bet · H301TU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Egentligen är det väl inte konstruktivt att kasta saker på varandra så här. Men vi har ju olika uppfattningar, så låt oss trots allt göra det. Jag tror att vi båda vill järnvägen väl. Men jag kan konstatera att har man låtit den svenska järnvägens standard sjunka så lågt som tidigare regeringar gjorde tar det tid att komma i kapp. Det blir liksom inte enklare man låter bli att investera. Tro mig; jag önskar verkligen att vi hade färre problem med kontaktledningar och annat, både och er tid. Det är någonting som vi nu måste komma i kapp med eftersom det är bedrövligt där ute på många sträckor. Det kan vi vara överens om. Jag för gärna en budgetdebatt, och jag tror att det är riktigt och bra att vi nu satsar mer på infrastrukturen. Men jag tror att det är precis lika viktigt att vi framöver, som jag var inne på, ser till att vi gör rätt insatser när det gäller styrning av och de konkreta underhållsinsatserna. Som sagt: Vi kan ösa kronor över järnvägssystemet, men om de inte kommer ut i spåren får de ju inte effekt. Låt oss åtminstone i det avseendet vara överens om att där behöver vi kroka arm. Framför allt förväntar jag mig, eftersom regeringen är den som styr myndigheterna, att man tar till sig de slutsatser som kommer med men också de som han kom med tidigare, till exempel om det som talade om i valrörelsen - att det skulle vara lösningen att återförstatliga all drift och allt underhåll på järnvägssidan. är väldigt tydlig med att ett återförstatligande inte är lösningen, så jag hoppas att man inte går vidare med de förslagen från Socialdemokraternas sida. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Nej, vi behöver bra med anslag till underhållssidan och en bra styrning av , och sedan ska vi aldrig låta standarden sjunka så lågt igen. Vi står naturligtvis bakom vår budgetmotion, men eftersom SD är det parti som satsar mest på infrastrukturen är våra satsningar högre än de satta ramarna. Vi kan därför inte yrka bifall till vår budget på området. Vårt land är ett vackert, avlångt land med stora avstånd. För att belysa de stora avstånden ska jag ge er ett exempel. Från Smygehuk i söder till i norr är det hela - ett avstånd som tar att köra om man väljer bil, med en snitthastighet . Väljer man att flyga samma sträcka tar det och . Det skiljer sig mycket att ta sig genom med olika transportsätt. Det faktum att är ett stort och förhållandevis glesbefolkat land innebär stora utmaningar för det offentliga samhället. Transportinfrastrukturen måste kunna möjliggöra transporter av såväl gods som arbetskraft. Men vi får inte glömma bort den underbara natur vi har runt oss, som även leder till att en hel del turister kommer på besök. tog emot 19,9 miljoner besök från utlandet . av alla besök hade huvudsyftet affärsresa och privatresa. Den genomsnittliga konsumtionen under vistelsen i uppgick till per person och dag. Turismens totala omsättning ökade med , och de utländska besökarnas konsumtion i ökade med . Turismen har ett enormt sug att se svensk natur, och en god infrastruktur är en förutsättning. Alla transportslag behövs. Vi ska inte slå ut ett transportslag för att gynna ett annat. Vi måste se till att de kompletterar varandra. En container som anlöper en hamn med ett oceangående fartyg kan fortsätta sin färd med lastbil, fartyg eller tåg beroende på slutdestination. Ett bra exempel är en container som kommer till med fartyg, lastas på järnväg och transporteras till en kombiterminal, där den senare lastas på lastbil och körs den sista biten till butik eller slutkund. I denna transport används fartyg, tåg och lastbil. ser miljönyttor i att låta godset få en kombinerad transport mellan de olika transportslagen. Att också tillåta de längre och tyngre transporterna, där man kan lasta upp till på lastbilarna, ser vi som en stor fördel. Då kan man lasta mer gods på varje transport, vilket förutom snabbare transporter ger bättre ekonomi och bättre miljö. Det är en osund konkurrens i transportbranschen på åkerisidan med cabotagebrott. har medverkat till att genomföra kraftiga sanktionsavgifter på cabotagebrott, där avgiften ska betalas på plats, samt till att tull och polis har rätt att klampa fordonet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer För att få ytterligare kontroll vill vi att man inför Maut-system, som finns i , så att man lättare kan stävja fusket i åkeribranschen. Sjöfarten är en viktig transportbärare, och har en lång kust med många hamnar. Tyvärr används inte havet i den utsträckning man kan önska. För att främja transporter till sjöss måste även infrastrukturen på land fungera för vidare transport. Samspelet mellan sjö och land är viktigt. Det är även säkra transporter. Alkobommar i hamnarna är en viktig del i en högre säkerhet samt ett enkelt sätt att främja nollvisionen på våra vägar. Svaveldirektivet, som gäller i , ser vi gärna utökat till hela EU för både miljöns och konkurrensens skull. Det är viktigt att ge rätt verktyg att kunna genomföra kontroller så att de kan efterfölja direktivet och sanktionera överträdelser. För att få bättre miljö i har vi i väntan på en internationell överenskommelse om latrintömning för alla fartyg avsatt närmare 27 miljoner i form av avskaffad farledsavgift för de kryssningsfartyg som lämnar sitt grå- och svartvatten i hamnarna i stället för att dumpa det i havet. Vi sverigedemokrater är glada att regeringen skriver på Kapstadskonventionen, vilket vi tidigare haft i våra budgetar. Det ger minskade leasingkostnader för flygbolagen, och förhoppningsvis flaggas flygplanen därmed inte ut i samma utsträckning som fartygen. är en fråga som hårt debatterats, och tillsammans med Alliansen har gjort ett tillkännagivande om att vi inte vill lägga ned . är en av landets mest trafikerade och behövs för transporter till och från , som är landets starkaste tillväxtmotor. är nära sitt kapacitetsmaximum och klarar inte av att ta över de flygplan som trafikerar . I detta anförande instämde och (båda SD). Kloka regeringar och deras infrastrukturministrar bygger broar och vägar för att underlätta för människor och varor att färdas och mötas i ett alltmer öppet samhälle. Öppenhet skapar tillväxt och välstånd. Det är min och bestämda uppfattning. Den vecka vi nu är i, och /16, har regeringen och dess infrastrukturminister lagt fram, tagit tillbaka och på nytt lagt fram lagförslag som för oss till det tillstånd som rådde i vårt land strax efter . Det var id-krav, fast då i form av passkontroller, för alla resande mellan och dess grannländer. Statliga SJ och andra tågoperatörer samt andra kollektivoperatörer som transporterar oss över landgränsen mellan och , och även till och från andra grannländer, reagerar på detta genom att överväga att upphöra med sin trafik. Kloka regeringar underlättar för människor och varor att färdas och mötas i ett öppet samhälle. Det är det som ger oss resurser till vårt gemensamma välståndsbygge, till exempel resurser till att bygga viktig transportinfrastruktur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det är i skuggan av detta vi har att debattera innehållet i statsbudgeten med koppling till transportinfrastruktur. vision är att , ett av världens mest handelsberoende länder, också ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, människors mobilitet, handel med varor, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp av växthusgaser och gifter och med ökande ekologisk balans. har därför i sin budgetmotion föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och på bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling, där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläppen. Målet med vår politik är att frigöra de krafter som finns runt om i vårt land så att nya initiativ och idéer belönas i stället för bestraffas. har i ett första steg av sin budgetprocess emellertid ställt sig bakom regeringen budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som där föreslås. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. I stället har jag inom ramen för trafikutskottets arbete i ett särskilt yttrande framfört hur fördelningen av anslagen borde ske inom utgiftsområde 22. Därtill vill jag i likhet med yrka bifall till de två reservationer som allianspartierna har i betänkandet med anledning av detta. Låt mig återgå till transportinfrastrukturen. Det är viktigt att ha ett hela-landet-perspektiv. Det är en förutsättning för jobbskapande, för att kunna resa mellan bostad och arbete, för näringslivets godstransporter inom och utom vårt lands gränser och för att kunna ta del av arbetsmarknad, kultur och sociala sammanhang. Infrastrukturinvesteringarna i vårt land har varit låga i förhållande till behovet. Efter en mycket långvarig nedgång, som bottnade 2005, har investeringarna vänt uppåt igen som ett resultat av alliansregeringens energiska satsningar. Jag erkänner, herr talman, att vi fortfarande har en stor upparbetad infrastrukturskuld som kräver ytterligare investeringar i hela landet, framför allt i ett nedslitet järnvägssystem. En utbyggd järnväg och ökade satsningar på drift och underhåll innebär ökade möjligheter för att på ett miljövänligt sätt resa och pendla inom hela landet. är också en grundläggande förutsättning för industrins långväga godstransporter. Alliansregeringen fördubblade satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare socialdemokratiska regeringar. Vi i föreslår därför en ytterligare satsning på nästan mer än motsvarande satsning i regeringens förslag för . Satsningar på infrastruktur och kollektivtrafik ska ske i hela landet i stället för att med små medel kompensera lite här och lite där. Ett sådant exempel, att med alltför små medel kompensera lite här och lite där, lite då och lite , är regeringen satsning på kollektivtrafiken på landsbygden. Där föreslår regeringen en ökad satsning med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer , hur mycket är det egentligen? går ca till drift och underhåll på befintliga vägar och järnvägar. Av detta går ca till vägnätet och till järnvägen. Regeringen storsatsning utgör alltså av det totala anslaget. Vi i vill genomgående att politiska åtgärder inom infrastruktur, och även på andra politikområden, ska göra konkret skillnad. Annars är det inte stor mening med dem. Det är bra med satsningar på kollektivtrafiken, men i något slags landsbygdssatsning är inte ett landsbygdsförslag som gör någon som helst skillnad i verkligheten. Det ska fördelas på 21 län i vårt land, vilket innebär per län. Det räcker inte långt om man vill göra en kraftfull satsning på kollektivtrafiken på svensk landsbygd. Det finns skäl, herr talman, att i sammanhanget påminna om att många inte kan förlita sig på kollektivtrafiken och att de, i synnerhet de som bor på landsbygden, kommer att drabbas hårt av den höjda bränsleskatt som samma regering därtill föreslår. I detta anförande instämde , , och (alla M), (L) och (KD). Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation 3 om att utreda finansieringen av . Sjöfarten har stor potential både när det gäller att minska klimatutsläppen och att transportera gods med båt i stället för med lastbil. vill därför att en utredning görs för att se hur man kan ge lika förutsättningar för de miljövänliga transportslagen genom att eventuellt överföra till statlig finansiering, det vill säga om utredningen visar att det är rimligt. Just farledsavgifterna är någonting som man borde se över. Vi i är också väldigt glada för de ökade satsningar på kollektivtrafik i glesbygd som vi lyckats få igenom i förhandlingarna. Jag håller med om att det inte är gigantiska satsningar. Det är ett första steg mot en utvecklad kollektivtrafik i hela landet. Vi behöver tänka annat än storstad. Det blir så lätt att det hamnar där i slutändan. Det kommer alltfler olika samåkningslösningar och olika alternativa lösningar för småbygder. Det är mindre satsningar som kan ge mycket som man till exempel kan testa inom projektet. Men vi behöver göra mycket mer framöver. Detta är bara ett första steg. Det är också bra att arbetet med stadsavtalet fortskrider. Det är bra att det där ställs krav på kommunerna att arbeta med att minska bilismen i städerna som motkrav för att få medel till utbyggnad av kollektivtrafiken. Forskningen pekar mot att man får en kraftig överföring från bilåkande till kollektivtrafik om man minskar bilismen i städerna med konkreta åtgärder i stadsplaneringen som man sänker priset i kollektivtrafiken och även arbetar med att den ska ha god tillgänglighet. Det är till exempel så man har jobbat i i . Jag har talat med trafikforskare som stöder den modellen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vi kommer att behöva stärka kollektivtrafiken väldigt mycket om vi ska nå klimatmålen. Det skulle också vara ett sätt att få väldigt många medborgare intresserade av klimatarbetet. Många bilister är provocerade av att kollektivtrafiken är dyr. Till och med en Volvochef på ett seminarium som vi var på erkände att kollektivtrafiken är för dyr. Det var väldigt intressant. Ett till problem med kollektivtrafiken är att vi nu har organiserat den i väldigt många regioner och att den ligger tillsammans med landstingen. De flesta landsting har en väldigt belastad budget. Vården har en tuff ekonomi. Det finns stora behov och också stora brister i vården . Det är inte många klimatpolitiker som ställer sig upp och säger: Vi behöver mindre vård och mer kollektivtrafik. Det är lite grann en felaktig organisering som vi nu har. Om man till exempel tittar på , som inte har knutit sig så starkt till landstingen utan har ett starkare kommunalt inflytande i kollektivtrafiknämnden, kan man se att de är i front när det gäller att utveckla kollektivtrafiken. Det är viktigt att vi lyfter upp det på agendan och också tänker på att det behövs mer statliga medel för att få igång arbetet med fördubblingsmålet ordentligt. På grund av organiseringen är vården en hämsko. Vi är också jätteglada att det äntligen kommer medel i vår budget till järnvägsunderhållet. Det är underbart att ha en budget där vi satsar mer på järnväg än väg. När vi har dessa klimatorostider satsar vi äntligen rätt. är trots allt det mest energieffektiva transportmedlet att frakta gods på. Det är också ett av de mer energieffektiva transportmedlen för persontrafik. Det är väldigt bra. Vi hörde här nämna att strukturen på måste vara sådan att det fungerar. Här är jag av motsatt uppfattning till den hon har. Jag har fått informationen från flera håll att det är just uppsplittringen av verksamheten på flera bolag som är problemet. har man hälften så mycket banarbetare på spåren. Väldigt många har i stället flyttat upp och blivit administratörer som ska kontrollera alla dessa bolag på grund av avregleringarna. Det är ett jätteproblem som vi bör ta tag i och se över. Vi har en översyn på gång om staten ska ha ett ökat samlat ansvar, och vi ska se över ett förstatligande av vissa väsentliga delar. Jag hoppas att det arbetet fortskrider så att vi kan få fram pengarna. Jag har fått information från järnvägsarbetare, lokförare och så vidare. De berättar hur pengarna inte kommer fram. Man hinner inte ens få in i åtgärdsplaneringen att det ska vara underhåll för att organiseringen är så dålig. En hel sommar kan missas därför att man inte hinner få ut ordern . Jag tror att det hände . Man jobbar över huvud taget inte, och pengar kommer inte till sin rätt. Det är jätteallvarligt. Det är intressant att vi har haft en borgerlig regering tidigare och även röda regeringar som inte har prioriterat järnvägen tillräckligt. När vi står inför det klimatläge vi har hoppas jag att de ord vi hör här från talarstolen kommer att innebära att vi fortsättningsvis verkligen prioriterar gods på järnväg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vi hade precis Näringslivets Transportråd i utskottet. De var väldigt tydliga med att det näringslivet i efterfrågar är gods på järnväg. Det är väldigt effektivt för dem om det fungerar. I dagens läge är det just problem med tillförlitligheten. Här skulle vi kunna få en samsyn över blocken och verkligen storsatsa på järnvägen. Jag vill lite kort lyfta fram tunga transporter på lastbil. När utredningen kommer på bordet är det väldigt viktigt att man iakttar att vi inte först kommer att kunna prioritera de stråk som gynnar skogsnäringen i . Det är det finmaskiga nätet. Om man följer förslagen kommer man först att prioritera de stora motorvägarna som verkligen konkurrerar med järnväg. Det är fruktansvärt fel när vi behöver få bort lastbilar från vägarna och öka trafiken på järnvägen. Här har jag talat med vissa forskare som har varit engagerade i utredningarna om . De säger att det är otroligt viktigt att om införs får ett uppdrag att stärka omlastningskajer, omlastningsnoder och underhållsarbete i de noder som förkortar lastbilssträckorna. Vi ska ha en planering där vi planerar för att det ändå är järnvägen som ska ta de största bitarna av sträckan som godset transporteras. Jag vill lyfta in det i debatten. Jag hoppas att alla tar med sig och driver det på olika nivåer och får med det i arbetet så att vi inte bara får en massa stora tunga lastbilar på våra Europavägar i landet som konkurrerar ut järnvägen. Om det nu blir ska vi fortfarande prioritera järnvägen och jobba som dessa forskare säger. Vi ska stärka omlastningsnoder för att så fort som möjligt få över godset på järnväg. Alliansen tycker att vi straffbeskattar flyg, lastbilar och annat som inte är bra för miljön. Allting handlar om prioriteringar. Jag kommer snart att missa mitt flyg till , dit jag är på väg till klimattoppmötet. När jag kommer hem därifrån misstänker jag att vi kanske har fått ett lite bättre avtal än förra gången. Men vi kommer att vara långt ifrån framme. Vi kommer att behöva jobba otroligt effektivt på alla plan för att nå klimatmålen. Vi behöver fatta en del tuffa beslut som styr om till klimateffektiva transportmedel. Jag måste bara få något förklarat för mig av , en av samarbetsregeringens stöttepelare i infrastrukturpolitiken. Finns det ett motsatsförhållande mellan väg och järnväg, eller finns det en intermodalitet mellan väg och järnväg, i resonemang om gods- och persontransporter i hela landet? Hur förhåller sig när man uttrycker "äntligen" mer till det ena än det andra? Hur förhåller sig till det faktum att vi har sex gånger så lång landsvägssträcka där det finns människor och företag i vårt land som vi har järnvägssträcka i vårt land att hålla reda på? Det är sex gånger längre landsväg än järnväg, . Finns det över huvud taget någon framtid för en människa, ett företag eller en arbetsplats belägen längs en svensk landsväg, liten eller stor, i ? Ja, det gör det. Vi har länge prioriterat vägsatsningar i hela landet - alltså inte bara orienterat kring storstäderna. Vi