bet · H301NU3 · 2015-09-17 00:00:00 — I bilagan redovisas också de motförslag som finns i oppositionspartiernas utgiftsområdesmotioner (motionerna 2015/16:2444 (M), 2015/16:3234 (SD), 2015/16:3154 (C), 2015/16:3202 (FP) och 2015/16:3149 (KD)). Den utgiftsram som har beslutat är i regeringens förslag fördelad på elva anslag. Åtta av dessa kompletteras med förslag till bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Dessutom föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen samt de övergripande målen för utgiftsområdet. Vidare refereras det regeringen anför i budgetpropositionen under . Därefter redovisas regeringens överväganden när det gäller vart och ett av de elva anslagen. Därutöver redovisas regeringens förslag till beslut om en investeringsplan för och om finansiella befogenheter för affärsverket. Även regeringens förslag om nivån på avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften finns med i redovisningen. Därefter refereras de motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna ha påverkan på de föreslagna anslagen. Utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU, dvs. att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och () men även på och länsstyrelserna. Målen för energipolitiken och därmed även för utgiftsområde 21 Energi har redovisats tidigare i betänkandet. I det följande refereras det regeringen anför i budgetpropositionen under . Regeringen anser att energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Den är central i arbetet med att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Regeringen framhåller att svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet, vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn. Då det långsiktiga perspektivet enligt regeringens mening sträcker sig längre än några mandatperioder är det angeläget att få till stånd en blocköverskridande överenskommelse. Regeringen har därför tillsatt en som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Regeringens ingång i dessa samtal är bl.a. att ska ha förnybar energi. Regeringen anser att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att få mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. I kommer de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier. Genom satsningar på förnybar energi, som ersätter fossila bränslen, skapar regeringen förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Regeringens ambition är att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Elcertifikatssystemet är ett effektivt styrmedel för att få en ökad andel förnybar el. Regeringen har därför föreslagit att målet för elcertifikatssystemet ska höjas till 2020. Regeringens ambitionshöjning innebär att ska finansiera ny förnybar el till 2020 jämfört med . Ambitionshöjningen bidrar till att öka utbyggnaden av den förnybara energin. En annan viktig aspekt är att elproduktionssystemet ytterligare diversifieras och därmed bidrar till att öka försörjningstryggheten. Solceller är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv. För att stimulera utbyggnaden av solceller satsar regeringen totalt –2019 för detta ändamål. Därutöver har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för ökad användning av solel i . Förslaget till strategi ska redovisas . För att stödja dagens positiva utveckling när det gäller vindkraft satsar regeringen totalt på samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad –2019. I budgetpropositionen aviserade regeringen att stödet för havsbaserad vindkraft ska stärkas. På uppdrag av regeringen har utrett hur ett sådant stöd bör utformas. har föreslagit att om syftet med stödet är en storskalig utbyggnad av havsbaserad vindkraft så bör stödet ges i form av ett ekonomiskt driftsstöd för elproduktion. förslag avser en storskalig utbyggnad av havsbaserad vindkraft på lång sikt, med huvudsaklig utbyggnad – 2033. Regeringen bedömer, liksom flera remissinstanser, att det är för tidigt att nu ta ställning till ett styrmedel för en storskalig och långsiktig utbyggnad av havsbaserad vindkraft. I sammanhanget vill regeringen även uppmärksamma att frågan har beröringspunkter med arbete. Regeringen avser dock att ge i uppdrag att närmare utreda hur stor potentialen är för kostnadsreduktion samt hur stor den potentiella marknaden är för innanhavsbaserad vindkraft i och internationellt. Om det bedöms vara samhällsekonomiskt motiverat bör myndigheten även utreda och föreslå hur utvecklingen av framför allt innanhavsbaserad vindkraft kan stödjas. Transporterna är den sektor inom energisystemet som ännu är till största delen fossilberoende. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet är nödvändig och förutsätter, utöver en effektivisering och elektrifiering av transportarbetet, även en ökad andel biodrivmedel. har redan högsta andel förnybar energi i transportsektorn, men arbetet med att fasa ut de fossila drivmedlen behöver intensifieras. tillförs resurser för att kunna ta en mer aktiv roll och samordna detta arbete. Enligt regeringens uppfattning utgör ett effektivt utnyttjande av resurser (inklusive energi) grunden för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belast- ningen på klimat, miljö och hälsa. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. lät en extern konsult göra en fördjupad analys av energieffektiviseringspotentialen samt förekomsten och omfatt- ningen av olika marknadsmisslyckanden och hinder för energieffektivisering i olika sektorer. Enligt konsultens analys finns det stora outnyttjade samhällsekonomiska potentialer för ytterligare energieffektivisering fram till Konsulten bedömer vidare att styrmedelsportföljen för energieffektivi- sering behöver utvecklas för att potentialen till 2030 ska realiseras. har på regeringens uppdrag utrett behovet av att införa ett kvotpliktssystem för energieffektivisering (s.k. vita certifikat) och de sam- hällsekonomiska konsekvenserna av detta styrmedel. mot bakgrund av att ett kvotpliktssystem inte hinner införas för att kunna bidra till måluppfyllelse 2020. bedömer vidare att det är för tidigt att nu ta ställning till styrmedel för energi- effektivisering med tidshorisonten 2030. I sammanhanget vill regeringen även uppmärksamma att frågan har beröringspunkter med har i en rapport föreslagit att lagen om Rapporten har remitterats. mot bakgrund av rapporten och remissvaren att nya former för stöd och samar- bete mellan staten och kommunerna samt mellan olika lokala och regionala aktörer behöver utvecklas, inte minst sedan flera tidigare stöd och program har För att fortsätta att utveckla ett strategiskt, samordnat och långsiktigt arbete för energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå satsar regeringen totalt –2019 på kapacitetsutveckling hos offentliga aktörer på lokal och regional nivå, dvs. kommuner, landsting, aktörer med regionalt utvecklingsansvar, regionala energikontor och läns- Medlen får användas för stöd till länsstyrelsernas arbete med att samordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och driva utveckling, genom- förande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimatstrategier, stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn och fysisk planering samt planeringsstöd för vindkraft (avser kommunernas översiktsplanering). Enligt vad som anförs i budgetpropositionen är stöd till forskning och inno- vation inom energiområdet en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrke- position i form av naturresurser och kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Regeringen konstaterar att har framstående forskarmiljöer, ett starkt näringsliv och samhällsaktörer som länge har arbetat med hållbara lösningar i ett systemperspektiv. Därmed finns goda möjligheter också till ekonomisk utveckling i tillhandahållandet av nya produkter och tjänster på den globala marknaden. Insatserna för forskning och innovation på energiområdet är till stor del utmaningsdrivna. För att öka kommersialiseringen och påverkan på marknaden och energisystemet behövs en bred portfölj av insatser som kan överbrygga gapet mellan ny kunskap och framgångsrik marknadsintroduktion av nya lösningar. Forskning och innovation hanteras därför inom en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet och fångar upp hela värdekedjor utifrån en helhetssyn på energisystemet. Det hanteras i nära samverkan med, och som komplement till, övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Den förra regeringens förslag till grön investeringsfond, inom ramen för det nationella regionalfondsprogrammet, ska genomföras och kommer att bidra till utbudet av riskkapital med fokus på affärsverksamheter inom klimat- och energiteknikområdet och tjänstekoncept som kan bidra till minskade koldioxidutsläpp. En viktig del av utvecklingen av energipolitiken är, enligt regeringens uppfattning, att stärka den enskilda individens makt över sin användning av energi. Regeringen anser att en åtgärd som har förbättrat medborgarnas möjligheter att påverka utvecklingen av energisystemet är det införda systemet med skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el, vilket underlättar för de som vill producera el för egen användning. Regeringen avser att undersöka om förfarandet kan förenklas och om mikroproduktion av förnybar el ytterligare kan underlättas samt om fler (t.ex. s.k. andelsägd produktion av förnybar el) kan komma i åtnjutande av skattereduktionen. Enligt dagens reglering ska en kund som inte har gjort ett aktivt val av elhandlare anvisas en elhandlare av elnätsföretaget. Det är dock stora skillnader på villkoren, främst när det gäller elpriset, i de avtal som anvisningshandlaren erbjuder anvisade kunder och de som elhandlaren erbjuder övriga kunder. Regeringen anser därför att det är angeläget att kunderna på ett enkelt sätt får väsentlig information på sin faktura som kan vara viktig för att kunderna ska kunna vara aktiva på elmarknaden. Det kan t.ex. vara uppgifter om avtalets bindningstid och uppsägningstid samt omfattningen och villkoren för eventuella brytkostnader. Vidare kan kunder med anvisat avtal ha behov av särskild information om villkoren för det anvisade avtalet och om ellagens (1997:857) bestämmelser om byte av elhandlare. Regeringen avser att återkomma i frågan med förslag till en skarpare reglering. För att elkunderna ska kunna få enklare fakturor, smidigare byten av elleverantör och för att förbättra hanteringen av kundens förbrukningsdata har regeringen gett och i uppdrag att utveckla en ny modell för informationshantering på slutkundsmarknaden. ny informationsmodell är en viktig förutsättning för utvecklingen av nya produkter och tjänster på både den svenska och den nordiska elmarknaden. Smarta elnät är, enligt regeringen, inte ett mål i sig utan en möjliggörare inom en rad olika områden och ett verktyg för att kunderna ska få ökad makt över sina kostnader. Smarta elnät är ett brett begrepp och omfattar inte bara teknik, utan även nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign. Den digitala utvecklingen gör det möjligt för kunden att ta en aktivare roll utifrån egna intressen och behov. elnätet ska göra det lättare för kunderna att styra sin elförbrukning mot en mer energi- och kostnadseffektiv användning och t.ex. minska belastnings- För att uppnå detta krävs dock att teknik och användargränssnitt utvecklas på ett sätt som är väl anpassat utifrån ett konsumentperspektiv. Smarta elnät handlar också om hur successiva förbättringar och uppgradering- ar av den befintliga infrastrukturen bör utvecklas för att på ett kostnads- effektivt sätt möta nuvarande och framtida behov och garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och med hög kvalitet. Regeringen delar samordningsrådets och remissinstansernas uppfattning att det kommer att finnas ett fortsatt behov av samordning mellan inblandande myndigheter och andra intressenter för att genomföra handlingsplanen för Regeringen avser därför att tillsätta ett forum för smarta elnät med fokus på att främja och utveckla dialogen om smarta elnäts möjligheter. Intresset för smarta elnät på en global nivå är också mycket stort. har goda möjligheter att stärka sin konkurrenskraft på en internationell mark- Forumet ska därför utarbeta en nationell strategi i syfte att främja smarta elnät som en svensk tillväxtbransch på en global marknad. Arbetet blir en del av regeringens exportfrämjande insatser . Regeringen anser att energilagring kan bidra till ökad effektivitet i För att bidra till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el avsätter regeringen medel för bidrag till anläggningar för energilagring i hushåll. Därtill får medel att genomföra en satsning på kommersialisering och utveckling av teknik för energilagring. Satsningen omfattar totalt 2016 och därefter 50 miljoner kronor –2019. Energilagring kan vara en förutsättning för samverkan mellan olika energibärare för att öka effektiviteten För en övergång till ett energisystem baserat på förnybar energi krävs smarta tekniker på produktions-, distributions- och Utveckling av teknik för energilagring kan vara ett viktigt steg i denna omställning eftersom den kan minska de dynamiska effekterna av integrationen av intermittent elproduktion i elnäten. bidra till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el för att sedan utnyttja den och till att öka möjligheterna att utnyttja prisvariationer på elen. Samhällets beroende av el ökar alltmer. genom en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Kunder ges även bättre möjligheter att styra sin elanvändning. Det nordiska elnätet knyts alltmer samman med kontinenten och mot en integrerad europeisk energimarknad. Därmed förändras överföringsmönstren, och stamnätet behöver anpassas till framtidens behov. planerar investeringar i nätet som uppgår till –2018, varav . Det utgör en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer (se vidare nedan under rubriken ). För att ta ett helhetsgrepp på energi- och klimatfrågor har EU-kommis- sionen presenterat ett förslag om en europeisk energiunion sombl.a. inkluderar en målsättning om att EU ska bli världsledande på förnybar energi, vilket regeringen välkomnar. I diskussionerna om prioriteringarna inom energiunionen argumenterar regeringen för att den ska bidra till uppfyllelsen av EU:s mål om att minska utsläppen med 80–till 2050. Regeringen understryker även vikten av en väl fungerande inre marknad då detta är en förutsättning för att EU ska kunna uppnå sina klimat- och energimål på ett kostnadseffektivt sätt. Den utgiftsram som regeringen har föreslagit för utgiftsområde 21 Energi uppgår till ca och är fördelad på elva anslag. Enligt förslaget i propositionen kompletteras åtta av dessa anslag med förslag till bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Dessutom föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redovisas regeringens överväganden när det gäller vart och ett av de elva anslagen. Anslaget 1:1 : Förvaltningskostnader får användas för Statens energimyndighets förvaltningsutgifter, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. tar ut och disponerar avgifter med stöd av förordningen (2008:1330) om vissa avgifter på naturgasområdet. För att uppnå en mer stabil finansiering av de uppgifter som finansieras med avgiften föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen avser att besluta om att avgiftsintäkterna ska redovisas mot inkomsttitel och inte längre disponeras av myndigheten. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering m.m. får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. slaget användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering av befintliga och nya lågenergibyggnader. användas för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat inter- nationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för ut- gifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering samt statlig med- finansiering av ett nationellt regionalfondsprogram. Regeringen konstaterar att det inom anslaget anvisas medel för statlig medfinansiering av energieffektiviseringsåtgärder inom det nationella regio- På grund av förseningar uppstod ett anslagssparande som har dragits in. För att ska kunna uppfylla sina åtaganden när det gäller medfinansiering för hela perioden måste dessa medel anvisas , dvs. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det, enligt regeringen, nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser Därför föreslår regeringen att den ska bemyndigas att under 2016 för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst Anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft får användas för utgifter för statsbidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av stor- skaliga vindkraftstillämpningar, främjandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar. För att underlätta planering och teck- nande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 miljoner kronor 2017 och 2018. För att finansiera utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet finns anslaget 1:4 Energiforskning. Anslaget är det i särklass största inom utgifts- området och svarar för knappt hälften av utgiftsramen. Det får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får även användas för arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt FoU-samarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2020. Anslaget 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av avser statens åtaganden om ersättning av vissa kostnader vid avvecklingen av de två reaktorerna vid nyssnämnda kärnkraftverk. Regeringen föreslår att anvisas . beräknas anslaget till . beräknas anslaget uppgå till för respektive budgetår. Anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft ska finansiera utgifter för ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Anslaget används även för samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad. Regeringen föreslår att anvisas . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Ändamålet med anslaget 1:7 : Förvaltningskostnader är att täcka kostnader för nyssnämnda myndighets förvaltningsuppgifter. Regeringen föreslår att anvisas . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget 1:8 Energiteknik får användas för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Högst av anslaget får användas för de administrativa kostnader som detta medför. Solceller är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv. Bland annat som en följd av fallande priser på solcellsanläggningar har antalet ansökningar blivit fler än beräknat, vilket innebär att avsatta medel inte är tillräckliga. För att stimulera en utbyggnad av solceller även i fortsättningen satsar regeringen totalt –2019 för detta ändamål då det befintliga stödet för installation av solceller har varit framgångsrikt. Som har redovisats under avsnittet politikens inriktning föreslår regeringen även en satsning på energilagring som omfattar totalt 2016 och därefter –2019 som ska finansieras via anslaget till energiteknik. För att underlätta planering och göra det möjligt att teckna avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att för ramanslaget 1:8 Energiteknik besluta om bi- drag som inklusive tidigare åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2017 och 2018. Åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) finansieras genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen (1997:857) betalar en Åtgärderna syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana stör- ningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och att tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. genom anslaget 1:9 Elberedskap, som ska motsvara avgiftsintäkternas storlek. För det nyssnämnda anslaget föreslår regeringen att anvis- För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser för kommande Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att för anslaget 1:9 Elberedskap besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2017 och Anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer får användas för just detta ändamål samt för att finansiera utgifter för internationellt samarbete