bet · H201AU8 · 2015-06-01 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 24 motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden om bl.a. ett hållbart arbetsliv, systematiskt arbetsmiljöarbete, företagshälsovård och nolltolerans mot dödsolyckor. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till regeringens påbörjade reformer och aviserade förstärkningar av arbetsmiljöarbetet. I betänkandet finns fem reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Arbetsmiljö för ett hållbart arbetsliv Kartläggning av riskfaktorer i arbetsmiljön för kvinnor och män Arbetsmiljön inom vården och omsorgen Förbud mot ensamarbete på passagerartåg 1.Arbetsmiljö för ett hållbart arbetsliv, punkt 1 (M, KD) 2.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (SD) 3.Kartläggning av riskfaktorer i arbetsmiljön för kvinnor och män, punkt 5 (M, C, FP, KD) 4.Preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, punkt 7 (V) 5.Förbud mot ensamarbete på passagerartåg, punkt 8 (SD) Arbetsmiljö för ett hållbart arbetsliv, punkt 1 (C, FP) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Arbetsmiljö för ett hållbart arbetsliv 2014/15:953 av (S) yrkande 2, 2014/15:1440 av (S), 2014/15:1510 av (SD), 2014/15:1537 av (M), 2014/15:2071 av (S) i denna del och 2014/15:2440 av (KD) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (M, KD) 2014/15:2067 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2348 av Finn och (M), 2014/15:2440 av (KD) yrkande 2 och 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. Reservation 2 (SD) 2014/15:953 av (S) yrkande 1 och 2014/15:2440 av (KD) yrkande 4. 2014/15:446 av och (S) yrkande 1, 2014/15:2071 av (S) i denna del, 2014/15:2095 av och (S) och 2014/15:2346 av Finn m.fl. (M). Kartläggning av riskfaktorer i arbetsmiljön för kvinnor och män 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 16. Reservation 3 (M, C, FP, KD) Arbetsmiljön inom vården och omsorgen 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13 samt 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 11. 2014/15:2066 av och (S). Reservation 4 (V) Förbud mot ensamarbete på passagerartåg 2014/15:2132 av Per Klarberg m.fl. (SD). Reservation 5 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (FP), (V), (KD), i (S), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 24 motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen finns i bilagan. I anslutning till beredningen av ärendet hade utskottet vid sitt sammanträde överläggning med regeringen, genom arbetsmarknadsminister , om förslaget till rådsslutsatser om för hälsa och säkerhet i arbetslivet 2014–2020. Vid sammanträdet fick utskottet information av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen genom dess ordförande . Vid sitt sammanträde fick utskottet information från generaldirektör . Vid sammanträdet hade utskottet överläggning med regeringen, genom arbetsmarknadsminister , om den riktade översynen av utstationeringsdirektivet inom ramen för kommissionens aviserade paket om arbetskraftens rörlighet. Utskottet fick dessutom vid sitt sammanträde information från jämställdhetsminister om regeringens arbete på jämställdhetsområdet ur ett arbetsmiljöperspektiv. Arbetsmiljö för ett hållbart arbetsliv Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett hållbart arbetsliv. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M, KD) och särskilt yttrande (C, FP). På förslag av arbetsmarknadsutskottet beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas (bet. 2013/14:AU5, rskr. 2013/14:183). I motion 2014/15:953 vill (S) att regeringen tar ett större ansvar och sätter upp högre målsättningar på arbetsmiljöområdet (yrkande 2). För att skapa ett hållbart arbetsliv behövs enligt motionären reformer som utformas i samverkan med arbetsmarknadens parter. Liknande yrkanden om behovet av satsningar på arbetsmiljöområdet och forskning för ett hållbart arbetsliv framhålls av (S) i motion 2014/15:2071 (i denna del) och av (S) i motion 2014/15:1440. (M) anser i motion 2014/15:1537 att regeringen bör ta initiativ till att tillsammans med arbetsmarknadens parter upprätta en nationell strategi för ett långt och hållbart arbetsliv. Motionären betonar behovet av att möjliggöra ett längre arbetsliv för att kunna finansiera välfärdsambitioner och att ett hållbart arbetsliv är en viktig del av arbetslinjen. I motion 2014/15:1510 föreslår (SD) att frågan om hur ogynnsamma ljudmiljöer påverkar den mentala hälsan bör utredas. Ljudnivåer ökar och ger upphov till stress och överstimulering som till slut omvandlas till kroppslig sjukdom och kostnader för samhället. I motion 2014/15:2440 framhåller (KD) friskfaktorer som en