bet · H201MJU2 · 2015-02-23 00:00:00 — – Index för produktionsmedelspriser (djurfoder, energi och smörjmedel, gödnings- och jordförbättringsmedel och produktionsmedel totalt Statistik redovisas för åren 2011–2014. –2,(2013–2014) för jordbrukets produktionsmedel, varav djurfoder –7,, energi- och smörjmedelspriserna –3,, gödnings- och jordförbättringsmedel –3,. – Genomsnittliga priser på jordbruksmark Statistik redovisas för åren 1995, 2000, 2008, 2010 och 2012. Priserna har ökat med . Priserna har mer än fyrdubblats . – Index för genomsnittliga arrendepriser på jordbruksmark Statistik redovisas för åren 1995, 2002, 2008, 2010 och 2012. Arrendepriserna har mer än fördubblats . – Antalet sysselsatta i inom jordbruket Statistik redovisas för åren 2006, 2008, 2010, 2011 och 2012. Statistiken redovisas totalt, respektive uppdelat på kvinnor och män. På grund av ändrad definition av företag och metoden för att beräkna sysselsättningen är det inte möjligt att dra slutsatser av jämförelser mellan åren. var kvinnor och män sysselsatta inom jordbruket. Statistik redovisas för åren 2003, 2005, 2007, 2010 och 2013. På grund av ändrad definition av företag är det inte möjligt att dra slutsatser av jämförelser mellan åren. – Driftsresultat för jordbruket Statistik redovisas för åren 2006, 2008, 2010 och 2012. Driftsresultatet var i princip oförändrat . – Antalet nya företag inom de gröna näringarna Statistik redovisas för åren 2007, 2009, 2011 och 2013. På grund av ändrad definition av företag är det inte möjligt att dra slutsatser av jämförelser mellan åren. – och företag med husdjur, varav företag med mjölkkor och övriga företag Statistik redovisas för . På grund av ändrad definition av företag är det inte möjligt att dra slutsatser av jämförelser mellan åren. – Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar Statistik redovisas för åren 2005, 2007, 2009, 2011, 2012 och 2013. –2013 minskade antalet mjölkkor med ca 49 000 (–), slaktsvin minskat med ca 238 000 (–) och smågrisar minskat med ca 136 000 (–). Antalet smågrisar ökade emellertid med ca 31 000, vilket motsvarar . – Areal , varav spannmålsareal och vallareal Statistik redovisas för åren 2003, 2005, 2007, 2010 och 2013. Åkerarealen ökade med ca 43 000 ha (+2 %). Arealen spannmålsareal minskade med ca 169 000 ha (–), och arealen vallareal ökade med ca 213 000 ha (+22 %) . – Andel utbetalt gårdsstöd betalades av gårdsstödet ut (första möjliga dag för utbetalning). – Minskning av administrativa kostnader för jordbruks-, skogsbruks-, fiske- och livsmedelsområdet Statistik redovisas för . De administrativa kostnaderna minskade totalt sett . Minskningen för jordbruket var och för livsmedel . – det nya matlandet Därutöver redovisas ett antal indikatorer för – det nya matlandet som visar på resultatutvecklingen inom området. Tabell 2 Resultatmått som redovisas för området – det nya matlandet Statistik redovisas för . –ökade antalet livsmedelsföretag . Statistik redovisas för . –ökade livsmedelsexporten . Antal land- och anläggningsgodkännanden 19 godkännanden av som land eller enskilda anläggningar i för export av en viss vara till ett visst mottagarland gjordes . Andel kommuner med kostpolicy (grundskola) Andelen kommuner eller landsting med en kostpolicy ökade från till mellan åren 2011–2013. Mediavärdet i internationell press fördubblades nästan från till . Statistik redovisas för . ökade inkommande besökares konsumtion . Regeringen redovisar statistik över småskalig livsmedelsproduktion även om måtten inte är uttalade indikatorer. Tabell 3 Resultatmått som redovisas för området småskalig livsmedelsproduktion Statistik redovisas för . Antalet småslakterier ökade . Dryckesvaruindustri (<10 anställda) Statistik redovisas för . Antalet företag ökade . Mejeri- och glassindustri (<10 anställda) Statistik redovisas för . Antalet företag ökade . Frukt-, bär, och grönsaksindustri (<10 anställda) Statistik redovisas för . Antalet företag ökade . Industri för bageri- och mjölprodukter (<10 anställda) Statistik redovisas för . Antalet företag ökade . Därutöver redovisar regeringen statistik om användning av medel från Landsbygdsprogrammet –2013 i projekt med koppling till – det nya matlandet. Statistiken rör antal beviljade stöd uppdelat på olika fokusområden, t.ex. offentlig mat, matturism och primärproduktion. Statistiken redovisas för alla åren . Ekologisk produktion och konsumtion Regeringen redovisar resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder för ekologisk produktion och konsumtion. Av redovisningen framgår att den ekologiska odlingen har ökat kontinuerligt i . Målet i landsbygdsprogrammet för 2007-2013 om odlad ekologisk areal har uppnåtts i några regioner. Av totala certifierade areal jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2013. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen ökade . av alla sålda livsmedel 2013 var ekologiska. Andelen sålda ekologiska livsmedel inom den offentliga marknaden ökade . Jordbruk och livsmedelsförädling i norra Som indikator för att mäta resultatet av området jordbruk och livsmedelsförädling i norra används förändringen i antalet mjölkföretag i norra uppdelat på olika storleksklasser och årliga utvärdering av det nationella stödet till jordbruket i norra . Indikatorn för antalet mjölkföretag redovisas för åren 2006–2013, uppdelat på storleksklasserna 1–24, 25–75 och över 75 kor. Statistiken visar att antalet mjölkföretag har minskat relativt kraftigt för de två mindre storleksklasserna, medan det har skett en ökning för de större mjölkföretagen. utvärdering visar på att de totala produktionsvolymerna mjölk, getmjölk och ägg ökade något . För att följa fiskeriprogrammets resultatutveckling redovisas programmets budgetutnyttjande. Andelen beviljade stöd uppgår till av den totala programbudgeten för perioden, även om variationer förekommer mellan de fem prioriterade områdena. Målvärdet är 100 procents utnyttjande av medlen över programperioden. Tabell 4 Budgetutnyttjande för de fem prioriterade områdena (PO) inom fiskeriprogrammet PO1 Åtgärder för anpassning av gemenskapens fiskeflotta PO2 Vattenbruk, inlandsfiske, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter PO3 Åtgärder av gemensamt intresse PO4 Hållbar utveckling av fiskeområden Vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande Tabell 5 Resultatmått som redovisas för området vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande Produktion (ton) Statistik redovisas för perioden –2013 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2013: matfisk +43 % och sättfisk +2 %. Försäljningsvärde (mnkr) Statistik redovisas för perioden –2013 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2013: matfisk +69 % och sättfisk +15 %. Statistik redovisas för perioden –2013 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2013: matfisk –och sättfisk –. Statistik redovisas för perioden –2013 uppdelat på totalt, kvinnor och män. Perioden –2013: totalt –, kvinnor +16 % och män –. ökade antalet anställda kvinnor och antalet män . Regeringens analys och slutsatser Regeringen konstaterar att jordbrukarna arbetar under alltmer marknadsmässiga villkor och har fått ett ökat fokus på miljö- och klimatåtgärder som en konsekvens av de reformer som har genomförts av den gemensamma jordbrukspolitiken . Det behövs, enligt regeringen, en ny samlad strategi för att stärka sektorns konkurrenskraft på grund av de stora förändringar som jordbrukssektorn har genomgått. Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet bedöms även fortsättningsvis ha stor betydelse för att inkomsterna inom det svenska jordbruket ska kunna upprätthållas. Förenklingsåtgärder från och länsstyrelserna för att underlätta för dem som söker stöd är viktiga dels för de stödsökande, dels för att minska risken för felaktiga utbetalningar. Ajourhållning av blockdatabasen lyfts fram som viktigt för att minska risken för finansiella korrigeringar. Målet när det gäller att förenkla för företagarna har utvecklats och omfattar även kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna. Betydelsen av att utveckla olika e-lösningar lyfts fram för att underlätta och förenkla företagens myndighetskontakter. Ansökningar av stöd via internet bedöms leda till färre fel i ansökningar och utbetalningar. Detta minskar i sin tur risken för finansiella korrigeringar och bedöms även minska berörda stödsökande företags administrativa börda. För att fortsätta att utveckla förenklingsarbetet krävs enklare och mer ändamålsenliga regler på EU-nivå då den största delen av regelmängden härrör från EU-området. Det pågående arbetet inom livsmedelsområdet med att höja kvaliteten och enhetligheten i den offentliga kontrollen kommer enligt regeringen att gynna företagen. Regeringen menar att översynen av det nya matlandet visar på flera utvecklingsområden, t.ex. när det gäller att knyta an till mål för en hållbar tillväxt inom området och forskning och innovation inom livsmedelskedjan. Antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning ökar. Vidare fortsätter besöksnäringen att uppvisa en positiv utveckling. När det gäller området ekologisk produktion och konsumtion lyfts det fram att olika satsningar i livsmedelskedjan har bidragit till att öka både den ekologiska odlingen och marknaden för ekologiska