bet · H301FiU7 · 2015-05-20 00:00:00 — Solvens II-reglerna ger således incitament för försäkringsföretagen att ytterligare påskynda för försäkringstagare att gå över från traditionellt livförsäkringssparande till fondförsäkring. Sammantaget kan detta enligt propositionen leda till att försäkringstagarna får produkter med en lägre försäkringsandel , något som kan få negativa konsekvenser för framtida pensionärer. I propositionen anförs att försäkringsföretagen är stora placerare på kapitalmarknaden, och större regelförändringar för försäkringsföretagen påverkar därför normalt de finansiella marknaderna och i förlängningen hela samhällsekonomin. Det nya regelverket innebär högre kapitalkrav för aktieplaceringar, vilket kan komma att bidra till att finansiellt svagare försäkringsföretag måste minska sina aktieinnehav. Detta kan i sin tur leda till minskad efterfrågan på aktier och högre efterfrågan på obligationer och andra mindre volatila tillgångar. Vidare anförs i propositionen att beräkningen av solvenskapitalkravet ger försäkringsbolagen incitament att diversifiera till andra tillgångsslag såsom fastigheter, infrastrukturinvesteringar och risk kapitalinvesteringar. I propositionen anförs att Solvens II-direktivet innebär en skärpning av såväl solvenskapitalkravet som kravet på riskkontroll. Detta innebär att den enskilda konsumenten kan förvänta sig en förbättrad stabilitet i försäkringsbranschen som helhet. Vidare anförs att baksidan av de skärpta reglerna är de kostnader som försäkringsföretagen drabbas av till följd av högre kapitalkrav samt kostnader för ökad riskkontroll och administration. Dessa kostnader kommer troligtvis att föras över på försäkringstagarna, vilket kan leda till att deras kapitaltillväxt blir lägre till följd av högre avgifter. I propositionen anförs dock också att en mer omfattande regelharmonisering kan få till följd att konkurrensen bland försäkringsföretagen ökar, vilket kan leda till att det ändå blir svårt för företagen att avvika för mycket i sina avgiftsstrukturer. I propositionen skriver regeringen att en mer riskbaserad och framåtblickande tillsyn enligt Solvens ställer nya och utökade krav på . Ny beskrivande tillsynsrapportering, betydligt utökad detaljerad kvantitativ rapportering samt tillsyn över företagens egna risk- och solvensbedömningar ställer högre krav på tillsynsmyndighetens arbete. arbete kommer dessutom att påverkas genom ett utökat krav på internationellt samarbete. Regeringen skriver i propositionen att eventuella merkostnader för ska hanteras inom de befintliga ramarna för myndigheten. I propositionen anförs att försäkringsföretagen utgör en viktig samhällsfunktion som måste fungera på ett rättssäkert sätt så att försäkringstagare och investerare har förtroende för att bolagen ska uppfylla sina åtaganden. I och med att Solvens genomförs kommer kraven på företagens kapitalbas, styrning, riskhantering och rapportering att Det bidrar enligt regeringen till finansiellt mer robusta företag som bättre kan stå emot framtida finansiella kriser – något som kommer att gynna både försäkringstagare och samhällsekonomin i stort. Vidare anförs i propositionen bl.a. att försäkringsföretagen har en stor exponering mot banksektorn genom s.k. säkerställda obligationer. Försäkringsföretagen äger av de svenska bankernas utestående stock av sådana obligationer. Höjda kapitalkrav på försäkringsföretagen kan medföra en risk för att bankernas finansieringsmöjligheter försämras, vilket kan få konsekvenser för samhällsekonomin i stort. Utskottet anser att EU:s Solvens II-direktiv bör genomföras i svensk lagstiftning på det sätt som regeringen föreslagit. När det gäller den i propositionen föreslagna solvensberäkningen enligt övergångsregel 2 för blandade försäkringsföretag7 noterar dock utskottet att den endast tar sin utgångspunkt i Solvens II-regleringen av separata fonder. Svensk tjänstepensionsverksamhet uppfyller dock inte kriterierna för att vara en separat fond. En sådan fond ska kännetecknas av att medel inte får föras över till en annan verksamhet. I måste i stället överskott i en del av ett försäkringsföretags verksamhet, t.ex. tjänstepensionsverksamhet, föras över för att täcka uppkomna underskott i andra delar. Försäkringsföretaget måste infria alla sina förpliktelser så länge överskott finns i någon verksamhet – ett enskilt bestånd kan inte sättas i konkurs. De beräkningsregler som finns i Solvens för separata fonder kan därför inte tillämpas rakt av för tjänstepensionsverksamheten i svenska försäkringsföretag. För att förtydliga motiven till lagändringarna vill utskottet utöver vad som anförts i propositionen om denna fråga (jämför allmänmotiveringen i propositionen, avsnitt 24.2.10) framhålla följande: Kapitalbasen för hela företaget beräknas utifrån Solvens , med undantag för förutbetalda anskaffningskostnader i tjänstepensionsverksamheten och försäkringstekniska avsättningar i tjänstepensionsverksamheten som värderas utifrån äldre regler. Enligt Solvens II-regleringen av separata fonder ska avdrag ske för överskott avseende den separata fonden (tjänstepensionsverksamheten) när företagets samlade kapitalbas beräknas. Avdraget bygger på att överskottsmedel inte får överföras enligt detta regelverk. Enligt den svenska regleringen får emellertid överskottet i tjänstepensionsverksamheten användas för att täcka underskott i den övriga livförsäkringsdelen. Något avdrag för solvensöverskottet i tjänstepensionsdelen ska därför inte göras när den samlade kapitalbasen beräknas. Mer praktiskt – och med inriktning på en enhetlig rapportering – bör avdraget för överskottet göras i avstämningsreserven, men återläggas i den samlade 7 Försäkringsföretag som driver både tjänstepensionsverksamhet och övrig livförsäkringsverksamhet. kapitalbasen i rapporteringen. Hanteringen av tjänstepensionsverksamheten inom ramen för Solvens innebär att företaget får ett krav på minimikapital (som är i procent av solvenskapitalkravet) och ett krav på garantibelopp. På så sätt erhålls en samlad bild över företagets kapitalsituation som är förenlig med artikel 10 i det konsoliderade livförsäkringsdirektivet som gäller enligt övergångsregleringen. Där anges att den finansiella tillsynen ska omfatta kontroll av försäkringsföretagets hela verksamhet och dess solvens. Beräkningen av kapitalbas för tjänstepension verksamheten bör följa av hur det egna kapitalet och andra poster som påverkar kapitalbasen har fördelats. Under beredningen av ärendet har utskottet uppmärksammat att det i proposition 2015/16:3 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin föreslås en motsvarande ändring i 6 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag som den ändring som föreslås i propositionen om Solvens II. har tillstyrkt förslagen i den propositionen. Mot den bakgrunden bör förslaget i Solvens II-propositionen om ändring i 6 kap. 1 § andra stycket lagen om årsredovisning i försäkringsföretag avslås. Hänvisningen i 4 kap. 18 § 4 försäkringsrörelselagen ska rätteligen vara till 6 §. Utskottet föreslår på eget initiativ att den felaktiga hänvisningen rättas. På grund av frågans beskaffenhet anser utskottet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Inte heller finner utskottet att det är behövligt att inhämta upplysningar eller yttranden vad gäller rättelsen. Utskottet tillstyrker propositionen i övriga delar. har i sitt yttrande ansett att regeringsformens krav på kvalificerad majoritet inte är tillämpligt. gör ingen annan bedömning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om specialföretag. I motion 2015/16:2981 av Per Åsling (C) från den allmänna motionstiden yrkas att man bör se över förutsättningarna för att underlätta etablering av specialföretag för överföring av försäkringsrisker i . I motionen anförs bl.a. att genom Solvens II-direktivet blir reglerna om specialföretag på försäkringsområdet harmoniserade och att har en skyldighet att införa reglerna i sin nationella lagstiftning. Motionären menar dock att det inte är tillräckligt att införa möjligheten för svenska specialföretag på försäkringsområdet. I de remissvar som föregick lagrådsremissen om genomförandet av Solvens II-direktivet framhöll att det vore rimligt att specialföretag omfattas av den reglering som gäller för försäkringsföretag i 39 kap. inkomstskattelagen och att beskattningsfrågan borde bli föremål för vidare beredning. Regeringen har dock inte visat något intresse för en sådan utredning. Motionären anser att det för att underlätta etableringen av specialföretag på försäkringsområdet i är av vikt att skattesituationen utreds och klargörs. Specialföretag med hemvist i bör inte behandlas negativt i förhållande till sådana företag i andra länder. Vidare är det enligt motionären angeläget att den regulatoriska bördan för specialföretag inte blir för stor. Det är också enligt motionären angeläget att se över de bolagsrättsliga Internationellt har utvecklingen inneburit att specialföretag i allt större utsträckning utformas som (). denna konstruktion, som inte finns i , struktureras en affär inom ett konto som är separerat från såväl övriga konton som från bolaget i sig. innebär enligt motionären fördelar genom att konstruktionen dels skyddar investerare från andra anspråk på bolaget, dels innebär att ett bolag kan strukturera flera katastrofobligationer oberoende av varandra. I remissvar (dnr 131 526131-14/112) över utkast till lagrådsremiss – Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet anför följande: försäkringsrörelselagen (2010:2043), FRL, utvidgas till att även omfatta svenska företag (1 kap. 12 § punkten 10 FRL) och att det i FRL införs bestämmelser om verksamhet som bedrivs av specialföretag (1 kap. 1 § och 20 kap. FRL). Ett specialföretag enligt FRL övertar, utan att vara ett försäkringsföretag, försäkringsrisker från ett försäkringsföretag eller en EES- försäkringsgivare och finansierar sin verksamhet genom emissioner av skuldebrev eller en liknande form av finansiering (s.k. värdepapperisering). 2000/01:19 (Bättre förutsättningar för värdepapperisering) gjordes bedömningen att specialföretag på kreditinstitutsområdet ska beskattas enligt I utkastet till lagrådsremiss anges att värdepapperisering på försäkringsområdet innebär att specialföretag kommer att bedriva liknande men ändå till viss del annan verksamhet än traditionella återförsäkringsföretag (s. 381 ). beskattas enligt de särskilda skattereglerna för försäkringsföretag i 39 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL. Beskattning av specialföretag behandlas inte i utkastet till Eftersom bestämmelserna i 39 kap. IL endast gäller för försäkringsföretag gäller de inte för specialföretag. Med hänsyn till de likheter som föreligger mellan den verksamhet som bedrivs av specialföretag och en traditionell återförsäkringsrörelse kan ifrågasättas om inte regleringen i 39 Enligt bör beskattningsfrågan bli föremål för vidare beredning. I propositionen tas inte frågan om beskattning av specialföretag upp. Utskottet konstaterar att genom Solvens II-direktivet införs bestämmelser om specialföretag. Därmed anser utskottet att yrkandet i denna del är tillgodosett. Dessutom anser utskottet att det inte finns skäl att utreda andra bolagsformer eller skatteregler på det sätt som föreslås i motionen. Utskottet avstyrker motionen. 1.Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet, punkt 1 (M) (M), (M), (M), (M) och (M) anför: Vi välkomnar det nya regelverket för försäkringsföretag och yrkar bifall till regeringens proposition Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet (prop. 2015/16:9). Genom Solvens II-direktivet införs ett riskbaserat solvenssystem för försäkringsföretag, något som varit ett mål för finansmarknadspolitiken och för regeringar av olika politisk färg sedan livbolagskrisen (se bl.a. proposition Förstärkt skydd för försäkringstagare i livförsäkringsföretag, prop. 2003/04:109 s. 29). Ett riskbaserat solvenssystem ger försäkringsföretagen incitament att mäta och hantera sina risker. Det främjar skyddet för försäkringstagarna och intresset för finansiell stabilitet. kan i ett oroligt läge på de finansiella marknaderna bidra till att stabilisera utvecklingen, medan försäkringsföretag med en svag kapitalsituation eller som inte har en god bild av denna kan förvärra situationen och tvingas agera procykliskt vid t.ex. ett börsfall. Mot denna bakgrund är det värt att notera den övergångsreglering som ingår i propositionen och som undantar livförsäkringsföretagens tjänstepensionsverksamhet från den nya solvensregleringen (se punkt 2 i de föreslagna övergångsreglerna, prop. 2015/16:9 s. 141 och 533–544). Konsekvensen av övergångsregleringen är att en mycket stor del av livförsäkringssektorn () undantas från de nya solvenskraven. Dessutom begränsas insyn och möjlighet att agera när majoriteten av marknaden står utanför Solvens II-regleringen. Detta är inte till gagn vare sig för kundskydd eller för finansiell stabilitet. Det ska särskilt framhållas att tjänstepensionsförsäkringarna, som omfattas av den aktuella övergångsregleringen, är de livförsäkringar som är av störst betydelse för den enskildes försörjning som pensionär och för samhällsekonomin. Det finns inte heller några tecken på att denna personliga och makroekonomiska betydelse kommer att avta med tiden, snarare tvärtom. Tjänstepensionen kommer att spela en allt större roll i där vi lever allt längre och särskilt allt längre som pensionärer. Övergångslösningen får dock godtas, främst då försäkringsbranschen med fog och förväntat sig en sådan ordning. Att då kort innan den nya regleringen införs helt ändra inriktning ter sig inte lämpligt. Omkast i lagstiftningsarbetet bör ge branschen tillräckligt med tid att ställa om, vilket inte blir fallet om den aktuella övergångsregeln i detta sena skede skulle bortfalla. Vi ser dock med oro på en utveckling där livförsäkringsföretagens tjänstepensionsverksamhet inte omfattas av en stark, riskbaserad solvens reglering. Det finns internationella exempel på att staten behövt ingripa på grund av allt för lågt ställda kapitalkrav på delar av marknaden. I , där kraven på solvens varit lägre på vissa pensionsinstitut, har det blivit aktuellt med finansiell rekonstruktion för av dessa institut (se remissvar av på betänkandet En ny reglering för tjänstepensionsföretag, SOU 2014:57 s. 10). Som påpekar skiljer sig inte riskerna i livförsäkringsföretagens tjänstepensionsverksamhet nämnvärt från riskerna i deras övriga verksamhet. En särreglering enbart på grundval av vem som betalar premien – den enskilde eller arbetsgivaren – ter sig därför inte motiverad. För den enskilde försäkringstagaren, den framtida pensionären, skulle en sådan skillnad i regler också framstå som godtycklig och svårbegriplig. Att skyddet för den framtida pensionen grundar sig på vilket kollektivavtalsområde man råkar tillhöra – om ens något – och ytterst på vilket yrke man väljer, är inte försvarbart. För att solvensregleringen ska vara olika bör det krävas att riskerna också ser olika ut. Vi förväntar oss att regeringens fortsatta arbete med rörelseregleringen för de finansiella institut som tillhandahåller tjänstepensioner (främst den fortsatta beredningen av förslagen i bet. SOU 2014:57) noga tar i beaktande vad skyddet för framtidens pensionärer och den finansiella stabiliteten kräver. I likhet med anser vi att principen om samma regler för samma risker ska vara vägledande för det arbetet. 2.Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet, punkt 1 (V) (V) anför: Solvens II-direktivet är ett tekniskt och komplicerat direktiv för att reglera och harmonisera försäkringsmarknaden i EU. I regeringens proposition ges försäkringsbolagen en möjlighet att beräkna sin risk, solvenskapitalkrav, genom en intern modell som ska godkännas av . Möjligheten att använda sig av en egen modell leder till att försäkringsbolagens risker inte blir jämförbara. Riskerna kommer också troligen att öka då bolagen själva blir ansvariga för sina riskkontroller. Ett regelverk utan möjlighet att använda interna modeller vore därför enligt min mening att föredra. Solvens II-direktivet är det första av flera kommande direktiv från EU. Direktivet skapar enligt min mening viss obalans på marknaden då inte alla bolag omfattas av det. Det hade varit lämpligt att gett möjlighet till ett annat genomförande av direktiven på försäkringsområdet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:9 Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet: antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om premiepensionsverksamhet. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättshjälp i brottmål. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:2981 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett regelverk för att underlätta etablering av specialföretag för överföring av försäkringsrisker i och tillkännager detta för regeringen. REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om