bet · H201NU14 · 2015-03-24 00:00:00 — För att öka tillströmningen av gas till borrhålen spräcker man skiffern med hjälp av högt vattentryck i borrhålet, och skapar därigenom sprickor kring borrhålet där gasen kan strömma till. Denna metod kallas hydraulisk spräckning (frackning). I samband med spräckningen injekteras kvartssand som håller sprickorna öppna. Förutom sand och vatten tillförs kemiska tillsatser för att minska friktionen i sprickorna. De hål som borras för skiffergasutvinning är ofta mer eller mindre horisontella i den gasförande skiffern. Utvecklingen av horisontell borrning i kombination med hydraulisk spräckning har lett till att produktionen av skiffergas och skifferolja har ökat och att produktionskostnaderna har sjunkit. Här kan noteras att har ökat sin oljeproduktion som landets oljeberoende från oljekartellen har halverats. Riskerna med utvinning av skiffergas är bl.a. • att det vid hydraulisk spräckning kan uppstå vibrationer som skapar sprickor i berggrunden som i sin tur leder till att närliggande grundvattenmagasin och fastigheter skadas • att grundvattnet förorenas och att grundvattentrycket samt grundvattennivån kan förändras • att marken påverkas i samband med borrning och utvinning • att kemikalier läcker i samband med hydraulisk spräckning • att det uppstår störande buller och transporter från borrplatser. Vid hydraulisk spräckning används stora mängder vatten, och i vattnet tillsätts alltså vissa kemikalier. Risken för negativ påverkan på vattenkvaliteten är en fråga som har debatteras. Skiffergasutvinningens påverkan på landskapet samt utvinningens och gasanvändningens klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv brukar också vara föremål för diskussioner. Bestämmelser kring prospektering efter eller utvinning av naturgas Utöver de tillstånd som utfärdas av Bergsstaten för prospektering eller utvinning är flera av de verksamheter som är aktuella kring naturgas även tillstånds- eller anmälningspliktiga enligt 10 kap. . Enligt 4 kap. 8–9 §§ miljöprövningsförordningen krävs tillstånd av eller mark- och miljödomstolen för utvinning av naturgas. Anmälningsplikt gäller enligt 4 kap. 17 § samma förordning för sådan djupborrning som inte är tillståndspliktig enligt 8–9 §§. Provborrning som är mer ytlig – och som alltså inte kan anses omfattas av begreppet djupborrning – kan därmed vara undantagen från anmälningsplikten. Sådan borrning kan dock i stället omfattas av kraven på anmälan för samråd till enligt 12 kap. 6 § . kan, om det behövs i det enskilda fallet, kräva att det upprättas en miljökonsekvensbeskrivning. kan också förelägga om de försiktighetsmått som behövs eller helt förbjuda viss verksamhet. I förekommer alunskiffer i delar av , , , , , fjällkedjan och södra . Lokalt kan den gas som påträffas inom alunskifferområdena i , , och på innehålla utvinningsbara mängder gas. Lokalt i centrala och sydvästligaste förekommer alunskiffern på större djup, vilket innebär att det skulle kunna förekomma termiskt bildad skiffergas där. I finns det 20 undersökningstillstånd enligt minerallagen som uttryckligen avser gas i områden med alunskiffer (). Fem av dessa finns på och 14 i . beviljades ett nytt tillstånd i (). Det finns också ytterligare tillstånd som ger rätt att undersöka alunskiffern i sin helhet. I ett fall har bearbetningskoncession (dvs. tillstånd att utvinna gas) meddelats. Det gäller ett område beläget i och kommuner. I en rapport från SGU som publicerades konstateras det att frackning endast kan tillämpas inom mycket begränsade områden i . De områden där det kan finnas termiskt bildad gas och där frackning skulle kunna vara teoretiskt möjlig att använda finns i delar av . Skiffergasutvinning bedöms dock vara olämplig på dessa platser, bl.a. på grund av läget i en tätbefolkad region, begränsade skiffervolymer och – framför allt – att den skiffer som finns inte innehåller någon större mängd gas. I finns lokala ansamlingar av s.k. biogent bildad och därmed mer ytligt förekommande gas. Volymen och värdet av gasen i dessa områden är ur ett internationellt perspektiv dock mycket liten, och utvinning bedöms enligt den nyssnämnda endast vara möjlig i mindre skala. Man skulle i så fall använda mer konventionell utvinningsteknik och alltså inte frackning. Inom EU genomfördes studier om skiffergasens betydelse och de risker som kan förknippas med en eventuell utvinning genom hydraulisk spräckning. presenterade kommissionen ett meddelande om skiffergasutvinning inom EU. Där konstaterades att potentiella reserver av naturgas från skifferformationer har väckt höga förväntningar inom EU. Gasen ses som en möjlig ersättning för mer koldioxidintensiva fossila bränslen, en inhemsk naturgaskälla som minskar beroendet av energileverantörer utanför EU, en möjlig väg till arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt samt en ytterligare källa till offentliga intäkter. konstaterade kommissionen att de ofta gränsöverskridande risker som förknippas med tekniken hydraulisk spräckning ger upphov till oro för effekterna på folkhälsan och miljön. Kommissionen har därför åtagit sig att utveckla en ram för säker och trygg okonventionell utvinning av kolväten i EU. Kommissionens meddelande åtföljdes av en rekommendation om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten genom hydraulisk spräckning. Syftet med rekommendationen är att se till att en säker och trygg utveckling av dessa resurser blir möjlig, samt att främja rättvisa villkor för skiffergasindustrin i de medlemsstater som väljer att utveckla den. Kommissionen har aviserat att man kommer att övervaka efterlevnaden av rekommendationerna och publicera resultaten av sina undersökningar i en offentlig resultattavla. Av rekommendationen framgår det också att kommissionen hade för avsikt att se över rekommendationernas verkan , dvs. i mitten av 2015. Med utgångspunkt i denna översyn kommer kommissionen att överväga behovet av eventuell ytterligare lagstiftning. I en faktapromemoria med anledning av kommissionens meddelande välkomnade den dåvarande regeringen kommissionens initiativ inom det man betecknade som ett angeläget område (2013/14:FPM58). Regeringen såg positivt på att rekommendationen anger miniminivåer som ger utrymme för mer detaljerade åtgärder som överensstämmer med de specifika nationella, regionala eller lokala förhållandena. Meddelandet presenterades sedan vid . I anslutning till meddelandet har kommissionen vidtagit ytterligare ett antal åtgärder. lanserades exempelvis ett forsknings- och tekniknätverk med syfte att samla in, analysera och se över resultat från olika prospekteringsprojekt liksom att övervaka och utvärdera teknikutvecklingen inom området. När utskottet behandlade frågor om skiffergas och annan fossil energi avstyrktes de då aktuella motionerna bl.a. med hänvisning till att miljölagstiftningen redan innefattar sådana restriktioner för dylik utvinning att ett förbud inte kan anses vara nödvändigt (bet. 2013/14:NU14). Vidare påpekade utskottet att de naturgivna förutsättningarna i inte är av det slaget att utvinning av fossila bränslen kan väntas annat än i mycket begränsad skala. och representanter i utskottet reserverade sig till förmån för ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi i alternativt en vetorätt mot sådan utvinning. Vidare tillstyrkte de ett förslag om att införa ett förbud mot skiffergasutvinning i minerallagen. Socialdemokraterna i utskottet tillstyrkte en motion (S) som också innebar att skiffergasutvinning bör avvisas. representant tillstyrkte även en motion (MP) om att på EU-nivå bör verka för ett förbud mot utvinning av skiffergas. Gasutvinning förekommer endast i mycket begränsad utsträckning i . De svenska miljöbestämmelser som reglerar utvinning av gas, olja eller andra kolväten kan betraktas som strikta. Förutsättningarna för utvinning av gas eller olja ur skiffer i är, enligt SGU:s bedömningar, dessutom begränsade som en följd av geologiska förhållanden. Tillgången till gas som kan utvinnas genom s.k. hydraulisk spräckning är både för liten och lokaliserad till områden där denna utvinningsmetod är olämplig att använda. Till detta ska även fogas att regeringspartierna i en gemensam överenskommelse har uttalat att inte ska öppna för utvinning av olja eller gas. Sammantaget anser utskottet att det anförda kan fungera som en grund för att avslå de motioner i vilka det efterfrågas ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer i , ett mer allmänt förbud eller en vetorätt mot utvinning av fossil energi. Utskottet avstyrker således motionerna 2014/15:552 (C) och 2014/15:136 (V). Den sistnämnda motionen avstyrks i de här aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som på olika sätt gäller de samhällsutmaningar som följer i en expanderande gruvnärings spår. Utskottet hänvisar bl.a. till att flera av de frågor som tas upp redan har uppmärksammats inom ramen för genomförandet av mineralstrategin. har befunnit sig i en gruvboom, slås det inledningsvis fast i de båda likalydande motionerna 2014/15:1177 och 2014/15:1931 av m.fl. (S). Gruv- och mineralnäringen för med sig utländska investeringar, jobb och tillväxt, vilket är positivt men också innebär utmaningar. Motionärerna anser att det finns skäl att förutsättningslöst se över de avgifter som berör gruvnäringen. Motionärerna konstaterar vidare att beslutprocesserna kring tillståndsgivning för prospektering, brytning och eftervård ofta får kritik för bristande inflytande och insyn för de människor, samhällen och kommuner som påverkas. Vidare tas inte tillräckliga miljöhänsyn. Motionärerna anser att staten har ett ansvar för att hantera tillgångarna på ett miljömässigt hållbart sätt som gör att samhällsnyttan blir så stor som möjligt. De anser därför att regeringen bör överväga möjligheterna att se över dessa utmaningar i samband med gruvetableringar utifrån ett socialt, demokratiskt och samhällsekonomiskt perspektiv. unika geologi har historiskt inneburit att företag och sedan hela samhällen har vuxit fram kring rika fyndigheter av järn och andra metaller, sägs det inledningsvis i motion 2014/15:2186 av och (båda S). Utvecklingen har inneburit ett ömsesidigt beroende mellan gruvföretag och samhälle. Gruvföretag kan per definition inte flytta, varför hållbar utveckling i hela sin bredd, inklusive de sociala aspekterna, är viktigt för de företag som vill verka långsiktigt. Enligt motionärerna är gruvföretagens roll i regionens och nationens välståndsbyggande betydande. Eftersom gruvbrytning innebär stor påverkan på omgivningen måste den svenska gruv- och mineralpolitiken vara långsiktig och verksamheten hållbar. Den måste samexistera med människor, natur, renskötsel och turistnäring. En fortsatt expansion ställer därför höga krav på ett aktivt miljöarbete. Det är också viktigt att gruvsamhällena är socialt livskraftiga. Motionärerna anser att det vore en förödande utveckling om gruvstäder utvecklas till att enbart fungera som flyg-in- och flyg-utplattformar. Motionärerna ser många fördelar med den svenska gruvnäringen och den lokala utveckling som den bidrar till. De anser dock att bör uppmana regeringen att överväga möjligheterna att utifrån social och samhällsekonomisk synpunkt se över de utmaningar som uppkommer i samband med gruvetableringar. Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i , framhålls det i motion 2014/15:1956 av (M). Dagens situation i Malmfälten där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är enligt motionären dock inte tillfredsställande. Det är inte heller de fall då människor som tvingas lämna sitt gamla hem erbjuds ersättningsbostäder som innebär kraftigt ökade bostadskostnader. Minerallagen tar ingen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet och där det saknas markanvisning kan lida skada om egendomen blir omöjlig att sälja och av det skälet tappar sitt värde. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör omfattas av minerallagens regler om inlösen och ersättning för uppkommen skada (yrkande 1). Motionären framhåller även att kompensationen vid inlösen av bostäder understiger produktionspriset för en ny fastighet. För många äldre som bor i hyresrätt riskerar hyreskostnaden att stiga kraftigt därför att bostadshuset blivit inlöst och nyproduktionskostnaden för ersättningsbostaden överstiger ersättningen för inlösen. I fall då marknadsvärdet för den gamla bostaden är lägre än för en motsvarande bostad bör inlösensumman kunna grundas på nyproduktionskostnaden (yrkande 2). Utskottet har behandlat likalydande eller snarlika motioner om samhällsomvandlingarna i Malmfälten. avstyrkte utskottet enhälligt samtliga motioner bl.a. med följande motivering (bet. 2013/14:NU14): Utskottet gör bedömningen att regeringen är väl medveten om de utmaningar som oundvikligen uppkommer i relationen mellan en gruvetablering och det omgivande samhället. Via den s.k. Malmfältsgruppen håller sig regeringen fortlöpande informerad om utvecklingen i Malmfälten. Vidare har en särskild gruvsamordnare tillsatts för att sammanföra och underlätta dialogen mellan aktörer vars verksamhetsområden berörs av frågor som uppkommer med anledning av gruvindustrins expansion i . SGU har särskilda användarråd för informationsutbyte och diskussion mellan företag och myndigheter i frågor av betydelse för hållbar tillväxt och företagande inom gruvnäringen. Därutöver arbetar på regeringens uppdrag med att ta fram en som berörs av gruvetableringar. i har i uppdrag att ta fram en vägledning för samråd och kommunikation mellan gruv- och rennäringarna. har belyst bostadsfrågor i Malmfälten, och KTH har belyst flera andra aspekter knutna till utvecklingen i området. Ersättningsregler vid ingrepp med stöd av minerallagen Som beskrivits ovan är markägaren garanterad ersättning vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen. Skada eller intrång som föranleds av undersökningsarbete ska ersättas av den som har ett undersökningstillstånd eller en koncession med vars stöd arbetet bedrivs. Ofta bestäms ersättningens storlek genom frivilliga uppgörelser mellan koncessionsinnehavaren och markägaren. Om sådana uppgörelser inte kan nås bestäms ersättningen vid intrång med stöd av minerallagen enligt expropriationsrättsliga principer (4 kap. expropriationslagen [1972:719]). En utgångspunkt för ersättningsberäkningen är att fastighetsägaren ska hållas skadeslös för den förmögenhetsminskning som markavståendet medför. Om en hel fastighet tas i anspråk ska löseskilling betalas med ett belopp som motsvarar fastighetens marknadsvärde. Vid expropriation av en del av en fastighet ska intrångsersättning betalas för den minskning av fastighetens marknadsvärde som uppkommer genom expropriationen. Fastighetsägaren har därutöver rätt till ersättning för annan skada av ekonomisk art, t.ex. kostnader för flyttning eller avveckling av en rörelse. infördes vissa ändringar i expropriationslagens ersättningsregler. betalas, i form av ytterligare löseskilling eller intrångsersättning, ett schabloniserat påslag om på ersättningen för en fastighets marknadsvärde eller marknadsvärdesminskning. Vidare avskaffades en begränsningsregel för ersättningen (den s.k. presumtionsregeln) och möjligheten att göra avdrag från ersättningen (s.k. toleransavdrag). En grundläggande avsikt med ändringarna var att stärka fastighetsägarnas ställning i ersättningshänseende och att därigenom stärka äganderätten. Beredningsunderlaget för lagändringarna utgjordes av bl.a. slutbetänkandet Nya ersättningsbestämmelser i expropriationslagen, m.m. (SOU 2008:99) från Utredningen om expropriationsersättning. Enligt utredningen förekommer s.k. frivilliga uppgörelser om överlåtelse och upplåtelse av egendom i mycket stor omfattning och då utan att reglerna om tvångsförfogande direkt tillämpas. Enligt utredningen är ersättningarna generellt sett högre i de frivilliga uppgörelserna. Expropriationsrättsliga frågor bereds av civilutskottet. Enligt uppgift från civilutskottets kansli kommer motioner som gäller ersättningar vid markintrång m.m. att behandlas först under nästa . Sedan gruvbrytningen startade i har staden påverkats av denna. invigde sin nya huvudnivå i Kirunagruvan, . Investeringen på mer än är en av de största industriinvesteringarna i i modern tid. Den nya huvudnivån tryggar gruvdriften fram till ca 2030–2035 beroende på brytningstakt, men den innebär att stora delar av det som är måste flyttas. gav Bergsstaten tillstånd att bearbeta en ny malmkropp i och för en ny huvudnivå . Gruvans expansion innebär att fastigheter i påverkas av deformationer och sättningar i marken. förvärvar husen från de berörda fastighetsägarna. finns den s.k. Malmfältsgruppen. Gruppen är ett högnivåforum för dialog i övergripande frågor som rör gruvnäringens tillväxt i Malmfälten och de förändringar som kan bli aktuella i , och . Den nya regeringen har ännu inte tagit ställning till Malmfältsgruppens fortsatta existens. Genom bl.a. aktiebolagslagen (2005:551), bolagsordningen, statens ägarpolicy, Svensk kod för bolagsstyrning och regeringens riktlinjer har ett stort ansvar i samband med samhällsomvandlingen. Staten utövar ett aktivt ägande gentemot som bl.a. inkluderar ett hållbart miljömässigt och socialt ansvarstagande. Lagstiftningen är utformad på ett sådant sätt att de som bor utanför det område som har tagits i anspråk för gruvdrift får tåla de störningar som uppstår, så länge de villkor som har satts upp av miljödomstolen kan hållas av . De berörda kommunerna och försöker att hitta lösningar där man genom planläggning och markanvisning från Bergsstaten ska kunna utvidga gruvområdet. Ett beslut om markanvisning bör bygga på överenskommelser mellan och fastighetsägarna om ersättning för intrång eller förvärv av fastigheterna. Om överenskommelser saknas prövar bergmästaren behovet av marken för gruvdriften och vilken ersättning som ska betalas. Det är då alltid fastighetsägarna som avgör om de vill sälja fastigheten eller om ersättningen i stället ska avse skador och intrång. Endast bergmästaren kan besluta om förfoganderätt över marken för gruvdrift. Kommunen kan genom bestämmelserna i (2010:900) besluta om annat markutnyttjande och då vara den som ska svara för ersättningen. har löst fastighetsfrågor genom frivilliga förvärv. För ändamålet anlitar bolaget oberoende fastighetsvärderare som bedömer husets skick och fastighetspriserna på orten. Bolaget säger sig därmed agera i linje med expropriationslagens lydelse om att ersättningen ska motsvara marknadsvärdet för ett likvärdigt boende på orten. Om den koncession som har lett till markanvisningen har meddelats efter ska dessutom ett tillägg om utgå. Fastighetsvärderingen ligger sedan till grund för en förhandling mellan och säljaren. I de fall man inte kan göra en normal fastighetsvärdering (t.ex. för s.k. specialbyggnader som kommunala fastigheter, sjukhus, skolor, stadshus etc.) tillämpar återanskaffningsvärdet och ersätter byggnadens funktion. När överenskommelser finns med samtliga berörda fastighetsägare i området kan bolaget ansöka om markanvisning hos Bergsstaten enligt 9 kap. minerallagen. inom eller utanför koncessionsområdet som hotas av ras eller dylikt kan också anvisas. Markanvisning får inte ske i strid mot gällande detaljplan. Det innebär att om området är detaljplanelagt för exempelvis bostäder måste detaljplanen upphävas eller ändras innan markanvisning kan ske. Om en överenskommelse inte har kunnat träffas mellan bolaget och de berörda fastighetsägarna är det upp till bergmästaren att avgöra områdets avgränsning och ersättningsnivåer. Samarbetsavtal mellan och kommunerna i Malmfälten undertecknades ett samarbetsavtal mellan och kommun som reglerar samhällsomvandlingen i de kommande 20 åren. Målet i förhandlingarna har varit att samhällsomvandlingen ska vara långsiktig och förutsägbar för alla inblandade. har ett behov av en lång planeringshorisont för gruvverksamheten, liksom kommunen har för samhällsplaneringen. reglerar uppgörelser mellan kommunen och och omfattar alltså inte enskilda fastighetsägare där separata förhandlingar kommer att hållas. Totalsumman för helhetslösningen beräknas uppgå till ca , varav den första delen om reglerar ersättning för infrastruktur. Avtalet vann laga kraft . kommer fortsatta förhandlingar att hållas mellan och kommun där ersättning för kommunala verksamhetslokaler ska regleras. slöts även ett liknande avtal mellan och kommun i vilket ersättningen regleras för befintlig infrastruktur och sådan infrastruktur som måste byggas i det nya centrumet. Kommunen ersätts bl.a. för skolor, räddningstjänst, bibliotek, busstation, Folkets Hus och simhallen. Kirunabostäder ersätts också för kommersiella lokaler. Ersättningsbeloppet är satt till varav som en reserv för oförutsedda kostnader. gör årliga avsättningar för att klara det långsiktiga åtagande som samhällsomvandlingen innebär. tillämpar en strategi som bygger på att förvärv främst genomförs i de områden där det med hänsyn till markdeformationstakten är mest tidskritiskt. går samhällsomvandlingarna in i en mer aktiv fas eftersom förvärven kommer att bestå av kommersiella lokaler såsom gallerior och butiker, bostadsrätter och delar av allmännyttans bostäder på båda orterna. utsåg den dåvarande näringsministern förra generaldirektör till samordnare för insatser i samband med gruvnäringens expansion i , , , , län, län och . I gruvsamordnarens uppdrag ingår att sammanföra och underlätta dialogen mellan aktörer vars verksamhetsområden berörs av frågor som uppkommer med anledning av gruvindustrins expansion i . Exempel på områden som kan omfattas av uppdraget är tillgång till bostäder samt behov av infrastruktur, kompetensförsörjning och service. I uppdraget ingår även att identifiera eventuella hinder och behov som uppstår med anledning av den kraftiga expansionen inom gruvindustrin samt att föreslå åtgärder för att möta dessa. Till uppdraget har även knutits ett samrådsforum bestående av landshövdingarna och regionförbundens ordförande från de berörda länen med uppgift att bistå samordnaren i arbetet. Samordnaren ska även involvera och samråda med berörda myndigheter i de delar myndigheternas respektive ansvarsområden berörs. Gruvsamordnaren ska slutredovisa sitt uppdrag . KTH:s arbete med stadsomvandlingarna i Malmfälten () har bedrivit forskning om stadsomvandlingen i och . Projektet genomförs på uppdrag av och kommuner samt med medverkan av . presenterades rapporten vid inlösen enligt minerallagen/expropriationslagen – Ersättning i olika typfall vid samhällsomvandlingen i och . Enligt rapportförfattarna kan rapporten bl.a. ses som ett försök att ”lägga ett golv” för de ersättningsdiskussioner som förs mellan och dem som måste lämna sina fastigheter, bostäder eller annan verksamhet till förmån för en utvidgning av gruvverksamheten i . KTH har också tagit fram en samhällsekonomisk kalkyl över gruvutvidgningen och dess konsekvenser i . Ett av de fem strategiska områden som identifierades i mineralstrategin var dialog och samverkan som främjar innovation och tillväxt. Inom ramen för detta område listades bl.a. åtgärdsområdet Tydligare ansvarsfördelning och bättre informationsflöde mellan näringens aktörer. Den målbild som målas upp är att dialogen mellan de aktörer som berörs av och bidrar till gruv- och mineralnäringens verksamhet ska främjas i syfte att förbättra informationsutbyte, möjliggöra proaktivt planeringsarbete och minska potentiella konfliktsituationer. Som ett led i genomförandet av mineralstrategin gav den förra regeringen i uppdrag att ta fram en som står inför gruvetableringar. Syftet med handboken är bl.a. att belysa vilka åtgärder som kan behöva vidtas av kommunen för att få en effektiv och ändamålsenlig beslutsprocess. Uppdraget ska genomföras i samråd med och . Enligt aktuella uppgifter från slutbereds handboken för tillfället och kommer att kunna publiceras . Förbättrad dialog mellan ren- och gruvnäringarna