bet · H201FiU17 · 2015-05-29 00:00:00 — Vidare pågår –2016 en försöksverksamhet för att nyanlända elever ska få mer tid till undervisning i svenska eller svenska som andraspråk. deltog 67 huvudmän och 2 491 elever i försöksverksamheten och det maximala bidragsbeloppet uppgick till per elev. finns en gymnasial lärlingsutbildning. För att stimulera att lärlingsutbildningar ska komma till stånd lämnas statsbidrag till skolhuvudmän för bl.a. ersättning till arbetsplatser som tar emot lärlingar. Bidraget har höjts successivt och den senaste höjningen innebär att det totala bidraget per lärling och år uppgår till maximalt . /14 betalade ut i statsbidrag för lärlingsutbildning. lämnas även ett bidrag till kommunala utvecklingsinsatser för att öka antalet elever inom gymnasial lärlingsutbildning, och fördelades totalt till 35 kommunala huvudmän för detta ändamål. Staten har fortsatt att erbjuda specialdestinerade statsbidrag avseende platser i yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux), med det huvudsakliga syftet att underlätta omställningen vid arbetslöshet och nå personer utan eller med ofullständig gymnasial yrkesutbildning. Enligt framgår att kommunerna anser att yrkesvux och lärlingsvux behövs och vidare att satsningarna upplevs som lyckade. deltog ca 33 500 elever i yrkesvux, och 3 301 elever i lärlingsvux. var drygt 481 000 barn inskrivna i förskolan. Det motsvarade av alla barn i åldern 1–, vilket innebar en minskning jämfört med året innan. Andelen barn som var inskrivna i fristående förskolor minskade jämfört med året innan till 2014. Jämfört med /05 har dock andelen barn i fristående förskolor ökat (från ). Storleken i den genomsnittliga barngruppen ökade något 2014, från 16,8 till 16,9 barn jämfört med föregående år. Personaltätheten ökade dock något, från 5,3 till 4,9 barn per årsarbetare jämfört med . Andelen anställda i förskolan med högskoleutbildning med pedagogisk inriktning uppgick till 2013. Av de 77 kommuner som granskades 2014 i samband med Skolinspektionens tillsyn levde en av kommunerna inte upp till kravet att erbjuda plats till barn vars vårdnadshavare anmält önskemål om plats . inkom även anmälningar från enskilda till Skolinspektionen och i 11 fall bedömde myndigheten att kommunen inte levt upp till det nämnda kravet. Enligt Svenskt kvalitetsindex 2014 var svenska föräldrar nöjda med sina barns förskola (), vilket dock motsvarade en minskning jämfört med . var 9 185 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid. Detta är en ökning med jämfört med då motsvarande antal barn uppgick till 5 570. Sammanlagt fanns det barn inskrivna i omsorg på obekväm arbetstid i 227 kommuner, vilket var en ökning med 60 kommuner jämfört med . Andelen sexåringar som var inskrivna i förskoleklass har uppgått till , och var andelen . var personaltätheten i verksamheten 16,2 elever per lärare. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till ca , vilket innebar en ökning jämfört med . Kostnaderna för pedagogisk omsorg uppgick till 2013, vilket var en minskning med jämfört med . De totala kostnaderna för verksamheten i förskoleklass uppgick till ca , vilket motsvarade en ökning med jämfört med . Den allmänna skolplikten gör att antalet elever i i stort sett följer befolkningsutvecklingen för barn i skolåldern. Under /15 gick 949 000 elever i , vilket var en ökning med 28 000 elever jämfört med . Antalet elever i skolor med enskild huvudman var /15 det högsta någonsin och uppgick till 134 000 elever, vilket motsvarar en ökning med 8 000 elever jämfört med /14. Andelen elever i grundskolor med enskild huvudman minskade dock med jämfört med året innan och uppgick /av det totala elevunderlaget. Andelen elever som uppnådde målen i samtliga ämnen uppgick till , vilket motsvarade en ökning jämfört med året innan. Vidare fortsatte det genomsnittliga meritvärdet att öka, vilket det har gjort successivt sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98. Det genomsnittliga meritvärdet ger en indikation på den sammantagna kunskapsutvecklingen hos elever som lämnar årskurs 9. Maximalt kan meritvärdet uppgå till 320 poäng. Mot bakgrund av bl.a. resultaten i studie Programme for International Student () anser regeringen att det är osäkert om utvecklingen av det genomsnittliga meritvärdet motsvarar en faktisk kunskapsutveckling eller om det t.ex. kan förklaras av s.k. betygsinflation. Det genomsnittliga meritvärdet har ökat inom både fristående och kommunala skolor . Eleverna i de fristående skolorna hade i genomsnitt högre betyg än eleverna i de kommunala skolorna. Andelen behöriga elever till gymnasieskolans samtliga nationella program var också högre bland eleverna i fristående skolor. Av de elever som lämnade årskurs 9 var av eleverna behöriga till yrkesprogrammen respektive naturvetenskaps- och teknikprogrammet. I båda fallen motsvarade det en liten nedgång jämfört med det föregående läsåret (0,). Andelen elever med godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik uppgick våren , vilket motsvarade en ökning jämfört med . studie 2012 visade att svaga resultatutveckling inom hade fortsatt. Resultatutvecklingen har varit negativ för både flickor och pojkar inom samtliga områden (matematik, läsförståelse och naturvetenskap) , men pojkarnas resultat har försämrats mer än flickornas. var ca 9 700 elever inskrivna i grundsärskolan. Andelen som undervisades integrerat i uppgick till , vilket var samma andel som året innan. Andelen integrerade elever varierade mellan kommunerna. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i grundsärskolan uppgick /, vilket var en ökning jämfört med föregående läsår. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen uppgick i skolor med enskild huvudman och i skolor med huvudman. Skillnaden mellan enskilda och kommunala huvudmän har minskat från . Andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen /14 var oförändrad jämfört med föregående läsår och uppgick till . Även när det gäller lärare med specialpedagogisk högskoleexamen är andelen lägre i skolor med enskild huvudman än huvudman (). Andelen barn i åldern 6–som var inskrivna i fritidshem uppgick till , vilket var en ökning med dryg jämfört med . I åldern 10–var motsvarande andel , vilket motsvarar en ökning med . Antalet inskrivna elever per avdelning ökade något och personaltätheten minskade som en följd av att antalet barn per årsarbetare ökade från 20,6 till 21,8. De totala kostnaderna för uppgick till 2013, vilket var en ökning med jämfört med året innan. Kostnaden per elev för undervisning ökade jämfört med och uppgick till . Jämfört med kommunala grundskolor hade fristående grundskolor i genomsnitt en lägre kostnad per elev för undervisning, lokaler, elevhälsa och övriga kostnader, medan kostnaden per elev för skolmåltider och läromedel var högre. De totala kostnaderna för grundsärskolan minskade med jämfört med och uppgick till 2013. Kostnaden per elev ökade däremot med till varav avsåg undervisning. De totala kostnaderna för fritidshemmen uppgick till ca , vilket motsvarar en ökning med jämfört med året innan. Kostnaden per barn uppgick till , vilket var en ökning med . gick 324 000 elever i gymnasieskolan. Detta motsvarar en minskning med ca 6 500 elever, eller , jämfört med året innan. Majoriteten av dessa elever gick i en gymnasieskola (). Antalet elever minskade i såväl de kommunala skolorna som i de fristående skolorna. Totalt gick av alla elever som slutade i gymnasieskolan , men andelen varierade över landet (mellan ). Av landets 290 kommuner drev 29 kommuner inte någon gymnasieutbildning i egen regi men erbjöd sådan utbildning i samverkan med andra kommuner. Det är dock inte alla som fullföljer gymnasietiden som vanligtvis är . Av dem som började gymnasieskolan hade fått slutbetyg , vilket var en minskning jämfört med året innan. Av de 84 073 elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Detta är en minskning jämfört med året innan då motsvarande siffra var . Av de elever som hade gått i en skola hos en offentlig huvudman uppnådde grundläggande behörighet till högskolestudier , medan den motsvarande andelen hos de enskilda huvudmännen var . Den totala andelen 20-åringar som uppnådde grundläggande högskolebehörighet var dock relativt oförändrad perioden –2014. hade av lärarna en högskoleexamen med pedagogisk inriktning (omräknat till heltidstjänster), vilket var en ökning jämfört med . Andelen lärare med sådan examen i kommunala och fristående gymnasieskolor var oförändrad i jämförelse med föregående år och uppgick till . var skillnaden mellan de kommunala skolorna stora och varierade mellan . /15 gick 7 000 elever i gymnasiesärskolan, vilket var en minskning jämfört med året innan. Huvuddelen av eleverna gick i kommunalt drivna gymnasiesärskolor. Andelen lärare (omräknat till heltidstjänster) i gymnasiesärskolan med högskoleexamen med pedagogisk inriktning uppgick /, vilket var en ökning jämfört med föregående år. I gymnasiesärskolor med huvudman var andelen och i skolor med enskild huvudman . Kostnaderna för gymnasieskolan var i stort sett oförändrade jämfört med föregående år och uppgick totalt till ca . De kommunala gymnasieutbildningarna stod 2013 för av kostnaden (). Motsvarande andel för de fristående gymnasieskolorna var och för de landstingskommunala gymnasieutbildningarna . Den genomsnittliga kostnaden per elev i gymnasieskolan uppgick till 2013. En elev i en gymnasieskola kostade i genomsnitt och en elev i en skola med en enskild huvudman . Kostnaderna per elev varierade dock kraftigt mellan kommunerna (), vilket bl.a. berodde på att programutbudet skiljde sig åt mellan kommunerna och att kostnaderna för de olika gymnasieprogrammen varierade. Kostnaderna för gymnasiesärskolan uppgick till ca , vilket var något mer än 2012. För den kommunala gymnasiesärskolan uppgick kostnaderna till , vilket motsvarar av de totala kostnaderna. Den totala kostnaden per elev var . Antalet studerande inom den kommunala vuxenutbildningen var 196 700 elever 2013, vilket var ca 7 000 färre än 2012. Totalt utgjorde kvinnorna av kursdeltagarna, och andelen män har därmed ökat något från 2014. Andelen utrikes födda elever var , vilket var samma andel som 2012. Totalt sett fullföljde av deltagarna sina kurser 2013. Skillnaderna mellan kommunerna varierade dock mellan . Antalet elever inom särvux uppgick /14 till 4 300, vilket var en minskning med jämfört med läsåret innan. /14 anordnade 96 kommuner särvux, vilket var en ökning från föregående år då antalet var 87. Andelen lärare (omräknat i heltidstjänster) med pedagogisk utbildning var i nivå med föregående läsår och uppgick till . Antalet elever som deltog i svenska för invandrare (sfi) har ökat kraftigt och uppgick till nästan 114 000. Det är det näst största antalet elever sfi har haft någonsin och innebar en ökning jämfört med året innan. Av de drygt 38 600 elever som påbörjade sina studier i sfi 2011 hade avslutat någon kurs med lägst betyget E , hade avbrutit studierna och antogs fortsätta utbildningen. Sambandet mellan elevernas utbildningsbakgrund och studieresultat inom sfi är starkt. Andelen kvinnor som får godkänt betyg är också högre än andelen män. Andelen lärare (omräknat i heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var i genomsnitt , vilket var en minskning jämfört med . I sfi anordnad av kommuner var andelen och hos övriga utbildningsanordnare . De totala kostnaderna för komvux uppgick till ca , vilket motsvarar en ökning på jämfört med . Den genomsnittliga kostnaden per elev var . Kommunernas totala kostnader för särvux uppgick till 2013, vilket var en minskning med jämfört med . Kostnaden per elev ökade dock med jämfört med året innan och var 2014. Kommunernas kostnader för sfi i egen regi uppgick till ca och kostnaden per elev var i genomsnitt . skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2011/12:102) redovisade regeringen och redovisning av specialdestinerade statsbidrag (dnr Fi2011/3996). Kommuner och Landsting (SKL) SKL följer löpande det ekonomiska utfallet av specialdestinerade statsbidrag per verksamhetsområde. Enligt uppgift från SKL uppgick utfallet av specialdestinerade statsbidrag i kommunerna till ca i fasta priser 2014. –uppgick utfallet till i fasta priser. De två följande åren, 2010 och 2011, ökade de något till för att därefter återigen variera 2012 och 2013. I landstingen uppgick utfallet av de specialdestinerade statsbidragen (exklusive läkemedelsbidraget) 2014 till ca i fasta priser, vilket motsvarade utfallet och 2013. var utfallet något lägre och uppgick till 10 respektive i fasta priser och –uppgick det till . (Källa: SKL:s ekonomirapport .) I betänkande 2013/14:FiU34 behandlade utskottet föregående års skrivelse om utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2013/14:102). Utskottet framhöll då bl.a. att den årliga skrivelsen är ett viktigt underlag för i arbetet med att följa upp verksamheterna inom den kommunala sektorn. Vidare ansåg utskottet att skrivelsen utgör ett bra komplement till regeringens budgetproposition. Utskottet betonade även vikten av att se hur såväl generella som specialdestinerade bidrag används och om de får avsedd effekt. Utskottet ansåg därför att det är bra och viktigt att också resultatet av specialdestinerade statsbidrag redovisas även om det i vissa fall kan vara svårt att mäta. Utskottet noterade även att skrivelsen i större utsträckning än tidigare redovisade sådana resultat, vilket utskottet välkomnade. Enligt utskottets uppfattning skulle dock resultatredovisningen kunna vidareutvecklas så att fler bidrag utvärderas och redovisas i skrivelsen. Utskottet påminde även om att det pekat på vikten av en mer fullödig utvärdering av dessa bidrag (bet. 2010/11:FiU34, bet. 2011/12:FiU28 och bet. 2012/13:FiU34). I två särskilda yttranden utvecklade företrädare i utskottet för respektive sin syn på utvecklingen inom den kommunala sektorn. vill utskottet inledningsvis framhålla betydelsen av regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn. Skrivelsen är ett viktigt underlag för i dess arbete med att följa upp verksamheterna i den kommunala sektorn och den är också ett bra komplement till regeringens budgetproposition. Utskottet har tidigare uttalat ett önskemål om att resultatredovisningen i större utsträckning ska redovisa resultat av specialdestinerade statsbidrag och har även noterat och välkomnat att vissa förbättringar har gjorts. Trots dessa förbättringar, och med medvetenhet om de svårigheter som är förknippade med att mäta effekten av specialdestinerade statsbidrag, vidhåller utskottet uppfattningen att resultatredovisningen kan vidareutvecklas så att fler bidrag utvärderas och redovisas i skrivelsen. Utskottet övergår nu till att kommentera innehållet i årets skrivelse och vill när det gäller den ekonomiska utvecklingen i den kommunala sektorn anföra följande. I likhet med senare år konstaterar utskottet att resultatet för kommunsektorn som helhet har varit god också 2014. Utskottet noterar även att antalet arbetade timmar och antalet sysselsatta inom kommunsektorn fortsätter att öka. Eftersom skatteintäkterna svarar för av kommunsektorns totala intäkter är andelen arbetade timmar av avgörande vikt för sektorns ekonomi. En växande sysselsättning skapar ett ökat kommunalt skatteunderlag, vilket kan stärka den kommunala sektorns ekonomi och i förlängningen ge förbättrade förutsättningar att upprätthålla välfärden. konstaterar utskottet att den ekonomiska utvecklingen alltjämt varierar mellan enskilda kommuner och landsting. var det av kommunerna och av landstingen som uppvisade ett positivt resultat. Dessutom fortsätter kostnaderna inom den kommunala sektorn att öka, framför allt inom landstingen där de ökade med 2014 i jämförelse med året innan. Kommunsektorn står inför stora och delvis olika utmaningar som även varierar mellan enskilda kommuner och landsting beroende på de lokala och regionala förutsättningarna. Den demografiska utvecklingen med en växande andel unga och äldre i befolkningen, en ökad efterfrågan på skattefinansierade tjänster, stora behov av investeringar i bl.a. infrastruktur, fastigheter samt kollektivtrafik och utflyttning är några av de utmaningar som sannolikt kommer att utsätta hela eller delar av den kommunala sektorn för stora ekonomiska påfrestningar framöver. Mot den bakgrunden vill utskottet understryka vikten av att följa utvecklingen av de offentliga finansernas hållbarhet. Regeringens årliga skrivelse till om utvecklingen inom den kommunala sektorn är ett betydelsefullt led i det arbetet. Därmed föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn.