bet · H201MJU11 · 2015-03-20 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I detta betänkande behandlas 27 motionsyrkanden om skogspolitik från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor om bl.a. ett nationellt skogsprogram, frivilliga avsättningar, skydd av naturvärden, en nationell målsättning för ett hyggesfritt skogsbruk, användning av främmande trädslag, äganderätt, skogs- och miljöcertifiering, regelförenkling, insatser för att öka andelen röjd skog och sanktioner. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, FP, KD) och ett särskilt yttrande (M, C, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ett nationellt skogsprogram m.m. Användning av främmande trädslag Insatser för att öka andelen röjd skog Stöd till skogsägare i som drabbats av skogsbranden Definitionen av skog och skyddad skog 1.Ett nationellt skogsprogram, punkt 1 (SD) 2.Inriktningen av det nationella skogsprogrammet, punkt 2 (M, C, FP, KD) 3.Frivilliga avsättningar, punkt 3 (V) 4.Skogsbruk och skogsskötselmetoder, punkt 4 (V) 5.Samråd, punkt 5 (V) 6.Äganderätt, punkt 6 (SD) 7.Dispens vid avverkningsanmälningar, punkt 9 (SD) 8.Tillstånd vid markavvattning, punkt 10 (SD) 9.Insatser för att öka andelen röjd skog, punkt 11 (SD) 10.Regelförenkling, punkt 12 (M, C, FP, KD) 11.Definitionen av skog och skyddad skog, punkt 14 (SD) 12.Sanktioner, punkt 15 (V) 13.Statligt ägd skog, punkt 16 (V) Ett nationellt skogsprogram, punkt 1 (M, C, FP, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 19, 2014/15:2544 av (C) yrkande 11 och 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Inriktningen av det nationella skogsprogrammet 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 7.1 och 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4. Reservation 2 (M, C, FP, KD) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 3 (V) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkandena 5–7, 10 och 11. Reservation 4 (V) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 5 (V) 2014/15:104 av (M) och 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 6 (SD) Användning av främmande trädslag 2014/15:975 av m.fl. (M). 2014/15:1635 av (M). 2014/15:1037 av (SD) och 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 7 (SD) 2014/15:1038 av (SD) och 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 8 (SD) Insatser för att öka andelen röjd skog 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 9 (SD) 2014/15:2544 av (C) yrkande 12. Reservation 10 (M, C, FP, KD) Stöd till skogsägare i som drabbats av skogsbranden 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 6. Definitionen av skog och skyddad skog 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 11 (SD) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 12 (V) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 13 (V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 27 motionsyrkanden om skogspolitik från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor om bl.a. ett nationellt skogsprogram, frivilliga avsättningar, skydd av naturvärden, en nationell målsättning för ett hyggesfritt skogsbruk, användning av främmande trädslag, äganderätt, skogs- och miljöcertifiering, regelförenkling, insatser för att öka andelen röjd skog och sanktioner. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, FP, KD) och ett särskilt yttrande (M, C, FP, KD). Ett nationellt skogsprogram m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta ett nationellt skogsprogram, inriktningen av det nationella skogsprogrammet och om att bevara den svenska modellen för skogspolitiken. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (C, M, FP, KD). I motion 2014/15:2544 av (C) yrkande 11 föreslås att ska ha ett nationellt skogsprogram. I motionen betonas behovet av fler jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen och jobben i skogen spelar en avgörande roll för detta. Ett nationellt skogsprogram kan vara ett verktyg för att få en hållbar landsbygd med fler jobb och mer tillväxt i skogen. Skogen och dess värdekedja skulle på detta vis ytterligare bidra till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en biobaserad samhällsekonomi. Även i motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 19 föreslås att ett nationellt skogsprogram bör inrättas. Enligt motionärerna står produkter baserade på skogsråvara för av den svenska nettoexporten, och de menar därmed att det finns potential att förbättra skogssektorns möjlighet att skapa fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. I kommittémotion 2014/15:2835 