bet · H201SoU7 · 2015-03-30 00:00:00 — Uppdrag till Myndigheten för vårdanalys I rapporten ur patienternas perspektiv – jämförelser mellan och tio andra länder från Myndigheten för vårdanalys (rapport 2014:11) sammanfattas de svenska och internationella resultaten från International Health Policy Survey 2014, en studie om hur patienter i olika länder upplever kontakterna med vården. Rapporten har tagits fram på uppdrag av regeringen. Jämförelsen visar bl.a. att har stora möjligheter att utveckla hälso- och sjukvården genom att göra den mer patientcentrerad. Myndigheten för vård-analys ska bl.a. genomföra en intervjuundersökning om hälso- och sjukvården, med syfte att ge underlag för ett förbättrat beslutsfattande. Uppdraget ska redovisas skriftligen till (S2014/8929/[delvis]). Myndigheten för vårdanalys ska även göra en fördjupad analys av tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Analysen ska dels bestå av en uppföljning av hur väntetiderna har utvecklats, dels en uppföljning av i vilken utsträckning den nationella vårdgarantin uppnås. Väntetiderna ska redovisas och analyseras uppdelat på kön där så är möjligt. Vidare ska Myndigheten för vårdanalys belysa eventuella undanträng-ningseffekter i den specialiserade vården till följd av vårdgarantin. Inom ramen för uppdraget ska myndigheten även beskriva vårdgivarnas och vårdpersonalens information till patienter om vårdgarantin och analysera om informationen skapar förutsättningar för en jämlik och jämställd vård. I uppdraget ingår det även att analysera varför långa väntetider uppstår och vilka centrala utmaningar och hinder det finns för att uppnå rimliga väntetider för patienter i hela landet. Uppdraget ska redovisas till (S2014/8929/[delvis]). har inlett en granskning av patientsäkerhet, med utgångspunkt i en genomförd förstudie. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport, med planerad publicering . Syftet med granskningen är att analysera om staten har gett vården tillräckliga förutsättningar för att främja en god patientsäkerhet. utreder förutsättningarna för att inleda en granskning om köer i vården. Den planerade inriktningen är att undersöka om regeringens insatser är effektiva för att lösa problemen med köer och bristande tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Insatser för jämlik och jämställd vård –2014 genomfördes Vård på lika villkor genom överenskommelser mellan staten (regeringen) och Kommuner och Landsting (SKL). Projektet syftade till att utveckla effektiva arbetssätt för en mer jämlik vård med fokus på resurssvaga geografiska områden. Dessa områden kännetecknas av låga utbildnings-, inkomst- eller sysselsättningsnivåer, eller av en hög andel utrikes födda, vilket är kopplat till en ökad risk för ohälsa. Statligt ekonomiskt stöd har även tilldelats ett projekt som syftar till att utveckla arbetssätt så att personer i extrem glesbygd kan få akut vård snabbare. , , och har tillsammans med ett flertal organisationer bildat en nationell myndighets- och organisationsövergripande plattform för jämlik hälsa och vård. Syftet med plattformen är att hitta system och metoder för att identifiera och åtgärda skillnader i hälsa, bemötande och tillgång till vård. I Strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (hbt-strategin), som den förra regeringen antog 2014, anges att ambitionen är att hbt-personer ska ha samma förutsättningar och möjligheter som heterosexuella att uppnå en god hälsa. Ambitionen är också att skapa en mer jämlik vård och social omsorg. uppdrag i strategin är att följa hälsoutvecklingen och utvecklingen av hälsans bestämningsfaktorer inom hbt-gruppen samt att främja hbt-personers lika förutsättningar att uppnå en god hälsa genom kunskapsspridning om effektiva metoder och insatser. uppdrag i strategin är att, inom myndighetens verksamhetsområde, främja lika förutsättningar för hbt-personer att uppnå en god hälsa och social delaktighet och att öka jämlikheten inom vården. Regeringen har i bl.a. budgetpropositionen aviserat att den – i syfte att åtgärda de växande hälsoskillnaderna i samhället – avser att tillsätta en kommission för jämlik hälsa (s. 56). Kommissionen ska identifiera förhållanden som orsakar skillnader i hälsa och lämna förslag till hur dessa kan minskas. [1] I propositionen anfördes även följande (s. 58): Det kvarstår vissa oacceptabla skillnader mellan kvinnor och män i hälso- och sjukvården. Flera sjukdomar som kvinnor drabbas av i större utsträckning tenderar att vara lägre prioriterade inom hälso- och sjukvården. Det handlar t.ex. om långvariga smärttillstånd, förlossningsskador, inkontinens och psykisk ohälsa. Kvinnor med endast grundskoleutbildning är en grupp som i flera avseenden har haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. Att nå ökad jämlikhet och jämställdhet i hälso- och sjukvården kräver ett brett och långsiktigt arbete med sikte på t.ex. tillgänglighet, behandlingsmetoder och attityder. Kvinnor och män ska utifrån sina behov behandlas likvärdigt när det gäller resurser och insatser. Det är angeläget att bästa tillgängliga kunskap används. Myndigheten för vårdanalys har fått i uppdrag av regeringen att följa upp implementeringen och införandet av den nya patientlagen (S2014/2207/FS). Myndigheten ska , med start , lämna årliga redovisningar till . En slutredovisning ska lämnas till . Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att se över den nuvarande hanteringen av klagomål mot hälso- och sjukvården och föreslå hur hanteringen kan bli enklare, mer ändamålsenlig och effektivare (dir. 2014:88). överlämnade utredningen sitt delbetänkande Sedd, hörd och respekterad: ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården (SOU 2015:14). I delbetänkandet lämnar utredningen bl.a. förslag till författningsändringar vad gäller vårdgivarens skyldighet att besvara klagomål, vilket enligt utredningen är den viktigaste komponenten i ett ändamålsenligt klagomålssystem, samt i fråga om Inspek-tionen för vård och omsorgs () handläggning av ärenden. Öppna jämförelser är ett verktyg för analys och utveckling inom hälso- och sjukvården. Det innebär att goda resultat, brister och skillnader mellan olika landsting och befolkningsgrupper lyfts fram för att utgöra underlag för för-bättringsarbete. finns en strategi för Öppna jämförelser inom hälso- och sjuk-vården och . Bakom strategin står regeringen, , , , Famna och Vårdföretagarna. har berörda aktörer tagit fram en handlingsplan för Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården (S2014.008). Handlingsplanen syftar bl.a. till att ange inriktning och fokus för arbetet dessa år, förtydliga aktörernas olika roller och ansvar samt bidra till fortsatt samordning. Insatserna riktas särskilt mot att öka potentialen för förbättringsarbete i de patientnära verksamheterna, förbättra tillgängligheten av indikatorer och data på webbplatser för patienter och allmänhet, profession m.fl. samt utveckla målgruppsanpassade rapporteringar till bl.a. patienter och invånare, beslutsfattare på olika nivåer och sjukvårdens verksamheter. Olika motionsyrkanden om hälso- och sjukvårdens organisation och styrning m.m. behandlades och avstyrktes av utskottet i betänkande 2013/14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet anförde då bl.a. följande (s. 25 f., res. S, MP, V respektive SD): Utskottet ser positivt på att regeringen fortsätter att prioritera satsningar på att utveckla såväl kvaliteten i hälso- och sjukvården som tillgängligheten och valfriheten för patienten. Utskottet konstaterar att regeringen påbörjat angelägna organisationsförändringar av den statliga myndighetsstruktur som styr och stöder hälso- och sjukvården. Ett led i detta arbete är inrättandet av Myndigheten för vårdanalys, som oberoende granskar vården ur ett patientperspektiv. Som ett led i att stärka tillsynen inrättades en ny tillsynsmyndighet – Inspektionen för vård och omsorg. Vidare bildades den nya , som tar över de uppgifter som och har. startade också den nya myndigheten sin verksamhet. Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram det uppdrag som regeringen gett Utredningen en nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården (S 2013:14). Mot bakgrund av det omfattande arbete som bedrivs på olika områden anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Motionerna […] avstyrks. När det gäller motionsyrkanden om att utvidga den nationella vårdgarantin i olika avseenden konstaterar utskottet att tillgängligheten till sjukvård har varit en prioriterad fråga för regeringen. Vårdköerna har därmed minskat, och tillgängligheten har förbättrats. Detta innebär enligt utskottets mening att de insatser som vidtagits, t.ex. den nationella vårdgarantin och den s.k. kömiljarden, har gett goda och varaktiga resultat. I detta sammanhang konstaterar utskottet att Myndigheten för vårdanalys har i uppdrag att göra en samlad bedömning av hur bl.a. vårdgarantin har påverkat tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser inte att bör föregripa detta arbete. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna… Motionerna avstyrks. I betänkande 2013/14:SoU24 Patientlag behandlades och avstyrktes bl.a. en motion om att tandvård bör inkluderas i patientlagen (res. SD i denna del). Utskottet anförde då följande (s. 12): En följdmotion tar upp frågan om att tandvård bör inkluderas i patientlagen. Utskottet vill inledningsvis understryka att förslaget till ändring i tandvårdslagen redan innehåller vissa bestämmelser som syftar till att stärka patientens ställning. Utskottet konstaterar även att det i propositionen föreslås att vissa bestämmelser om barns ställning i hälso- och sjukvården även ska gälla inom tandvården. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering av tandvårdsreform (dir. 2014:28). Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Motionen […] avstyrks. I betänkande 2014/15:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anförde utskottet bl.a. följande (s. 29, jfr särskilda yttranden av S+MP+V resp. SD): Trots kortare köer är det alltför många som fortfarande upplever att det kan vara svårt att komma in till sjukvården. Vissa landsting klarar inte heller kraven i den nationella vårdgarantin, och det är stora skillnader mellan landstingen. Medan väntetiderna i vården har kortats väsentligt är bristande samordning och samverkan inom och mellan vårdgivare fortfarande ett problem i dagens hälso- och sjukvård. Därför behöver kömiljarden utvecklas till en samordnings- och tillgänglighetsmiljard (anslag 1:9). Förutom att fortsätta främja tillgänglighet och korta köer ska den också öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten. Målet med den svenska hälso- och sjukvårdspolitiken är att alla ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Alla – oavsett kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, ålder, bostadsort, utbildning och ekonomi – ska erbjudas vård utifrån sina behov och på lika villkor. Hälso- och sjukvården ska bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen samt tillgodose patientens behov av kontinuitet och säkerhet i vården. Uppföljningar av hälso- och sjukvården visar att det finns brister i jämlikheten. Ett problem är t.ex. att tillgången till vårdinsatser påverkas av socio-ekonomiska förhållanden såsom skillnader mellan utbildnings- och inkomstnivåer. Överlevnaden i sjukdomar som kan förebyggas eller behandlas uppvisar betydande skillnader som bl.a. kan kopplas till socioekonomisk bakgrund. Ojämlikheten inom hälso- och sjukvården bidrar i förlängningen till skillnader i livskvalitet och livslängd. Det är mycket angeläget att komma till rätta med dessa brister. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Utskottet kan konstatera att det pågår ett antal viktiga överenskommelser, uppdrag och utredningar, vilka har redovisats i föregående avsnitt. Utskottet välkomnar dessa. Det gäller bl.a. den överenskommelse som slutits mellan regeringen och SKL om kunskapsstöd och uppföljning inom hälso- och sjukvården och det uppdrag som Myndigheten för vårdanalys har fått om att göra en fördjupad analys av tillgängligheten i hälso- och sjukvården. När det gäller vård på lika villkor för hbtq-personer har inom ramen för Strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck ett betydelsefullt uppdrag att inom myndighetens verksamhetsområde främja lika förutsättningar för dessa personer att uppnå en god hälsa och social delaktighet och att öka jämlikheten inom vården. Utskottet konstaterar vidare att en nationell samordnare fått i uppdrag att göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt. Det pågår även en utredning som ser över hur den högspecialiserade vården kan utvecklas. Utskottet vill avslutningsvis påminna om att det i den budget som reger-ingen presenterade 2015 (prop. 2014/15:1) fanns ett förslag att avsätta för att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården, förbättra förutsättningarna för rätt användning av professionernas kompetens och påverka landstingens kompetensförsörjning i positiv riktning (den s.k. professionsmiljarden). valde dock att rösta för ett annat budgetalternativ (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2014/15:85 (V) yrkandena 1–4, 2014/15:741 (S) yrkande 1, 2014/15:743 (S), 2014/15:1167 (FP), 2014/15:1271 (SD), 2014/15:1860 (KD) yrkande 1, 2014/15:1910 (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2353 (M) och 2014/15:2664 (M) yrkandena 1–4. Den nya patientlag som trädde i kraft ska bidra till det övergripande målet att alla invånare ska erbjudas en hälso- och sjukvård av hög kvalitet. Det innebär att vården ska vara patientfokuserad, tillgänglig, säker, kunskapsbaserad, effektiv och utgå från den enskildes behov. Utskottet ser mycket positivt på den nya lagen. Att utgå från patienten har visat sig främja en ökad jämlikhet i vården. Det är enligt utskottet även positivt att Myndigheten för vårdanalys ska följa upp implementeringen och införandet av patientlagen. Vad gäller motionen om att inkludera tandvård i patientlagen, konstaterar utskottet att det pågår en utvärdering av tandvårdsreform (dir. 2014:28). Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2014/15:1236 (SD), 2014/15:1464 (M) yrkandena 1 och 2 och 2014/15:2632 (M). Mot bakgrund av dels det pågående arbetet med en handlingsplan för Öppna jämförelser som bl.a. omfattar tillgänglighet på webbplatser, dels överenskommelsen mellan regeringen och SKL där det uttrycks att utvecklingen av Öppna jämförelser ska fortsätta, avstyrks motion 2014/15:2433 (C) yrkande 3 i den mån den inte kan anses vara tillgodosedd. Slutligen anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:2260 (S) yrkande 6. Åtgärder och insatser som begärs för specifika delar av landet bör i första hand vara en fråga för de regionala organen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vårdval och ersättningssystem. Jämför reservationerna 6 (M) och 7 (C). I motion 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att omgående utveckla vårdvalet för att främja mångfalden och stärka patienternas ställning. I yrkandena 14 och 15 begärs tillkännagivanden om att omgående utveckla lagen om valfrihetssystem inom fler områden som exempelvis verksamhet för personer med funktionsnedsättning, specialistvård, rehabilitering och psykiatri. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om tillsätta en utredning som ska se över ersättningssystemet inom hälso- och sjukvården. Motionärerna anför att en reformering av ersättningsmodeller till olika utförare bör tas fram, med utgångspunkt i patientens och individens fria val. I motion 2014/15:2433 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att rätten att välja utförare oberoende av landstings- eller regiongräns även ska gälla inom slutenvården. Utökade möjligheter att välja vårdgivare i hela landet stärker enligt motionären såväl patientmakten som förutsättningarna för en mer likvärdig hälso- och sjukvård. I motion 2014/15:2874 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om möjligheten att överväga nationella regler för vårdval. För detta krävs det enligt motionären att samma ersättningsmodell tillämpas i samtliga landsting och att patientregister och journalsystem samkörs. I motion 2014/15:2658 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om ersättningsmodeller för fritt etablerade vårdyrkesarbetande och i motion 2014/15:2661 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om en statlig sjukvårdsförsäkring med relevant ersättning till vårdgivare. I motion 2014/15:2345 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om ökade rättigheter för patienter och vårdgivare. I motion 2014/15:2655 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att ökad valfrihet ger bättre patienträttigheter. Motionärerna föreslår att det fria vårdvalet för patienter ska utvidgas till att gälla all hälso- och sjukvård. I motion 2014/15:1859 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att sjukvårdens ersättningssystem inte endast får bygga på produktionsfaktorer. Sjukvårdens ersättningssystem borde enligt motionären förbättras på det sättet att även medicinska hälsoresultat premieras. I motion 2014/15:771 av Shadiye Heydari och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att utarbeta ett nytt ersättningssystem där patientens behov ställs i centrum. ska enligt 5 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, organisera primärvården så att alla som omfattas av ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster samt få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom . ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. Enligt 6 kap. 2 § patientlagen ska patienten få en fast vårdkontakt om det är nödvändigt för att tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet, eller om patienten begär det. I 6 kap. 3 § patientlagen finns en motsvarande bestämmelse som i 5 § HSL om att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården. När beslutat att införa vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, tillämpas. När det gäller ledningen av hälso- och sjukvården ska denna vara organiserad så att den tillgodoser en hög patientsäkerhet och en god vårdkvalitet (28 §). Verksamhetschefen ska säkerställa att patientens behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet i vården tillgodoses (29 a §). Om det är nödvändigt för att tillgodose dessa behov, eller om en patient begär det, ska verksamhetschefen utse en fast vårdkontakt för patienten. Ersättningssystem inom hälso- och sjukvården Samtliga landsting och regioner i tillämpar en kombination av följande i sina ersättningssystem i primärvården: – fast ersättning per listad individ – rörlig ersättning kopplat till besök eller åtgärder – målrelaterad ersättning baserat på indikatorer som ska återspegla kvalitet och effektivitet. För att få en anpassning av ersättningen till befolkningens behov och vårdtyngd görs justeringar utifrån patientens ålder, diagnosklassificering enligt () och socioekonomiska förutsättningar (CNI-index). Närmare hälften av landstingen och regionerna använder alla tre grunderna för att behovsjustera ersättningen. Övriga använder en eller två av dem. (Källa: ) presenterade – efter behov eller efterfrågan? (RiR 2014:22). I rapporten presenteras granskning av hur de statliga reformerna om vårdval och vårdgaranti har påverkat möjligheterna för primärvården att verka för en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. har funnit att speciellt vårdvalsreformen fått en stark styreffekt – det har blivit svårare att upprätthålla vårdens etiska principer om likvärdig vård och prioritering av de mest behövande. Granskningen visar att vårdcentraler företrädelsevis har etablerats i befolkningstäta områden och i områden där vårdbehoven är lägre. har nedläggningar i större utsträckning drabbat socioekonomiskt svagare områden. Granskningen visar också att det varit svårt för landstingen att skapa vårdvalsmodeller och ersättningssystem som styr primärvården i riktning mot vårdens etiska principer. anser att det finns ett antal åtgärder som är värda att pröva innan mer ingripande systemförändringar övervägs. vill därför rikta följande rekommendationer till regeringen: – Gör utformningen av vårdvalssystemen för primärvården enhetlig. Gör ersättningssystemet så enkelt som möjligt och styr mot vårdens etiska principer och formulera inte primärvårdsuppdragen för brett. – Verka för att hälso- och sjukvårdslagens undantagsbestämmelse om särbehandling kommer till användning. – Tydliggör myndigheternas uppföljningsuppdrag. Regeringens skrivelse med anledning av granskning lämnades till (skr. 2014/15:72). När det gäller rekommendationer anför regeringen bl.a. att den instämmer i värdet av mer enhetliga ersättningssystem. Hur sådana ska formuleras och konstrueras får emellertid vara en fråga för sjukvårdshuvudmännen att lösa tillsammans. Det är enligt regeringen viktigt att landstingen har goda förutsättningar att anpassa hälso- och sjukvården efter regionala behov och förutsättningar. Regeringen anför vidare att den avser att låta en lämplig myndighet kartlägga hur landstingen formulerar sina primärvårdsuppdrag – såväl innehållsmässigt som strukturellt – i syfte att skaffa sig ett bättre kunskapsunderlag för en fortsatt hantering av frågan. Slutligen instämmer regeringen med om vikten av tydlig uppföljning. Den granskning som genomfört stöder sig på de etiska principer som på ett övergripande plan ska vara styrande för all hälso- och sjukvård, och har gett regeringen värdefull input till sitt arbete. Mot den bakgrunden avser regeringen att se över myndigheternas uppföljningsuppdrag. fick i uppdrag av den förra regeringen att följa upp landstingens arbete med vårdvalssystemen ur en konkurrenssynpunkt och att analysera utvecklingen av mångfalden samt analysera förutsättningarna för kvalitetskonkurrens mellan vårdgivare inom primärvården (S2013/5937/FS [delvis]). utökades detta regeringsuppdrag till att även omfatta hur ersättningssystemens utformning påverkar utvecklingen av verksamheten hos utförarna. Rapporten och konkurrens bland vårdcentraler – om kvalitetsdriven konkurrens och ekonomiska villkor (Rapport 2014:2) publicerades . anför bl.a. följande: Sedan vårdvalet för primärvård infördes har antalet vårdcentraler ökat . I de flesta landstingen har invånarna fått fler valmöjligheter då nya vårdcentraler har tillkommit. Majoriteten av de nytillkomna vårdcentralerna finns i områden med stort befolkningsunderlag. Det finns dock ingen oproportionerlig etablering av vårdcentraler i förhållande till det befolkningsunderlag som finns i de områdena. Ingen vårdcentral har lagts ned i områden med låg tillgänglighet. Det finns skillnader mellan de olika landstingen, avseende både anta-let vårdcentraler per kommun och vårdcentralernas resultat. Detta indike-rar att vårdcentralernas etablering och prestation kan bero på i vilket landsting vårdcentralen befinner sig.