konkurrensfaktor (yrkande 1). Ett hållbart arbetsliv med en frisk arbetskraft kommer att vara en förutsättning för att ska stå sig konkurrenskraftigt , och sjukdomar måste därför förebyggas både i och utanför arbetslivet. Motionären betonar också vikten av att fortsätta att stödja forskningen kring kvinnors hälsa (yrkande 3). Utskottet noterar att enligt officiella statistik fram har antalet anmälda arbetssjukdomar och arbetsolyckor som lett till sjukfrånvaro ökat något , efter en tidigare nedåtgående trend. Sjukfrånvaron ökar nu också i stort på ett oroväckande sätt, särskilt bland kvinnor. står arbetslivet inför stora förändringar med en fortsatt ökad global konkurrens och krav på att fler måste orka jobba längre. För att möta utvecklingen är det nu helt nödvändigt med en förstärkning av arbetsmiljöarbetet. Regeringen aviserade redan i budgetpropositionen stora satsningar på arbetsmiljöområdet. Eftersom den statsbudget som antog är baserad på de borgerliga partiernas förslag har några av regeringens viktigaste arbetsmiljösatsningar blivit försenade. Mot den bakgrunden är det glädjande att regeringen ekonomiska vårproposition och vårändringsbudget återkommer med flera satsningar – såväl ekonomiska som strategiska – på arbetsmiljöområdet och med åtgärder för att stoppa de ökande sjukskrivningstalen. Enligt utskottet är det tydligt och glädjande att vi har en regering med höga och tydliga ambitioner på arbetsmiljöområdet. Arbetet för en bättre arbetsmiljö är enligt utskottets uppfattning en del av ett större pussel som behöver läggas för ett väl fungerande modernt arbetsliv i ett bredare perspektiv. Förutom direkta satsningar på arbetsmiljöarbetet handlar det också om att det krävs åtgärder för att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande för att skapa en mer jämställd arbetsmarknad och om att heltid ska vara norm och deltid en möjlighet. Det handlar om att värna kollektivavtalens ställning och goda arbetsvillkor i allmänhet. Visstidsanställningar kan fylla en funktion för att hantera arbetstoppar men det krävs åtgärder för att motverka negativa effekter av visstidsanställningar för enskilda arbetstagare. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen bedriver en aktiv politik på samtliga av dessa områden och att regeringen ekonomiska vårproposition och i vårändringsbudgeten lyfter såväl arbetsmiljöfrågorna i sig som andra samverkande faktorer för en god arbetsmiljö på en jämställd arbetsmarknad. Utskottet noterar också att regeringen har presenterat ett förslag till skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar (Ds 2015:29). Förutom det självklara egenvärdet i en säker och trygg arbetsmiljö vill utskottet anföra att en arbetsmiljöpolitik som möjliggör ett längre och hållbart arbetsliv även kan bidra till finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Det är viktigt att antalet yrkesverksamma år ökar i takt med att medellivslängden ökar för att alla ska kunna ha en god ekonomisk standard och för att skattefinansierade tjänster av god kvalitet ska kunna tillhandahållas i önskvärd omfattning. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till den forskningsbaserade underlagsrapport som utskottet låtit ta fram om arbetstagarnas och arbetsmarknadens förutsättningar för ett längre arbetsliv och om hur arbetskraften kan tas till vara mot bakgrund av den ökande medellivslängden och den allt äldre befolkningen (Rapport från 2013/14:RFR8 från utvärderings- och forskningssekretariat). Utskottet välkomnar att regeringen snabbt påbörjat ett ambitiöst arbete med att ta fram en ny nationell arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och åt att detta arbete bedrivs i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Utskottet noterar den höga graden av samsyn som finns mellan regeringen, arbetsmarknadens parter och i fråga om behovet av en ny strategi som ska vara anpassad till det moderna arbetslivet och bygga på relevant forskning. Som ett inledande led i arbetet har regeringen anordnat tre kunskapsseminarier . Det har handlat om ett hållbart arbetsliv genom hela karriären, om nollvisionen för dödsolyckor i arbetslivet och om psykosocial arbetsmiljö. Regeringen har vidare gett i uppdrag att ta fram en lägesbeskrivning av utvecklingen inom arbetsmiljöområdet . Lägesbeskrivningen ska användas som ett underlag i arbetet med att ta fram den nya strategin. Enligt utskottet bäddar det ambitiösa tillvägagångssättet för att den nya strategin kan få ett brett genomslag inom alla delar av arbetsmarknaden. Genom att förmedla att kunskap och attityder är avgörande för att förebygga ohälsa och olycksfall skapas förutsättningar för ett förstärkt arbetsmiljöarbete. Det nära samarbetet med parterna synes också ligga helt i linje med rekommendationerna från Statskontoret för utformandet av en ny handlingsplan för arbetsmiljöarbetet. (Statskontorets rapport 2015:2 Analys av den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken). Utskottet delar regeringens och parternas uppfattning att det är nödvändigt att också möta de nya utmaningarna. Arbetslivet förändras i snabb takt och i sin analys av den förra arbetsmiljöplanen konstaterade att den förra arbetsmiljöplanen inte i tillräcklig utsträckning beaktade utmaningar om exempelvis arbetsmiljöfrågor i samband med globalisering och outsourcing, det alltmer digitala samhället och det gränslösa arbetet. Detta skapar möjligheter men också nya utmaningar för arbetsmiljön. Andra viktiga faktorer att ta hänsyn till är att antalet olika anlitandeformer har blivit fler liksom att det i många branscher är långt ifrån självklart att den person som utför arbetet har sin arbetsgivare på samma ställe. är det viktigt att arbetet med att hantera de redan kända arbetsmiljöriskerna fortsätter, något som såväl regeringen som parterna konstaterar. Fallolyckor är fortfarande den vanligaste orsaken till allvarliga arbetsolycksfall. På en alltmer global och konkurrensutsatt marknad är det viktigt att driva arbetsmiljöfrågorna också i EU-samarbetet. Utskottet gläds därför åt att arbetsmiljöarbetet kommit mer i fokus också på EU-nivå. Kommissionen har tagit fram ett strategiskt ramverk för hälsa och säkerhet i arbetslivet –2020 (KOM(2014) 332), och medlemsstaterna har antagit rådsslutsatser om ramverket. Arbetsmarknadsminister har vid en överläggning med utskottet i frågan redovisat att regeringen varit aktiv och pådrivande i arbetet och bl.a. särskilt framhållit att dålig arbetsmiljö inte får användas som en konkurrensfaktor, att förenklade EU-regler på arbetsmiljöområdet inte får leda till ett sämre skydd för arbetstagarna och betydelsen av ett fokus på arbetsmiljön för att fler ska kunna jobba längre. Det är angeläget att regeringen inom EU-samarbetet tydligt markerar att regelförenklingsarbetet inte får leda till att arbetstagares rättigheter i fråga om t.ex. arbetsmiljö och arbetsrätt försvagas och att en gemensam europeisk arbetsmarknad inte får leda till försämrade arbetsvillkor eller ett urholkat skydd för löntagare samt att osund konkurrens och missbruk av regelverk ska motverkas så att inte seriösa företag slås ut av oseriösa aktörer. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att regeringen bedriver ett aktivt påverkansarbete inom ramen för EU-samarbetet med prioritering av ordning och reda på den inre marknaden i allmänhet och i synnerhet inför den riktade översyn av utstationeringsdirektivet som kommissionen har aviserat. Utskottet delar regeringens ståndpunkt att den fria rörligheten och rätten för alla medborgare att arbeta var de vill inom EU måste värnas, som en gemensam europeisk arbetsmarknad inte får leda till att villkoren försämras för löntagare. Utskottet är också enigt med regeringen och arbetsmarknadens parter om behovet av arbetsmiljöforskning och ny kunskap. Forskning och ny kunskap är grundläggande förutsättningar för att kunna förebygga arbetsmiljöproblem innan de uppstår, för att kunna göra rätt prioriteringar för insatser och för att arbetsmiljöpolitiken på så sätt ska kunna bidra till att skapa ett hållbart arbetsliv. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag i vårändringsbudgeten att skapa ett nytt anslag för arbetslivspolitiken och att avsätta särskilda medel för att finansiera forskning om kvinnors arbetsmiljöproblem och arbetsrelaterade ohälsa. Utskottet noterar också regeringens besked att tillkännagivande om arbetsmiljöforskning kommer att beredas inom ramen för den forskningsproposition som beräknas läggas fram . När det gäller arbetsmiljöforskningen kan utskottet också konstatera att många röster i debatten vittnar om att det största problemet inte är avsaknad av forskning i sig, utan att den forskning som bedrivs är splittrad och utspridd på för många olika aktörer. Detta kan i sin tur leda till den negativa konsekvensen att forskningsresultaten inte får tillräcklig och önskvärd spridning. Den spridda forskningsverksamheten kan alltså paradoxalt nog innebära att forskningsresultaten får för dålig spridning. I avvaktan på kommande förslag från regeringens sida är det mot den bakgrunden enligt utskottet viktigt att fortsätter sitt utvecklings- och utformningsarbete för att skapa en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv och att detta görs i dialog med berörda aktörer. Arbetet med att utveckla former för tillgängligheten och nyttiggörandet av den kunskap som redan finns – eller tas fram av myndigheten i form av kunskapssammanställningar och statistik – är betydelsefullt. När det gäller motionsförslaget om friskfaktorer som en konkurrensfaktor kan utskottet konstatera att frågeställningarna om vad som är en god arbetsmiljö och hur man skapar friska arbetsplatser fått ökad uppmärksamhet och att forskningen på området ökat . I ett forskningsprojekt om långtidsfriska företag har t.ex. , och undersökt vad som utmärker företag med friska medarbetare. Ett motsvarande forskningsprojekt om hälsa och framtid i offentlig förvaltning har genomförts. Exempel på tydliga friskfaktorer enligt denna forskning är en rättvis fördelning av arbetet, att chefen tar ansvar för en tydlig prioritering vid hög arbetsbelastning samt en öppen kommunikation och närhet till chefen. Andra friskfaktorer av betydelse är ett fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete och att chefen har bra koll på sjukfrånvaron och rutiner för att få sjukskrivna tillbaka till jobbet. Forskningen visade också att en dålig arbetsmiljö har större betydelse för sjukfrånvaro än dålig hälsa. I fråga om motionsförslaget om att utreda hur ogynnsamma ljudmiljöer påverkar den mentala hälsan noterar utskottet att det också pågår flera forskningsprojekt inom Försäkring om buller med koppling till stress. Det handlar bl.a. om hur buller i kontorslandskap påverkar uppmärksamheten, minnet samt den upplevda hälsan och stressen, om samband mellan buller och ohälsa inom förskolan och om kombinationseffekter av buller och andra miljöeffekter på stress och välbefinnande. har också gjort en kunskapssammanställning om den hjärnvänliga arbetsplatsen som handlar om kognition, kognitiva funktionsnedsättningar och arbetsmiljö. Sammantaget kan utskottet konstatera att det omfattande arbete som pågår inom området såväl nationellt som inom EU ligger väl i linje med motionsönskemålen. Enligt utskottet finns det därför inte behov av något tillkännagivande till regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om systematiskt arbetsmiljöarbete m.m. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 2 (SD). En arbetsgivare är enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skyldig att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt i det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Enligt 3 kap. 2 a § första och andra styckena arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren bl.a. systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Arbetsgivaren ska också utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som föranleds av detta. Arbetsgivaren är även skyldig att i den utsträckning verksamheten kräver dokumentera arbetsmiljön och arbetet med denna samt upprätta handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet. har utfärdat en föreskrift (AFS 2001:1) om systematiskt arbetsmiljöarbete. Inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet har också skyddsombuden en uppgift att verka för en tillfredsställande arbetsmiljö, vaka över skyddet mot ohälsa och olycksfall samt över att arbetsgivaren uppfyller kraven i 3 kap. 2 a § arbetsmiljölagen. Bestämmelserna i 3 kap. 2 och 2 a §§ arbetsmiljölagen om arbetsgivares skyldighet att bedriva förebyggande och systematiskt arbetsmiljöarbete omfattar även arbete för att motverka kränkande särbehandling. Enligt föreskrift om åtgärder mot kränkande särbehandling i arbetslivet (AFS 1993:17) är arbetsgivaren bl.a. skyldig att planera och organisera arbetet så att kränkande särbehandling så långt som möjligt förebyggs. Med trakasserier avses enligt 1 kap. 4 § 4 diskrimineringslagen (2008:567) ett uppträdande som kränker någons värdighet och som har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. På förslag av arbetsmarknadsutskottet beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur mobbning och trakasserier i arbetslivet ska minska (bet. 2013/14:AU5, rskr. 2013/14:183). I motion 2014/15:2067 framhåller och (båda S) betydelsen av relevanta resurser till (yrkande 1). Enligt motionärerna har den tidigare regeringens minskning av resurserna till och nedläggningen av lett till en försämrad arbetsmiljö och till att nu har passerats av många andra länder när det gäller bl.a. utbildning av skyddsombud. De anser därför att det krävs mer resurser för att ska klara sitt uppdrag att arbeta med kontroll och tillsyn av att arbetsmiljölagen följs, med föreskriftsarbete samt med analys- och regelarbete. Motionärerna framhåller också vikten av att förbättra och stärka villkoren för skyddsombud (yrkande 2). framhåller i motion 2014/15:2871 av m.fl. att det är oacceptabelt att endast av arbetsgivarna bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete enligt . Partiet vill därför att antalet arbetsgivare som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete ska följas upp (yrkande 8). anser också att alla arbetsgivare ska bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete (yrkande 9). Om det visar sig att den nya sanktionsreformen för brott mot arbetsmiljöföreskrifter inte ger någon betydande effekt på antalet arbetsgivare som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete måste ytterligare åtgärder vidtas. Finn och (båda M) anser i motion 2014/15:2348 att arbetsmiljö- och diskrimineringslagarna bör ändras i syfte att i lämpliga delar förbättra möjligheterna för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja kränkande särbehandling och s.k. jantelagsmentalitet på våra arbetsplatser. (KD) understryker i motion 2014/15:2440 vikten av att förebygga hot och våld på arbetsplatserna (yrkande 2). Motionären anför att det är betydligt vanligare att kvinnor utsätts för hot och våld i arbetet än män. Utskottet instämmer i det som framförs i flera motioner, nämligen att måste ges relevanta resurser och det är därför med stor tillfredsställelse som utskottet kan konstatera att regeringen ekonomiska vårproposition och vårändringsbudget föreslår en förstärkning av anslag framöver. av minskade anslag till kan utskottet konstatera att skutan ska vändas, politiken ändras och anslaget ökas. Det är ett välkommet besked som kommer lägligt till . Med ökade medel kan anställa fler arbetsmiljöinspektörer, modernisera och tydliggöra myndighetens regelverk samt utveckla bättre metoder för att mäta effekterna av myndighetens insatser och verksamhet i fråga om arbetsskador. När det gäller behovet av fler inspektörer har generaldirektör inför utskottet berättat att verket har ett stort rekryteringsbehov framöver för att kunna bedriva ett tillfredsställande tillsynsarbete och för att kunna möta kommande pensionsövergångar. Ambitionen är att ha 300 arbetsmiljöinspektörer anställda vid slutet av 2018. Utskottet konstaterar att med 300 inspektörer något skulle närma sig målsättning om en inspektör per 10 000 arbetstagare. Ett ökat antal arbetsmiljöinspektörer gör det möjligt för att genomföra fler besök på de ca 400 000 arbetsställen med 4,3 miljoner förvärvsarbetande som finns på den svenska arbetsmarknaden. Dagens resurser medger att endast av arbetsställena besöks. Generaldirektören har inför utskottet förklarat att verket måste ställa sig frågan om kvantitet i antal inspektioner alltid är bättre än kvalitet. Ingångsvärdet är enligt generaldirektören att försöka planera verksamheten så att varje skattekrona kan bidra på bästa sätt. förbättrar också ständigt urvals- och prioriteringsprocessen kring vilka arbetsställen som ska besökas och hur myndigheten genomför inspektionerna. En av myndighetens största utmaningar är att rikta inspektioner och kommunikationsaktiviteter till de yrken och branscher där riskerna för skador och sjukdom är störst, vilket är verkets ambition. Statskontoret konstaterade emellertid i sin myndighetsanalys av (2014:21) att det inte gick att se att de faktiska arbetsplatsbesöken avspeglade prioriteringen av riskfyllda arbetsplatser och föreslog att verket skulle utreda vilken eller vilka principer som bör vara vägledande för prioriteringar och urval i tillsynen. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden att arbetar aktivt och kontinuerligt med frågan om vilka arbetsställen som ska inspekteras och generaldirektörens tydliga besked om vikten av samrådet med parterna i sammanhanget och ambitionen att ytterligare förbättra samrådet i syfte att verket ska kunna finnas där risken för ohälsa är som störst. Nära förknippat med frågan om urvalet är behovet av en kvalitetssäkrad resultatanalys av verkets insatser. Även detta är ett utvecklingsarbete som generaldirektören tydligt poängterat inför utskottet, och en förstärkning av detta område är också något som Statskontoret rekommenderar i sin rapport. När det gäller motionsförslagen om det systematiska arbetsmiljöarbetet vill utskottet understryka värdet av det förebyggande och systematiska arbetsmiljöarbetet för att förebygga och åtgärda risker. Utskottet har noterat en oroväckande tendens i detta sammanhang, nämligen att det har blivit vanligare att stress i arbetslivet betraktas som ett individuellt problem, trots att det i stället bör ses som ett bristande arbetsmiljöansvar på arbetsplatsen. Temat för Internationella arbetsorganisationens () världsdag för arbetsmiljö 2015 var just vikten av gemensamt arbete för att skapa en kultur där vi förebygger ohälsa och olycksfall i arbetslivet.