bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet barn- och ungdomsutbildning är att svensk barn- och ungdomsutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Regeringens mål för verksamhetsområdet utgår från syftet med utbildningen inom skolväsendet som det uttrycks i skollagen (2010:800). Regeringens resultatredovisning för barn- och ungdomsutbildningen (inklusive resultatanalysen) sammanfattas nedan för de verksamheter där regeringen använder resultatindikatorer för att bedöma måluppfyllelsen: förskolan, förskoleklassen, och gymnasieskolan (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 67 f. och 89 f.). Indikatorerna belyser de delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också bl.a. indikatorer för resultat i internationella studier samt personalens behörighet och utbildning i ett övergripande avsnitt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 45 f.). Denna del beskrivs kortfattat i avsnitt 2 och sammanfattas i bilaga 4. var ca 485 700 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av gruppen ett–femåringar. Det är färre än , vilket beror på ett bortfall av uppgifter för vissa enskilda huvudmän. gick det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 2014 (en ökning jämfört med ). Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2014, vilket var en ökning . Förskolan är en frivillig skolform inom skolväsendet. Indikatorn Deltagande i förskola beskriver i vilken utsträckning barn i åldern deltar i förskola. Andelen barn i åldern som är inskrivna i förskolan ökade . minskade andelen barn i åldern som var inskrivna i förskola från hösten 2014. Enligt regeringens resultatanalys beror nedgången på förändringar i statistikinsamlingen, som tidigare skedde på gruppnivå men som är ändrad till individnivå. Dessutom finns det ett stort bortfall bland enskilda huvudmän. Andelen pojkar respektive flickor som var inskrivna i förskolan 2014 var respektive . Regeringens analys och slutsatser I sin resultatanalys redovisar regeringen även resultat från föräldraundersökning, som senast genomfördes . Undersökningen visar en i huvudsak positiv bild av förskolan, där föräldrarna är mest nöjda med barnens trygghet, att verksamheten stimulerar barnens utveckling och lärande samt personalen. Mindre nöjda är föräldrarna med gruppstorlekar och personaltäthet. /15 gick 113 600 elever i förskoleklassen, vilket är det största antalet . Den totala kostnaden för förskoleklassen var , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev var i genomsnitt , vilket var en ökning jämfört med . Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Indikatorn Deltagare i förskoleklassen beskriver i vilken utsträckning sexåringar deltar i förskoleklassen. Andelen sexåringar som var inskrivna i förskoleklassen var /15, vilket var den största andelen då var inskrivna i förskoleklassen. Andelen flickor respektive andelen pojkar som varit inskrivna i förskoleklassen har varit ungefär lika . De sexåringar som inte var mottagna i förskoleklassen återfanns i bl.a. förskolan eller årskurs 1. Andelen av alla sexåringar som var mottagna i förskolan var 2014. I årskurs 1 var av eleverna eller yngre /15. Detta innebär att av alla sexåringar varken återfanns i förskoleklassen, förskolan eller årskurs 1 i . Elevantalet i minskade kontinuerligt mellan läsåren 2001/02 och 2010/11. Därefter har elevantalet ökat och uppgick /15 till ca 950 000 elever, vilket var en ökning med drygt 28 500 elever jämfört med föregående läsår. Av alla elever i /15 var andelen flickor och andelen pojkar . Den totala kostnaden (inklusive skolskjuts) för uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Kostnaden per elev var i genomsnitt 2014, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Regeringen använder tre indikatorer för att redovisa centrala delar av måluppfyllelse och resultat för . Nationella prov genomförs i årskurs 3, 6 och 9. Indikatorn Resultat på nationella prov beskriver andelen elever som nådde kravnivån eller fick minst provbetyget E (Godkänd) /14. Indikatorn ger regeringen underlag för en analys av i vilken utsträckning målen för utbildningen nås. I årskurs 3 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i svenska och i svenska som andraspråk . I svenska och svenska som andraspråk uppnådde flickorna kravnivåerna i betydligt högre utsträckning än pojkarna medan det var jämnt fördelat bland dem som klarade alla sju delproven i matematik. I årskurs 6 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. För samtliga ämnen var det en större andel flickor än pojkar som fick minst betyget E. I årskurs 9 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. Flickor i årskurs 9 hade bättre resultat i samtliga ämnen där det finns nationella prov, förutom i matematik där pojkarna i årskurs 9 hade marginellt bättre resultat. Indikatorn Betyg beskriver andelen elever som fick minst betyget E (Godkänd), dvs. uppnådde målen, i samtliga ämnen i slutbetyget i årskurs 9. Regeringen använder indikatorn för att följa den del av målet som anger att alla barn och elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen för utbildningen. Andelen elever som fick minst betyget E i alla ämnen uppgick till , vilket var en svag ökning jämfört med föregående år. Förändringarna mellan åren har dock varit små . Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan olika ämnen. Skillnaden mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oförändrad . Indikatorn Meritvärde beskriver det genomsnittliga meritvärdet i årskurs 9. var det genomsnittliga meritvärdet 214,8 poäng, vilket var en ökning med 1,7 meritpoäng jämfört med . [3] Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oförändrad , mellan ca 21 och 25 meritpoäng. Indikatorn Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program beskriver andelen elever i årskurs 9 som var behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Regeringen anser att det är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i . var av eleverna som gick ut behöriga till yrkesprogrammen, vilket kan jämföras . Av eleverna som gick ut var behöriga till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram, vilket var något färre än . [4] varierade skillnaden mellan flickor och pojkar i andelen behöriga till de olika programmen mellan . Skillnaden var liksom tidigare störst för behörighet till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. Regeringens analys och slutsatser I sin resultatanalys över konstaterar regeringen att alltför många elever inte når godkänt resultat på de nationella proven. Andelen elever som uppnått målen i , dvs. har minst betyget E (Godkänd), visar en svag ökning jämfört med föregående år. Det gäller såväl flickor som pojkar. Dock finns det stora skillnader mellan ämnen och mellan flickor och pojkar, som dessutom totalt sett har varit i princip konstanta. Även när det gäller det genomsnittliga meritvärdet framhåller regeringen att det finns en stor skillnad mellan flickors och pojkars meritvärden och att denna skillnad är i stort sett oförändrad. Regeringen konstaterar även att andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program har minskat och att skillnaden mellan flickor och pojkar har varit . I resultatanalysen framhåller regeringen vidare att det sannolikt finns flera samverkande förklaringar till att de genomsnittliga könsskillnaderna i skolprestationer består. Bland dessa nämner regeringen samhällets förväntningar på hur pojkar och flickor ska uppträda, flickors tidigare biologiska utvecklingskurva som antas ge fördelar i skolan i fråga om uppmärksamhet, förmåga att upprätthålla ett målinriktat arbete, språkförmåga och arbetsminne samt brister i skolans förmåga att utforma undervisningen utifrån elevers olika förutsättningar. Därtill kan bemötande och förväntningar på eleverna i skolan bidra till att dessa skillnader består. Regeringen konstaterar även att en delförklaring till att en mindre andel elever är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan är gruppens förändrade sammansättning. En viktig orsak är att resultaten bland utrikes födda elever försämrats, som gruppens relativa storlek ökat. Under förutsättning att andelen obehöriga i respektive grupp är kommer andelen obehöriga elever att stabiliseras på en nivå . SCB:s befolkningsprognoser över antalet personer i åldern visar på en ökning av antalet utrikes födda elever. Denna förändring kompenseras av att det blir fler elever med svensk bakgrund. Som komplement till ovanstående indikatorer lyfter regeringen i resultatanalysen även fram bilden av elevers resultat utifrån internationella jämförande studier. Regeringen konstaterar att dessa studier sammantaget ger en dyster bild av utvecklingen i den svenska skolan. Detta är enligt regeringen oroande inte minst med tanke på att det handlar om de viktiga kärnkompetenserna läsförståelse, matematik och naturvetenskap. gick 323 670 elever i gymnasieskolan, vilket var en minskning med drygt 