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att ett nytt nationellt skogsprogram bör arbetas fram i samarbete med skogsnäringen. skogsproduktion kan enligt företrädare för branschen öka . För att vi ska kunna behålla vår konkurrenskraft och förse med råvara till pappersbruk och sågverk behöver vi enligt motionärerna mer skog. Med hänvisning till de möjligheter som finns inom skogsbruket anser de därför att ett nationellt skogsprogram bör arbetas fram gemensamt med näringen med en långsiktig och tydlig framtidsstrategi. Vidare understryks att den svenska modellen för skogspolitiken bör bevaras och utvecklas vidare i samarbete med skogsnäringen. Genom att öka mängden skog minskar i princip mängden koldioxiden i atmosfären. Effekten är förvisso marginell på ett globalt plan, men det gäller alla åtgärder i vad gäller koldioxid. Såväl skogen som dess produkter fungerar som kolsänkor under hela sin livstid och när produkterna kan återanvändas eller materialåtervinnas kan de fortfarande producera energi genom förbränning och därmed ersätta fossila bränslen. De avverkningsrester, grenar och toppar som används för biobränsleproduktion motsvarar bränsle . Skogsindustrierna bedömer att det går att drygt dubbla detta uttag, med ytterligare . Genom att dessutom ta vara på andra avverknings- och gallringsrester är det möjligt att utvinna ytterligare bränsle ur de svenska skogarna. Sammantaget är det alltså möjligt att öka uttaget av skogsbränsle med (yrkande 1). I motion 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4 understryker motionärerna vikten av att fortsätta det arbete som alliansregeringen påbörjade med att inrätta ett nationellt skogsprogram. Enligt motionärerna har skogsbruk och industri kopplad till skogen en enorm betydelse för den svenska ekonomin. Skogen är dessutom hem för tusentals arter. Produkter baserade på skogsråvara står för av den svenska nettoexporten. Det finns potential att förbättra skogssektorns möjlighet att skapa fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Motionärerna betonar att deras skogspolitik tar sin utgångspunkt i två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. De anser att en hållbar skogsskötsel, ökad export och nya biobaserade produkter och tjänster är viktiga framtidsområden, att skogen är viktig för biologisk mångfald, att den ger möjligheter för friluftsliv, turism och att den bidrar med andra viktiga värden. Motionärerna anser därför att det är viktigt att den tidigare regeringens påbörjade arbete med att inrätta ett nationellt skogsprogram fortsätter i samma anda. Skogsprogrammets inriktning bör vara att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Även i partimotion 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 7 i denna del framhålls vikten av att fortsätta satsningen på ett nationellt skogsprogram och Skogsriket. Enligt motionärerna är Skogsriket vår vision för att tillvarata skogens alla värden genom att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen med anknytning till skog och därigenom bidra till ekonomisk utveckling på landsbygden och i Småortssverige. Det rör allt från att exempelvis producera mer skogsråvara till att bevara den biologiska mångfalden, öka förädlingsvärdet på produkter med ursprung i skogen och utveckla upplevelseturismen. Utformningen och genomförandet av den nationella skogspolitiken ska vara en nationell angelägenhet, och motionärerna understryker vikten av att arbetet fortsätter såväl inom EU som i den nationella skogspolitiken för att begränsa detaljregleringar av skogsbruket. behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) anför regeringen att behöver en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter att bidra till utvecklingen av en bioekonomi och som tillvaratar skogens hela värdekedja. Fler naturskogar ska skyddas och naturvårds-hänsynen ska öka i den brukade skogen. Den nationella skogspolitiken bör därför vidareutvecklas i bred samverkan med berörda i ett nationellt skogsprogram för . Regeringen anför vidare att det nationella skogsprogrammet ska bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden, t.ex. klimat- och miljömål, landsbygdsutveckling och regional nyindustrialisering av , utveckling av export och utveckling av besöksnäringen. har redovisat ett uppdrag om en förstudie om ett nationellt skogsprogram för . anser att det finns en rad mervärden med att utveckla ett program som omfattar skogens roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Även i Miljömålsberedningens delbetänkande om en långsiktig hållbar markanvändning (SOU2013:43) gavs förslag om att utveckla ett nationellt skogsprogram för . Arbetet med att utforma en dialogprocess för det nationella skogsprogrammet har initierats i enlighet med förra regeringens beslut om ett nytt etappmål om ett nationellt skogsprogram. Målet med ett nationellt skogsprogram är som helhet bredare än ett etappmål och bör ha betydelse för flera politikområden. Det nationella skogsprogrammet ska bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar på t.ex. klimat- och miljömål, landsbygdsutveckling och regional nyindustrialisering av , utveckling av export och utveckling av besöksnäringen. Regeringen anför vidare att det är nu väsentligt att ta ett nytt steg i det långsiktigt strategiska arbetet genom att utveckla ett nationellt skogsprogram för som leder till en skogspolitik som i högre grad medför att de jämställda målen nås. Erfarenheter och resultat från redan pågående processer som miljömålsarbetet ska användas i arbetet. Regeringen avser att fortsätta arbetet i bred dialog med organisationer och myndigheter i det civila samhället. I ett svar på en interpellation (ip. 2014/15:264) om att verka för att ett nationellt skogsprogram inrättas anförde landsbygdsminister att regeringen fortsätter med det arbete som den förra regeringen inledde med ett nationellt skogsprogram. Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska enligt landsbygdsministern hänsyn även tas till andra allmänna intressen. Skogen är vårt gröna guld, och vi behöver arbeta med att utveckla skogspolitiken över partigränser och mandatperioder. behöver en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter för utvecklingen av en bioekonomi som tillvaratar skogens hela värdekedja. Landsbygdsministern anförde vidare att det nationella skogsprogrammet ska bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden, t.ex. klimat- och miljöpolitik, landsbygdsutveckling, regional tillväxt och nyindustrialisering samt utveckling av export och besöksnäring. Arbetet kommer att ske i bred dialog med organisationer i det civila samhället och myndigheter. Ministern underströk vidare att det hölls ett möte med den rådgivande grupp (programrådet) som ger stöd i arbetet med dialogprocessen i ett nationellt skogsprogram. Utskottet välkomnar inrättandet av ett nationellt skogsprogram som bidrar till att uppfylla den nuvarande skogspolitikens jämställda mål – miljömålet och produktionsmålet – och till att förbättra förutsättningarna för att nå flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Levande skogar, Begränsad klimatpåverkan och Ett rikt växt- och djurliv, samt friluftslivspolitikens mål. Utskottet noterar den tidigare regeringens beslut om en dialogprocess i ett nationellt skogsprogram med intressenter som berörs av skogen och dess hela värdekedja. Dialogen ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syftar till att skogen och dess värdekedja ytterligare ska bidra till att utveckla ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Ett programråd med representanter för en rad olika organisationer och myndigheter med intresse i skogen har utsetts. Programrådets roll är bl.a. att ge vägledning till dialogprocessen under hela dess löptid. Programrådet höll sina första möten och . Det som anförts ovan tillgodoser i allt väsentligt syftet med motionerna 2014/15:2544 (C) yrkande 11, 2014/15:1850 (M) yrkande 19 och 2014/15:2835 (SD) yrkandena 1 och 2. Därmed kan de berörda motionsyrkandena lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller det fortsatta arbetet med att utforma det nationella skogsprogrammet anser utskottet, i likhet med vad som framhållits ovan, att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess hela värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Fler naturskogar ska skyddas och naturvårdshänsynen ska öka i den brukade skogen. Satsningen på Skogsriket och erfarenheterna från det utgör en av grunderna för utvecklingen av ett nationellt skogsprogram. Skogsprogrammet bör utformas så att det bidrar till att skapa en gemensam bild av skogens och skogsbrukets betydelse för ekonomin, miljön och människors behov av friluftsliv och naturupplevelser. Den nationella skogspolitiken måste därmed vidareutvecklas i bred samverkan med berörda intressenter i det nationella skogsprogrammet för . Ett sådant program kan dessutom bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden, t.ex. klimat- och miljömål, landsbygdsutveckling och regional nyindustrialisering av samt utveckling av export och besöksnäringen. Utskottet kommer att med stort intresse följa det fortsatta arbetet med att utforma skogsprogrammet med den nu redovisade inriktningen. Med det anförda föreslås att motionerna 2014/15:2974 (C, M, FP, KD) yrkande 4 och 2014/15:2587 (C) yrkande 7 i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga, dokumenteras och kvalitetssäkras för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. Jämför reservation 3 (V). I kommittémotion 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås att frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga, dokumenteras och kvalitetssäkras för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. I antagna miljökvalitetsmål Levande skogar ingick ett delmål till 2010 där skulle ges formellt skydd (naturreservat, naturvårdsavtal och biotopskydd) och ytterligare skulle avsättas frivilligt av markägarna själva. De frivilliga avsättningarna har dock i många fall visat sig ha ett begränsat värde för den biologiska mångfalden. finns det inte någon statlig kontroll av kvaliteten eller långsiktigheten, och det saknas dokumentation för många av de områden som anses skyddade. Dessutom kan arealen frivilligt avsatta skogar flyttas omkring i landskapet. Sammantaget är detta mycket problematiskt eftersom frivilliga avsättningar ingår i ett nationellt långsiktigt mål för samhällets gemensamma bästa. behandling och kompletterande uppgifter Beslut har tagits om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/593) och En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden innebär bl.a. att av land- och sötvattensområden ska bidra till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. I etappmålet ingår att skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverkning. Detta ska ske genom att det formella skyddet av skogsmark har ökat med ca skogsmark med höga naturvärden som är i behov av formellt skydd nedanför gränsen för fjällnära skog. Därutöver bör skogsbrukets frivilliga avsättningar ha ökat i omfattning med ca i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 20) anför regeringen att den har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Stora ansträngningar bör göras av såväl staten som skogsbruket för att skyddsvärda skogar inte avverkas. Regeringen avser även att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Regeringen anför att de frivilliga avsättningarna av skogsmark är mycket viktiga för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Naturvärdena i de frivilligt avsatta områdena bör även fortsättningsvis följas upp. Det är viktigt att avsättningarna är transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet är möjliga att redovisa. Vidare anförs att enligt beslutet om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/593) uppgår arealen formellt skyddad skog till ca produktiv skogsmark, vilket motsvarar av den totala arealen produktiv skogsmark i . Arealen är emellertid ojämnt fördelad över landet där av den produktiva skogsmarken ovanför den fjällnära gränsen är formellt skyddad medan motsvarande andel nedanför den fjällnära gränsen endast uppgår till . Skogsbrukets frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark uppgår också till ca , vilket motsvarar ytterligare av den totala arealen produktiv skogsmark i . Av dessa har klassat som områden med höga till mycket höga naturvärden. Övriga områden klassas som utvecklingsmark eller områden med annat värde. Tillsammans omfattar det formella skyddet och de frivilliga avsättningarna totalt ca produktiv skogsmark, vilket motsvarar av den totala arealen produktiv skogsmark i landet. I (nr 5/2012 s. 1) framgår att områden som klassats som annat värde har en låg andel av arealen höga naturvärdesbetyg. En relativt liten andel av de frivilliga avsättningarna har höga sociala värden eller kulturmiljövärden. En frivillig avsättning är enligt definition ett område med med sammanhängande produktiv skogsmark på vilket markägaren frivilligt har fattat beslut om att inte vidta några åtgärder som kan skada dess naturvärden, kulturmiljövärden eller sociala värden och som finns dokumenterat i en plan eller i någon annan handling. Med frivillig menas att markägaren själv har fattat beslut om att spara området utan förpliktelser gentemot staten eller kommunen. Med dokumenterat avses att markägaren eller en företrädare som utsetts av denne ska dokumentera gränserna för en frivillig avsättnings yttre gränser på en karta, antingen på papper eller i digitalt format. I redovisningen av etappmålsbeslutet (dnr M2014/593 s. 15) anförs att företrädare för skogsbruket anser att regeringens förväntan om ytterligare frivilliga avsättningar av skogsmark till 2020 är för hög och är tveksamma till att det kommer att kunna uppnås. Med utgångspunkt från en fortsatt ökad användning och utveckling av gröna skogsbruksplaner bedömer regeringen emellertid att de frivilliga avsättningarna kan öka i en sådan takt att prognosen kan nås 2020. I sin rapport (nr 5-2012) Skogsbrukets frivilliga avsättningar redovisar att av de tillfrågade markägarna inom kategorin småskogsbruk kan tänka sig att göra frivilliga avsättningar , vilket också indikerar att de frivilliga avsättningarna kommer att fortsätta att öka. Regeringen anför vidare att man avser att initiera kontrollstationer 2016 och 2018 i syfte att analysera utvecklingen i förhållande till detta etappmål tillsammans med övriga etappmål som rör biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Syftet med kontrollstationerna är att bedöma om utvecklingen visar på att satsningar genomförts på ett tillfredsställande sätt för att skapa förutsättningar för att etappmålen, de berörda miljökvalitetsmålen och generationsmålet nås. Utskottet anser, i likhet med vad som tidigare anförts (bet. 2013/14:MJU12), att frivilliga avsättningar ska utgöra en fullgod komponent i uppfyllandet av etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Utskottet noterar att skogsbrukets frivilliga åtgärder på miljöområdet sker i huvudsak inom certifieringssystemen FSC och PEFC. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen, som Miljömålsberedningen föreslår i sitt delbetänkande, inleder en dialog med skogsbruket om de frivilliga avsättningarna. Regeringen bör i dialogen arbeta för att de frivilliga avsättningarna utvecklas när det gäller omfattning, transparens, kontinuitet och kvalitet. Enligt utskottet är det viktigt att alla dessa aspekter säkras i de frivilliga avsättningarna så att de utgör en fullgod del i uppfyllandet av etappmålet. Med det ovan anförda kan motion 2014/15:848 (V) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skogsbruk och skogsskötselmetoder, om en nationell målsättning för arealen kalhyggesfritt skogsbruk och om en rekreationsinriktad skogsskötsel i tätortsnära områden. Jämför reservation 4 (V). Enligt kommittémotion 2014/15:848 av m.fl. (V) fick skogsvårdslagen (1979:429) under den borgerliga regeringen ett ökat fokus på sådana produktionshöjande åtgärder som intensivodlingar, ökad gödsling, mer främmande trädslag, dikning och ökad stubbrytning. Enligt motionärerna är dessa skogsbruksåtgärder negativa för miljön eftersom de bl.a. reducerar den biologiska mångfalden, ökar utsläppen av växthusgaser och spär på övergödningen. De bör därför tydligare regleras i (yrkande 5). I yrkande 6 föreslås att den berörda lagstiftningen ändras så att skogar med höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. Vidare föreslås att lagstiftningen ändras så att alla nyckelbiotoper enligt definition och metodik undantas från åtgärder som inte främjar biologisk mångfald (yrkande 7). Vidare föreslås att en nationell målsättning för arealen kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar (yrkande 11). Motionärerna anför att inte minst i glesbygden är skogen helt avgörande för att naturturismen ska kunna fortsätta växa. Rätt använt kan ett hyggesfritt skogsbruk stärka skogens värden i form av turism och i hög grad även biologisk mångfald, kultur och rekreation. Enligt motionärerna brukar skogsindustrierna framhålla den svenska skogsbruksmodellen som ett föredöme när det gäller att behålla skogens funktion som kolsänka och därmed motverka den globala uppvärmningen. Motionärerna menar dock att det inte finns något vetenskapligt belägg för att den svenska modellen med trakthyggesbruk (kalhyggen) är klimatsmart. Om man skapar ett kalhygge så omvandlar man en areal skog från sänka till källa. Ett kalhygge släpper ut enorma mängder koldioxid under de första 10–15 åren efter kalavverkningen. Att öka inslaget av kontinuitetsskogsbruk, där man i stället avverkar särskilt utvalda träd eller mindre grupper av träd, kan därför enligt motionärerna även ge stora vinster för klimatet. Enligt yrkande 10 ska en rekreationsinriktad skogsskötsel bedrivas i de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk. Motionärerna anser att det finns ett behov av skogsbruksmetoder som ett alternativ till trakthyggesbruk. Även om trakthyggesbruket sannolikt kommer att vara dominerande krävs det att det naturanpassas och att alternativa skötselmetoder används i lämpliga områden. Hyggesfritt skogsbruk, t.ex. kontinuitetsskogsbruk, kan enligt motionärerna vara ett alternativ i exempelvis de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk.