bet · H201FiU32 · 2015-06-04 00:00:00 — tillsatte regeringen alltså den så kallade . Det är ett uppdrag som har kraftig slagsida åt vänster. Enligt vår mening är utredningen problematisk av flera skäl. Dels skapar den, vilket jag redan har belyst, stor osäkerhet i hela välfärdssektorn. Dels blir det nu tydligt att det saknas parlamentariskt stöd i för den typ av regleringar med kraftig vänsterprägel som utredningen ska föreslå. Därmed riskerar värdefull tid att gå förlorad på att utreda förslag som saknar förutsättningar för att gå igenom här i . Vi får ett och ett halvt, kanske , av osäkerhet - helt i onödan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Det vore rimligare att utreda förslag som fokuserar på att förbättra kvaliteten i välfärden och som har chans att faktiskt bli till beslut här i . Och det är det som vårt förslag till tillkännagivande handlar om. Vår huvudinvändning mot vinstutredningen är just att den är dålig i sak eftersom den fokuserar på fel saker, på frågor som inte kommer att lösa de utmaningar som finns i välfärdssektorn. Utgångspunkten för all välfärdsverksamhet ska vara att tillgodose två huvudperspektiv: dels brukarnas behov och preferenser, dels krav från det allmänna. Välfärdssektorn finns inte till för företagens skull. Men vår uppfattning är att företagen behövs och har mycket att bidra med i välfärden. Kombinationen av många olika aktörer - offentliga verksamheter, företag, stiftelser, kooperativ, icke-vinstdrivande bolag och andra - bidrar till dynamik och utveckling. En av de viktiga poängerna med att låta företag verka i skattefinansierad verksamhet är just att sporra till innovation, hitta nya smarta lösningar, erbjuda annorlunda alternativ och göra verksamheten bättre men också effektivare och billigare. Den ekonomiska vinsten är en drivkraft i detta. Det är inte den enda, kanske inte ens den viktigaste, men det är en viktig drivkraft. Vi vill alla säkerställa att skattemedel används till den verksamhet som de är avsedda för. Om någon kan plocka ut stora vinster ur exempelvis välfärdsverksamhet är det sannolikt ett tecken på en av två saker. Antingen handlar det om dålig kvalitet, eller så är priset för högt. Om det handlar om dåligt kvalitet innebär det att man inte lever upp till de ställda kvalitetskraven eller möjligen att kvalitetskraven är dåligt utformade. I vilket fall som helst är det naturligtvis helt oacceptabelt. Men då är det just kvalitetskrav, bättre och noggrannare uppföljning och hårdare sanktioner mot den som bryter mot kraven som är lösningen. Det andra alternativet är att verksamheten faktiskt levererar bra kvalitet men att man har hittat ett sätt att göra det som är smartare och effektivare än den offentliga verksamhet som har utgjort måttstock när prislappen sätts. Det vill säga att det handlar om överprissättning, vilket faktiskt är lika allvarligt. Det betyder ju i så fall att det finns en betydande ineffektivitet i den offentliga verksamhet som man mäter sig mot, och det är ett lika allvarligt slöseri med skattemedel. Frånvaron av konkurrens och alternativ leder obönhörligen till ineffektivitet, dåligt resursutnyttjande och slöseri med skattemedel. Det betyder att skattemedel slösas bort i ett svart hål i stället för att ge högre kvalitet och välfärd åt fler. Om man menar allvar med att skatterna ska användas till det de är avsedda för är det faktiskt lika allvarligt när pengarna används till fel saker i en verksamhet eller försvinner i ett svart hål av ineffektivitet som när de försvinner ut ur en verksamhet. Företagen bidrar till att synliggöra ineffektivitet och brister. Om vi tvingar bort företagen från välfärden kommer vi därför alla att bli lite fattigare. De stora och viktiga vinsterna i välfärden - för oss alla - uppstår när olika aktörer tillåts bidra och när rätt drivkrafter finns för att hitta