har också i våra budgetar prioriterat mer till vägunderhåll än till att bygga nya vägar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Däremot tror vi på mer kollektivtrafik och mer järnväg. Det är energieffektivare, transporteffektivare och yteffektivare. Det är otroligt viktigt att vi vågar styra om och att vi ger nya samhällsekonomiska modeller som kan ha med hållbarhet. Det får inte bli så att man till exempel prioriterar bort en utbyggnad av en sluss därför att man får in för lite dieselskatt till staten, vilket tydligen har skett i en region i på grund av de samhällsekonomiska analyserna. Det är otroligt viktigt att vi ger en tydlig riktlinje från politiken om att vi vill ha mer järnväg än väg. Men vi vill ha väg i hela landet, och vi vill ha vägunderhåll i hela landet så att hela landet kan leva. Vi ska ha dock en överflyttning till de smarta transportslagen. Vi var tillsammans i med trafikutskottet. Det var ganska intressant. Vissa delar av sträckan satt vi i en liten buss i när vi skulle åka genom staden eftersom det var trafikstockning. Sedan åkte vi tunnelbana, svischade fram och kom fram på minuten utan någon väntetid. Det är smartare med räls. Det är effektivare, det kräver mindre yta, det är lättare att planera, det blir mindre utsläpp och det blir mindre buller. Det är så otroligt många bra delar i räls och sådana transportmedel att det är klart att vi ska gynna dem mer än väg. Men vi ska också se till att vägarna fungerar i hela landet. Det var ytterligare en intressant referens från Kinaresan - tack! Då vet vi också vad det är för DNA på den kraftfulla landsbygdssatsningen på på kollektivtrafik. Det måste ju vara framgång i de interna budgetförhandlingarna. Då har jag givetvis en konkret fråga till . Vi kan nöja oss med hemlän, vilket är . Det är en blandning av storstad och landsbygd. Hur mycket mer kollektivtrafik räknar man med att få i för utifrån den kraftfulla satsning har varit med om att driva igenom i det budgetförslag vi just nu hanterar? mer - hur mycket mer kollektivtrafik blir det på den uppländska landsbygden för detta? Jag håller helt med om att detta inte är någon stor satsning, men det är viktiga steg i rätt riktning. Många delar i budgeten är viktiga steg i rätt riktning, och framför allt riktar vi reformerna dit där de behövs, för en gångs skull. De går inte till mittenväljarna och överklassväljarna, utan de går till de mest utsatta grupperna, till klimatomställningen, till glesbygden och så vidare. Det är jättebra, men vi är långt ifrån framme. Vi håller på att styra om båten. Men det kommer att ta tid, för vi har levt i där man har sänkt skatter, ökat klyftor och byggt mindre av välfärd, mindre av jämlikhet och mindre offentlig sektor. Det kommer att ta ett bra tag att styra tillbaka detta, men detta är några första viktiga satsningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Man kan göra bra satsningar i olika regioner. Man kan till exempel satsa på samåkningsprojekt och mindre projekt som kan vara förebilder för att stärka glesbygdstrafiken. Jag vill också verkligen måna om att det blir bra och genomtänkta projekt. Jag vet att man till exempel ibland talar om anropsstyrd kollektivtrafik, men att man i själva verket satsar för lite pengar när man bygger ut den. Den blir därför inte så funktionell, utan den blir mer ett sätt för politiken att smita från glesbygdskollektivtrafiken. Jag håller med om att det inte får bli någon sorts symbolsatsning där de åtgärder som utförs inte är genomtänkta och inte fullgoda. Det måste gå till projekt som är genomtänkta och skapar kvalitet och som kan vara förebilder för andra projekt. De kan också vara förebilder för politiken när det gäller att satsa ännu mer pengar i detta. Man kan inte trolla bort det eftersatta underhåll av järnvägen som har pågått under många decennier, . Ni har varit en del av styret och ett stödparti åt sittande regering under många decennier av socialdemokratiskt styre och så vidare. Detta eftersatta underhåll av järnvägen kräver olika insatser för att man ska se till att godstransporterna kommer fram. Man ska inte ställa olika trafikslag mot varandra som du gör. klarar inte rälsen på vår bana att hantera godset enligt efterfrågan från skogsindustrin och andra näringar. Det fick vi veta i utskottet. De önskar att vi hade kunnat bidra med bättre underhåll så att de skulle kunna transportera mer gods via järnvägen. Vi har föreslagit och tillkännagivit, enligt vad tidigare talare också har sagt, att man ska införa längre och tyngre lastbilar just för att effektivisera transporterna. Det blir mindre föroreningar och mindre koldioxidutsläpp. Då blir det mer gods som fraktas av färre lastbilar, om man säger så.