till regeringens förslag. Politik för det civila samhället (13:1–13:6) tillför i sin budgetmotion för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2016–2019 för att främja civilsamhällets integrationsarbete, där idrottsrörelsen är en viktig aktör.