6 000 elever eller jämfört med året innan. prognos visar att elevminskningen kommer att fortsätta det kommande läsåret för att sedan återigen öka. /15 var andelen kvinnor i gymnasieskolan och andelen män . Den totala kostnaden för gymnasieskolan med och enskild huvudman uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till i genomsnitt 2014, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Därtill uppgick kostnaderna för skolskjuts, reseersättning och inackordering till . Nationella prov finns för ett urval av ämnen. Indikatorn Resultat på nationella prov beskriver andelen elever som fått minst godkänt provbetyg (minst betyget E) i kursproven i engelska 5 och 6, matematik 1a, 1b och 1c, 2a, 2b och 2c, 3b och 3c och 4 samt svenska 1 och 3 och svenska som andraspråk 1 och 3. Proven är en indikator på måluppfyllelse men prövar inte samtliga delar och mål i ämnena. Andelen elever som klarade de inledande kursproven i matematik var mindre än . Störst andel elever med godkänt provbetyg (minst betyget E) fanns bland de elever som läst matematik 1c (den inledande kursen på de tekniska och naturvetenskapliga programmen). Av eleverna som skrev det provet fick minst godkänt provbetyg, att jämföra . Matematik 1a är den inledande matematikkursen på yrkesprogrammen i den reformerade gymnasieskolan. Andelen elever med minst godkänt provbetyg på denna kurs var , vilket är en minskning jämfört med då av eleverna fick godkänt provbetyg. Andelen elever med minst godkänt provbetyg i matematik 1b (den inledande matematikkursen på samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och estetiska programmet) var , att jämföra . I engelska 5 och svenska 1 fick av de elever som gjorde proven minst provbetyget E, vilket är en liten ökning för båda ämnena jämfört med . Provresultaten är i stort sett desamma både för kvinnor och för män när det gäller de kursprov som gjordes . Indikatorn Genomsnittlig betygspoäng beskriver den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan. Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg (exklusive utökad kurs), är enligt regeringen en indikator på uppfyllelsen av detta mål. Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan var 14,0 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /14. Det är i nivå med utfallet . var den genomsnittliga betygspoängen för kvinnor 14,6 poäng och för män 13,4 poäng, vilket innebär att jämfört med föregående år minskade den genomsnittliga betygspoängen för kvinnor med 0,1 poäng och ökade med 0,1 poäng för män. Indikatorn Andel elever som slutfört utbildningen beskriver andelen nybörjare i gymnasieskolan som fått slutbetyg efter tre eller . Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . Av de som började i gymnasieskolan hade fått slutbetyg , dvs. Andelen elever som fått slutbetyg inom tre års studier i gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad . Kvinnor som började i gymnasieskolan slutförde utbildningen i högre grad än männen, jämfört . Indikatorn Andel elever som uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning beskriver andelen elever som kan antas till en högskoleutbildning. Av alla elever som började i gymnasieskolan , vilket är den första årskullen som gått i den reformerade gymnasieskolan, hade uppnått grundläggande behörighet . Det är en minskning jämfört med den föregående elevkullen som var den sista som läste enligt läroplanen . Kvinnor hade ett bättre resultat än män, då uppnådde sådan behörighet , att jämföra av männen. Elever med utländsk bakgrund lyckades i lägre grad än övriga elever uppnå den grundläggande behörigheten, jämfört , vilket är en minskning för båda elevgrupperna. Av nybörjarna på högskoleförberedande program 2011 uppnådde grundläggande behörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesprogram var . Programbyten, liksom avbrott och studieuppehåll, är vanliga orsaker till förlängd studietid för många elever i gymnasieskolan. Indikatorn Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program på gymnasieskolan beskriver andelen elever som byter till ett nationellt program från en preparandutbildning eller ett programinriktat individuellt val. [5] började 1 333 elever i årskurs 1 på introduktionsprogrammet preparandutbildning och 1 929 på programinriktat individuellt val som nybörjare i gymnasieskolan. Av eleverna i årskurs 1 som gick en preparandutbildning hade bytt till ett nationellt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val var . Det innebär att andelen nybörjare som bytt till ett nationellt program var på samma nivå som föregående läsår både för preparandutbildningen och programinriktat individuellt val. En stor del av de elever som byter från ett introduktionsprogram till ett nationellt program gör detta utan att förlänga studietiden. Regeringens analys och slutsatser Ett syfte med reformeringen av gymnasieskolan var att öka genomströmningen i gymnasieskolan och därmed effektivisera utbildningen. I resultatanalysen lyfter regeringen fram att statistiken från den första kullen som lämnat den reformerade gymnasieskolan inte visar någon skillnad i genomströmningen, i jämförelse med tidigare årskullar. Regeringen pekar dock på att det finns skillnader i andelen elever som uppnår grundläggande behörighet till högskoleutbildning mellan den första kullen som lämnat den reformerade gymnasieskolan och tidigare kullar. var det av kvinnorna och av männen som hade uppnått grundläggande behörighet, att jämföra av kvinnorna och av männen 2014. Regeringen anser att denna minskning av antal elever som har grundläggande behörighet till högskolan är bekymmersam utifrån bl.a. matchningen på arbetsmarknaden och regeringens mål om breddad rekrytering till högskolan. Kvinnor var dessutom i högre grad än män behöriga till högskolan både bland elever från yrkesprogram och högskoleförberedande program. I resultatanalysen framhåller regeringen vidare att det minskade intresset för yrkesutbildning är en nationell utmaning, utifrån att det kan leda till problem med kompetensförsörjningen inom flera branscher. I resultatanalysen använder regeringen även andra bedömningsgrunder än resultatindikatorerna, t.ex. rapporter från Skolinspektionen och . Regeringen lyfter bl.a. fram samlade redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet (U2014/6114/GV), som har visat att det finns ett behov av ökad samverkan mellan skolan och arbetslivet för att stärka yrkesutbildningarna. redovisning visade även att det höjda statsbidraget för gymnasiala lärlingsutbildningar inte tycks ha haft någon större effekt på antalet lärlingar. Regeringen konstaterar också att Skolinspektionens kvalitetsgranskning av den skolförlagda undervisningen inom fem yrkesprogram belyste flera brister bland yrkesprogrammen. När det gäller frågan om gymnasieskolans introduktionsprogram framhåller regeringen att (rapport nr 413, 2014) lyfte fram att nästan en femtedel av gymnasieskolans elever går på ett introduktionsprogram. Det största introduktionsprogrammet är det som är till för nyanlända elever, språkintroduktion. När Skolinspektionen granskade utbildningen på två av introduktionsprogrammen i gymnasieskolan, yrkesintroduktion och individuellt alternativ, visade rapporten (2013:6) bl.a. att undervisningen ibland inte utgick från den enskilda elevens förutsättningar, behov eller intressen, utan från skolans organisatoriska förutsättningar. Regeringen anser att introduktionsprogrammen fyller en viktig funktion när det gäller att nå målet att alla ungdomar ska gå en gymnasieutbildning. redovisar regeringen att det är viktigt att fortsätta följa introduktionsprogrammen för att, om det bedöms nödvändigt, utveckla dem så att de bättre svarar mot elevernas behov och motiverar de elever som inte är behöriga till ett nationellt program. Regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. De reformer som regeringen föreslår berör flera områden inom skolväsendet. Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppernas storlek i förskolan (U2015/3229/S). Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) föreslår regeringen att avsätts för detta ändamål 2016, och man beräknar motsvarande belopp . Satsningen är ett sätt för regeringen att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. hade 194 av 290 kommuner någon form av omsorg på obekväma tider. Trots en positiv utveckling erbjuds alltså inte omsorg , nätter och i många av landets kommuner. I enlighet med vad regeringen aviserade ekonomiska vårproposition föreslår därför regeringen att avsätts för att utöka stödet som syftar till att huvudmän i större omfattning ska erbjuda omsorg , nätter och . Regeringen beräknar avsätta för ändamålet . För ökad personaltäthet och andra åtgärder för att höja kvaliteten i fritidshemmen föreslår regeringen en ökning med 2016. Regeringen har tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket och anser att skickliga och engagerade lärare är en nyckel för att vända utvecklingen i den svenska skolan. En central del i detta är enligt regeringen en reform för höjda lärarlöner. Reformen innebär att medel tillförs för att höja lönerna för vissa lärare och ska premiera skicklighet och utveckling i yrket. Reformens främsta syfte är att höja resultaten i grund- och gymnasieskolan. Regeringen föreslår att det för avsätts till ett statsbidrag för höjda lärarlöner. För att eleverna ska få behålla de skickligaste lärarna ska lärare också ha möjlighet att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen, vilket bidrar till att öka läraryrkets attraktivitet och i förlängningen till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. Regeringen föreslår därför att medel om avsätts 2016 för satsningen på karriärtjänster, vilket motsvarar statsbidrag för löneökningar för ca 16 000 förstelärare. Inom ramen för de avsatta medlen för karriärtjänstreformen föreslår regeringen vidare att avsätts för en satsning på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för personer med examen på forskarnivå. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) föreslås för kompetensutvecklingsinsatser för lärare och förskolepersonal, vilket bl.a. innefattar en förlängning av Lärarlyftet II. Regeringen genomför även en särskild kompetensutvecklingssatsning för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens i framför allt förskoleklassen och årskurs 1–3. Satsningen uppgår till . Regeringen kommer att återkomma till hur denna satsning ska utformas för att säkerställa bättre tillgång till speciallärare och specialpedagoger i . Vidare vill regeringen stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt hos lärare i , och framför allt i årskurserna 7–9, samt att fler ska anställas som speciallärare och specialpedagoger. Regeringen föreslår att det från medlen som avser satsningen på specialpedagogisk kompetens avsätts 2016 för att stärka kompentensen generellt hos lärare i och som föreslås användas inom satsningen Lärarlyftet II för att öka antalet behöriga specialpedagoger. När det gäller rektorers och förskolechefers kompetensutveckling och fortbildning föreslår regeringen i enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition att avsätts . Regeringen satsar också på ökad kompetens för lärare inom sfi och svenska som andraspråk inom komvux. I enlighet med vad som aviserades i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) föreslår regeringen att det avsätts för ändamålet och beräknar motsvarande belopp . För att minska lärarnas administrativa börda har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över de nationella proven. Vidare föreslår regeringen med anledning av att de nationella proven i samhällsorienterande ämnen (SO) och naturorienterande ämnen (NO) i årskurs 6 nu är frivilliga för skolhuvudmännen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas med 2016. Regeringen anser att fler ska anställas i förskoleklassen och lågstadiet så att förskollärare och lärare får mer tid för sitt arbete och så att klasserna kan bli mindre. I enlighet med vad regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) föreslår regeringen att avsätts för ändamålet . För att kunna införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti föreslår regeringen att det avsätts 2016. Medlen tillförs kommunerna via det generella statsbidraget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen genomför också en satsning på nationella skolutvecklingsprogram och föreslår i enlighet med vad som aviserades i propositionen Vårändringsbudget att det avsätts och beräknar för ändamålet. Regeringen gör också investeringar i en jämlik skola och vill genom riktade insatser förbättra resultaten i de skolor som har de största utmaningarna. Satsningen på samverkan för bästa skola föreslås i enlighet med ekonomiska vårproposition uppgå till totalt . Satsningen inkluderar uppdrag till att sluta överenskommelser med huvudmän för grund- och gymnasieskolor med låga kunskapsresultat och svåra förutsättningar, uppdrag att genomföra insatser för att höja studieresultaten för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska, en satsning på högre löner för lärare i skolor med svåra förutsättningar samt ett uppdrag till att erbjuda stöd till huvudmännen i deras arbete med den obligatoriska kartläggningen av nyanlända elevers kunskaper. För att fritidshemmens utbildning ska hålla god kvalitet och t.ex. vara anpassad till att stimulera elevers lärande och utveckling föreslår regeringen att det avsätts .