de nya, smartare och effektivare lösningar som är till gagn för såväl elever, patienter, omsorgstagare och anhöriga som det allmänna och våra gemensamma intressen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Välfärdsdebatten faller ofta offer för vulgärretorik. Alliansen påstås exempelvis tycka att det är viktigare att man får tjäna pengar på mormor än att hon får ha det bra. Vi påstås även vilja värna oseriösa aktörer. Båda dessa påståenden är exempel på vad sa efter att vi lämnat vårt förslag, och från upprepar liknande saker från talarstolen här . Den typen av retorik må vara effektiv, men den är genuint skadlig både för debatten och för det sakliga innehållet. Vi måste komma ur återvändsgränden där allt handlar om att tillåta eller förbjuda vinster. Det är inte ett seriöst sätt att hantera viktiga framtidsfrågor. Från Alliansens sida vill vi inte enbart hemfalla åt att peka finger åt regeringen och säga att vinstutredningen är dålig, vilket vi i och för sig tycker, utan vi har vinnlagt oss om att visa på alternativ. Vi berättar vilka frågor vi menar är viktiga för välfärden framöver och pekar på tänkbara förslag till lösningar - utan att för den skull hävda att vi sitter inne med alla svaren. Därför har vi tagit fram ett konkret, omfattande och detaljerat förslag till vad vi tycker att en välfärdsutredning borde handla om. Det är det förslaget vi har att ta ställning till genom detta betänkande, och jag ska ge några exempel på vad vi faktiskt tar upp i vårt förslag till välfärdsutredning. Vi vill se en generell tillståndsplikt i välfärden, med en tillståndsprövning som omfattar krav på allmän lämplighet och uthållighet samt kunskap och kompetens. Kraven ska ställas likvärdigt på offentliga och privata aktörer, för det är naturligtvis helt orimligt att en person som diskvalificerats från att leda exempelvis ett privat äldreboende ändå kan leda ett kommunalt. Vi vill ha likvärdiga krav. Vi vill se tydligare kvalitetskrav och bättre kvalitetsuppföljning. Det gäller både de faktiska resultatmåtten, som man ibland pratar om som objektiv kvalitet, och - vilket är minst lika viktigt - den upplevda kvaliteten, det vill säga den subjektiva kvaliteten. Kvalitetskraven ska fokusera på vilket resultat som levereras och inte på indirekta mått, som bemanning. Vi vill se mer av ersättningsmodeller som tydligare kopplar den ekonomiska ersättningen till kvalitetsparametrar, alltså det som kallas värdebaserad ersättning där högre kvalitet ger högre ersättning och lägre kvalitet ger lägre ersättning. Vi vill ha tydligare nationellt stöd vid upphandlingar, inte minst som stöd till mindre kommuner. Vi vill att tillgången till verksamhetsrelaterad information, exempelvis genom digitala lösningar, ska förbättras och säkerställas för att underlätta jämförelser och utvärderingar. Vi vill se skarpare sanktionsmöjligheter mot den aktör som inte sköter sig, till exempel varningar, viten och tvångsförvaltning. Här tror vi att till exempel Skolinspektionens sanktionstrappa kan vara en modell som i liknande utformning kan användas brett inom välfärden. Det innebär att man successivt skärper sanktionsnivån om bristerna är allvarligare. För att sammanfatta handlar vårt förslag om generell tillståndsplikt, tydligare krav och uppföljning avseende kvalitet samt skarpare sanktioner vid misskötsel. Hela vår palett med förslag, där jag nu har gett några exempel, kan ställas mot regeringens två huvudförslag: "Förbjud!" och "Detaljstyr!" Vilket tror ni är mest ändamålsenligt? Vi vill värna den enskildes rätt till god och välfungerande välfärd, och . Då behöver perspektiv som kvalitet, tillgänglighet, trygghet och valfrihet vara i fokus - men också innovation och klokt resursutnyttjande. Kvalitetskraven ska vara tydliga och tuffa, både i offentlig och privat välfärdsverksamhet. Ingen privat aktör ska kunna tjäna pengar på undermålig välfärd. Ingen offentlig verksamhet ska heller kunna slösa bort skattepengar på att driva ineffektiv välfärd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster och , och deras personal och patienter på deras vårdcentraler, ska dock veta följande: Om de bara levererar i enlighet med de tydliga kvalitetskrav som ställs upp får deras vårdcentraler fortsätta att finnas. Från Alliansens sida vill vi sätta kvaliteten i centrum för det fortsatta arbetet med att utveckla välfärden. Det är det en riktig välfärdsutredning borde handla om. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. När jag lyssnar på de olika inläggen i den här debatten noterar jag att det är olika intressen vi företräder. När Socialdemokraterna, håller sina anföranden talar man om brukarna, patienterna och eleverna - om medborgarna. När går upp och håller sitt anförande handlar det om företagen, arbetsgivarna och riskkapitalisterna. Jag noterar att det i regeringens utredningsdirektiv står att utredningen ska föreslå hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att man säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekonomisk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. Man har dessutom gett ett brett uppdrag där direktiven innehåller inte mindre än 32 konkreta uppdrag som spänner över en rad olika områden, vilket framgår av betänkandet. Man har dessutom sagt från regeringens sida att man är beredd att komma med nya tilläggsdirektiv om det är så att de borgerliga partierna har andra uppfattningar. Från Alliansens sida säger man dock att det utredningsdirektiv regeringen har lämnat har fel fokus och inte kommer att kunna besvara flertalet av de utmaningar som finns i välfärden. Men det är väl ändå så att det utskottsinitiativ Alliansen nu tar fram inte handlar om att tillföra någonting nytt utan snarare om att begränsa den utredning regeringen har tillsatt. Min fråga till blir naturligtvis varför det är så viktigt med vinst i välfärden. Varför är 25-procentig avkastning - stora vinster på våra sjuka, gamla, barn och ungdomar - okej och kanske till och med bra? Varför är det så att och Alliansen vill hindra vissa frågor att ens utredas? När försöker hävda att den utredning regeringen har tillsatt och vårt förslag på hur en utredning skulle kunna se ut är väldigt lika, bortsett från passusen om vinster, tror jag att är ute på hal is. Vem som helst som lägger de två förslagen bredvid varandra kan nämligen själv läsa, jämföra och se att det är två helt olika förslag. Framför allt är utgångspunkterna helt olika. Det är klart att man kan lägga fram 32, 50 eller ännu fler förslag, men problemet är att ett huvudförslag som går ut på att förbjuda vinst och detaljreglera bemanningen kommer att påverka alla de andra delarna av förslaget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster När det gäller frågan om vinster dyker det upp fantasisiffror. Jag ska direkt säga att vi alla vet att det finns enskilda exempel på tillfällen då saker inte har fungerat i privat verksamhet, liksom det finns exempel på tillfällen då det inte har gjort det i offentlig verksamhet. Men om vi pratar om vinster generellt är det inte så att rörelsemarginalen inom vare sig vård- och omsorgssektorn eller skolan är särskilt hög - den var inom vård och omsorg och inom skolan 2013. Inom vård och omsorg omsatte man lite över 100 miljarder , och de som gick med vinst återinvesterade 3,8 miljarder medan vinsten var betydligt lägre än så. Man betalade också in skatt på . Min fråga till är: Varför har ni valt att låta diktera villkoren för den här utredningen, när vi har haft en bred samstämmighet om värdet av alternativ inom välfärden? låter ni ett extremparti på vänsterkanten styra hela debatten, och min fråga är varför. Ja, det är riktigt; det blir ganska uppenbart i de anföranden vi har hört så här långt i debatten att det är olika utgångspunkter. I de tre första anförandena var det brukarnas, patienternas och elevernas - medborgarnas - villkor som var utgångspunkten. När går upp är det riskkapitalisterna, arbetsgivarna och företagen som är det viktiga. Den osäkerhet vi nu hör om från de privata välfärdsaktörer som finns, att de känner sig osäkra för att det finns olika alternativ för vad som ska utredas och på vilket sätt, är det och Alliansen som skapar. har fått en fotboll. I sin iver att visa överstegsfinter snubblar han på den. Hur vore det om han passade bollen? Vi har sagt att vi har tillsatt en utredning som ska titta på villkoren för de privata välfärdsaktörerna. Vi har också sagt att om Alliansen har andra uppfattningar finns det möjlighet att ge tilläggsdirektiv. Då behöver man inte skapa någon osäkerhet. De långsiktiga villkor man efterlyser går att skapa, om man bara vill. Ni säger att vi har hamnat i en återvändsgränd som vi inte kommer ut ur och att det inte är seriöst. Det är inte sant. Välfärden bör väl ändå bygga på en allmännyttig princip där utgångpunkten är det som har framförts i flera anföranden. Det handlar om villkoren för dem ska använda sig av välfärden. Det ska finnas en trygghet och ett omhändertagande. Det som återstår i debatten när vi lägger förslagen till utredningarna vid sidan om varandra är detta: Varför, , är det bra med vinst? Varför är det okej med avkastningskrav på ? Varför vill ni hindra att vissa saker utreds i utredningen? Jag vet inte om lyssnade lite dåligt på mitt huvudanförande då jag tog upp vad som bör vara utgångspunkterna för välfärdsverksamhet och för möjligheten att få driva verksamhet inom välfärden. Det ena är brukarnas behov och preferenser; det andra är krav från det allmänna. Det är utgångspunkterna. Det är inte för företagens skull som välfärden existerar. Jag var tydlig med det. Vi tror dock att företagen har mycket att bidra med. Då måste vi se hur vi låter de förutsättningarna finnas på bästa sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Våra utgångspunkter är olika, säger , beroende på att vi talar om företag eller om brukare. Det hänger dock ihop. Jag tog i inledningen av mitt anförande upp två konkreta exempel på små verksamheter som driver en respektive åtta vårdcentraler. Självklart drabbas en massa personal och patienter av det som händer nu när man inte kan investera och inte vågar anställa mer personal eller inte kan hitta personal för att det finns en osäkerhet om verksamheten kommer att finnas kvar. Kom inte här och påstå att det är Alliansen som skapar den osäkerheten! Den fanns där långt innan vi lade fram vårt förslag på hur detta skulle kunna lösas. Snarare är det så att efter att vi presenterade vårt förslag har många i välfärdsbranscherna instämt i våra förslag och sagt: Detta är rimliga krav. Vi kan ställa oss bakom detta. Vi är beredda att acceptera att man ställer tuffa krav på tillstånd för att få driva verksamhet här. Vi tycker att det är rimligt att man ställer krav på kvalitet. Vi kan leva med att vi drabbas av hårda sanktioner om vi inte sköter oss. När regeringen presenterade sin utredning skapades det stor osäkerhet. Det ansvaret kan du inte smita undan, . Borgerligheten skapar visst osäkerhet, för ni påstår att vi vill förbjuda vinst och att utredningen syftar till att förbjuda vinst. Men det finns inget i direktiven som säger det. I direktiven står det att pengarna ska gå till just den verksamhet de är avsedda för. Man ska inte kunna hålla på och dribbla så som man gör när skattebetalare betalar pengar till en verksamhet och bolagen sedan för dessa pengar vidare till ett annat bolag, en annan vårdcentral och till och med utomlands. Det står också att man ska kunna få avkastning på eget insatt kapital. Det står inget om att vinst ska förbjudas. Det står också att eventuellt överskott i huvudsak, inte allt alltså, ska återinvesteras. Jag skulle därför vilja att ni tar denna debatt på allvar och mer seriöst och inte bara håller på med politiskt spel. I ditt anförande säger du, , att vinst är en viktig drivkraft. Ja, men den ekonomiska drivkraften leder till att det är lägre bemanning i den privata än i den kommunala - och jag kan lova dig att det inte är överbemannat i den kommunala . Vidare leder den ekonomiska drivkraften till att av de anställda i den privata välfärden är visstidsanställda, nästan var tredje anställd alltså. Den leder till att det är lägre utbildningsnivå på fritis, i de olika skolverksamheterna och i äldreomsorgen. Den leder till att personaltätheten i de privata gymnasieskolorna är lägre än i de kommunala. Den leder till att chansen att få tillgång till en speciallärare är åtta gånger större i en skola än i en privat skola, för vi vet att de privata skolorna gärna väljer bort vissa elever. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Det händer något när vinsten blir drivkraften, för det är personalkostnaderna som är de mest omfattande i välfärdsverksamheterna. Det är där man gör vinsten. Och personalen är, om ni ursäktar uttrycket, verktyget för kvalitet. Om utredningen är så ofarlig som försöker ge sken av undrar jag varför den skapar så stor oro och osäkerhet där ute, för det gör den. Jag tror att lite grann har missuppfattat vad den innehåller. När det gäller bemanningen är fakta, till skillnad från de lösryckta exempel lyfter fram, att har gjort en granskning som visar att bemanningen av sjuksköterskor är densamma hos offentliga och privata utförare. Vad gäller omvårdnadspersonal är det lägre bemanning på privata boenden, vilket i huvudsak beror på att man har börjat prioritera lägre pris i upphandlingarna från kommunerna. Det vägs dock upp av bland annat lägre sjukfrånvaro och bättre arbetsledning inom de privata verksamheterna. I praktiken är det alltså ingen skillnad. har gjort en kvalitetsjämförelse där man har granskat kvaliteten på alla äldreboenden i . I rapporten ser man att kvaliteten på de privata äldreboendena är bättre på samtliga kvalitetsparametrar som man har tittat på. Det finns alltså inget belägg för att vinstdrivande verksamhet skulle leverera sämre kvalitet än offentlig eller ideell. Jag vill vara tydlig med att det inte handlar om att måla upp ett motsatsförhållande. Det handlar inte om antingen privat verksamhet eller offentlig. Det handlar inte om att den ena alltid är bra och den andra alltid dålig. I huvudsak tror jag att den mesta välfärden fungerar bra, oavsett om den är privat eller offentlig. Det finns också dåliga exempel. Jag har en fråga till och , som kallar sig ett feministiskt parti. På vilket sätt tror du att det gynnar kvinnor och kvinnors möjlighet att välja arbetsgivare, att göra karriär och att nå ledande positioner om man slår undan benen för en av de branscher som har flest kvinnor anställda och högst andel kvinnliga chefer? Två riskkapitalbolag har av den privata äldreomsorgen. Så ser det ut i äldreomsorgen. Alla de siffror jag rabblade är offentlig statistik. Jag sa att det var lägre bemanning i , och så ser det ut. Det är lägre utbildningsnivå och fler visstidsanställda. Tittar vi på statistiken för skolor och fritis ser vi samma sak. kunde vi läsa i tidningen att elever som läser elektronik inte kan praktisera det de lär sig eftersom den privata skolan inte tillhandahåller maskiner. De får bara lära sig teori. Det händer saker när vinstintresset kommer in. Jag vill påstå att du, , med politisk vilja starkt bidrar till att skapa osäkerhet eftersom du åter står och säger att vi vill förbjuda vinst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Jag har förhandlat om direktiven och vet vad de innehåller. Det var ett omfattande arbete, och inte på en enda rad står det något om att vinst ska förbjudas. Det står att pengarna ska gå till just den verksamhet de är avsedda för, att överskott i huvudsak ska återinvesteras och att man kan få avkastning på eget insatt kapital. Enligt är det högre genomsnittlig avkastning i skattefinansierad privat tjänsteverksamhet än i privatfinansierad privat tjänsteverksamhet. Avkastningen på eget insatt kapital i äldreomsorgen har varit . I sjukvård och skola har den varit . Är det rimligt, ? Det verkar du tycka eftersom du inte ens vill titta på hur man kan komma åt dessa faktorer. Hur mycket kontroll vill du skapa? I hade man 640 olika kvalitetskriterier i äldreomsorgen. Det räckte inte. Det blev skandaler ändå. Hur mycket kontroll ska skattebetalarna bekosta för att uppnå det du vill skapa med allt utom personal och utan att kunna begränsa vinsten eller återinvestera pengarna? Jag får upprepa det jag sa tidigare, att jag undrar varför tror att det skapar så stor osäkerhet om den här utredningen, om den nu är så ofarlig som ger sken av. Jag tror faktiskt att det är som har missuppfattat någonting i detta, vilket ju är lite märkligt då hon själv varit med och förhandlat fram den. Då inser hon uppenbarligen inte vad hon har gjort. När det gäller lärartätheten påstår att den är lägre i privata skolor. Problemet med detta påstående att inte heller det stämmer, för det beror helt på vilka skolor du jämför. Det rimliga är att man jämför skolor som har samma fördelning av årskurser. Eftersom lärartätheten skiljer sig väldigt mycket åt mellan olika årskurser kan man inte jämföra den hur som helst. har gjort en jämförelse och tittat på just olika indelningar av årskurser och de vanligaste indelningarna i som täcker . Om man då lägger till förskolor och förskoleklasser blir det tio olika kategorier. I fem av de tio har friskolorna högre lärartäthet än de offentliga, i tre är det samma eller i alla fall ungefär samma lärartäthet och i två är lärartätheten högre i de offentliga. Det vill säga att återigen står här och för vidare en myt som inte visar sig stämma om man borrar lite vidare i detta. Jag tycker egentligen att detta är ganska ointressant. Visst är det viktigt att det finns många lärare, men det är inte alltid den exakta siffran som avgör. Vi vill ju att det ska finnas möjlighet för fristående aktörer och offentliga aktörer att hitta nya sätt att bedriva välfärdsverksamheterna bättre. Då ska vi inte detaljreglera exakt hur många lärare som ska stå i klassrummet vid varje givet tillfälle. I den kommande voteringen om detta betänkande kommer att rösta för det utskottsinitiativ om en annan inriktning på den utredning om regelverken i välfärden som de fyra allianspartierna har föreslagit. Det ska dock inte tolkas som att vi ställer oss bakom varenda skrivelse, varenda formulering och varenda intention i det förslag till utredningsdirektiv som Alliansen har presenterat. Det ska tolkas som att vi väljer det minst dåliga av två alternativ. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Det finns flera saker i Alliansens alternativ som antingen helt saknas eller inte är på helt rätt kurs. Låt mig bara nämna några. Det faktum att vissa, företrädesvis stora, multinationella bolag har näst intill helt lyckats undkomma att betala skatt i genom synnerligen tveksamma skatteupplägg är enligt min mening ytterst problematiskt. Generellt gäller att bolag som verkar i också ska skatta i . Men den principen gäller om möjligt ännu mer när det rör sig om bolag som har sin utkomst just av skattebetalarnas pengar. Att vissa, företrädesvis större, multinationella koncerner kunnat göra vad i alla fall jag betraktar som övervinster är problematiskt. Svårare än så är det inte. Om det problemet i sin tur går att koppla till en lägre standard och lägre kvalitet har vi helt plötsligt ett mycket stort problem.