produkter. När det gäller jordbruk och livsmedelsförädling i norra uppmärksammar regeringen att storleksrationaliseringen fortgår mot företag med allt större kobesättningar. Regeringen kommenterar att den största avvikelsen från målvärdet inom ramen för fiskeriprogrammet finns för prioriterat område 2 Vattenbruk, inlandsfiske, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Det lyfts fram att budgetutnyttjandet har ökat för prioriterat område 4 Hållbar utveckling av fiskeområden. Avslutningsvis lyfter regeringen fram att det svenska vattenbruket uppvisar en positiv utveckling i form av en ökad omsättning och en relativt stabil sysselsättningsökning . Sammantaget bedömer regeringen att insatserna har bidragit till att nå målet. Stimulansåtgärder riktade mot företag har förbättrat de areella näringarnas förmåga att möta ökad konkurrens och rörliga priser. Den tidigarelagda utbetalningen av gårdsstödet har förbättrat jordbrukarnas planeringsmöjligheter. 3.3 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva Regeringens redovisning av uppnådda resultat I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts för jordbruk och fiske. Tabell 6 Resultatindikatorer för målet De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva (när det gäller jordbruk, fiske och livsmedel) Utsläpp av växthusgaser från jordbrukssektorn Statistik redovisas för åren 2002–2012. Utsläppen från jordbruket motsvarade knappt koldioxidekvivalenter 2002. Motsvarande siffra hade minskat till ca koldioxidekvivalenter 2012. Biologisk status för fiskbestånd En positiv beståndsutveckling för torsken i även om den inte fortsatt i samma takt som man har trott; skillnader i utveckling mellan det västra och det östra beståndet. Fortsatt oroande utveckling för vild lax i , vilket har fått till följd sänkta kvoter. Övriga bestånd (sill, skarpsill, rödspätta) visar på en positiv eller stabil trend och därmed höjda kvoter. Åtgärder för att minska bifångster och utkast av torsk i tillsammans med . kritiskt för det europeiska ålbeståndet. Förädlingsvärdet har minskat beroende på huvudsakligen minskande kvoter. Antal fiskbestånd under förvaltningsplaner Oklar redovisning av indikatorn. Oklar redovisning, utnyttjandet var generellt högt med undantag för vissa kvoter med låg lönsamhet. Dessutom redovisar regeringen bl.a. de gröna näringarnas betydelse för energiproduktion. Större delen av bioenergiproduktionen kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter, medan jordbruket bidrar med en mindre men ökande del av bioenergiproduktion. Gårdsbiogasanläggningarna och samrötningsanläggningarna ökade sin produktion respektive . Regeringens analys och slutsatser De gröna näringarnas klimatarbete bedöms enligt regeringen bidra till minskade utsläpp av växthusgaser. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror till stor del på fortsatt lägre användning av mineralgödsel och minskade antal djur, vilket leder till minskande volymer stallgödsel och minskad åkerareal. Nettoutsläppen av växthusgaser från jordbruket ligger relativt stabilt, som produktionen av animaliska och vegetabiliska produkter har ökat. Detta innebär att klimatpåverkan per producerad enhet har minskat. Regeringen bedömer att de gröna näringarna bidrar påtagligt till energiproduktion som de bedriver ett kontinuerligt arbete för att minska beroendet av fossil energi. Medvetenheten inom de gröna näringarna om att minska fossilberoendet genom olika effektiviseringsåtgärder har ökat . Antalet fiskbestånd inom biologiskt hållbara gränser ökar. EU:s nya gemensamma fiskeripolitik skapar dessutom bättre förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske även om det kommer att krävas betydande insatser i fråga om förvaltningsplaner, tekniska regleringar och kontroller. Totalt sett är regeringens bedömning att genomförda kontrollinsatser fungerar tillfredsställande. kommer verksamhetsutövarna att behöva informeras om de regelförändringar som införs. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till att man har nått målet. 3.4 De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik Regeringens redovisning av uppnådda resultat Länsstyrelserna ska enligt det nationella målet kontrollera av livsmedelsföretagen i primärproduktionen. Av redovisningen framgår att av kontrollerna som genomfördes var riskbaserade. Antalet kontroller vid livsmedelsanläggningar ökade jämfört med föregående år. Tabell 7 Resultatindikatorer för säker mat och redlig hantering, resultat av den offentliga kontrollen Säker mat – andel kontrollpunkter utan avvikelse Andelen kontrollpunkter utan avvikelse ökade mellan åren , från till . Redlig hantering – andel kontrollpunkter utan avvikelse Andelen kontrollpunkter utan avvikelse ökade mellan åren , från till . Säker mat – andel kontrollpunkter utan avvikelse Andelen kontrollpunkter utan avvikelse ökade mellan åren , från till . Redlig hantering – andel kontrollpunkter utan avvikelse Andelen kontrollpunkter utan avvikelse minskade mellan åren , från till . Därutöver redovisas statistik över antalet anläggningar som kontrollerade och kontrolltiden vid stora respektive små slakterier. Vidare redovisas statistik över kostnaderna för besiktningsverksamhet. Kontrollkostnaderna per slaktat djur har minskat . Inga indikatorer redovisas för målet om att konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja. Regeringen redogör för bl.a. symbol Nyckelhålet, EU:s genomförande av bestämmelser för ursprungsmärkning av färskt, kylt och fryst kött av gris, get, får och fjäderfä som träder i kraft och den tidigare regeringens insatser för att minska matsvinnet. Regeringens analys och slutsatser Av regeringens analys framgår att det trots ett pågående effektiviseringsarbete i utförandet av den offentliga livsmedelskontrollen finns utrymme för förbättringar. Detta gäller framför allt på lokal och regional nivå där det kan förekomma brister i kontrollen. Arbetet med att stärka samordningen av livsmedelskontrollen och att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen måste fortsätta. Avslutningsvis betonas att det även framgent är viktigt att motverka livsmedelsfusk. När det gäller målet att konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja betonar regeringen att det är angeläget att det finns tillgänglig information som vilar på vetenskaplig grund och som är anpassad för konsumenterna. De nya bestämmelserna om obligatorisk ursprungsmärkning kommer att ge konsumenterna förbättrade möjligheter att välja. Slutligen betonar regeringen att det är viktigt att minska det onödiga matsvinnet. Den sammanfattande bedömningen är att de redovisade insatserna har bidragit till att nå målet. 3.5 De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet är att de gröna näringarna ska bidra till en globalt hållbar utveckling. Regeringen redovisar inga resultatindikatorer för målet. Motiveringen är att de globala målsättningarna är övergripande till sin natur och att det därmed är svårt att påvisa konkreta effekter av budgetmedel och/eller svenska insatser. Regeringen redovisar bl.a. vilka insatser som har gjorts inom t.ex. FN, () och det nordiska samarbetet. Statistik över förändringar i fördelningen av hunger i världen redovisas i antal och andel undernärda per region för åren 1990–1992 och 2011–2013. Regeringens analys och slutsatser I analysen betonar regeringen bl.a. att ytterligare insatser krävs för att nå millenniemål 1, att halvera hungern till 2015, trots att antalet hungrande har sjunkit. Den sammanfattande bedömningen är att de redovisade insatserna har bidragit till att man har nått målet. 3.6 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet bl.a. att gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har haft stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Utskottet menade att de åtgärder som har vidtagits för att minska risken för felaktiga utbetalningar av EU-medel är viktiga för att minska risken för finansiella korrigeringar från . Utskottet menade att informationen om den fortsatta utvecklingen för ekologiskt jordbruk och resultatet av statens insatser hade utvecklats något i jämförelse med i tidigare års budgetpropositioner, vilket hade efterfrågats av utskottet. Av den anledningen såg utskottet fram emot en fortsatt redovisning av frågor som rör ekologiskt jordbruk i den kommande budgetpropositionen. Det var enligt utskottets mening önskvärt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsatte, utan att syftet med regelverket äventyras. Utskottet noterade att arbetet har utvecklats till att dessutom inbegripa sådana kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna. Enligt utskottets mening var det därför välkommet att flera av myndigheterna inom utgiftsområde 23 har fått i uppdrag att ta fram förslag på indikatorer som ska möjliggöra en uppföljning av de kvalitativa målen när det gäller förenkling för företagen. I förra årets uppföljning konstaterade utskottet att det nya havs- och fiskeriprogrammet för budgetperioden –2020 kommer att ha ett bredare tillämpningsområde än det dåvarande programmet. Enligt utskottets mening var det av stor vikt att programmet också kommer att inkludera finansiering av åtgärder som ska underlätta genomförandet av EU:s nya fiskeripolitik, bl.a. det successiva införandet av ett utkastförbud, och även göra det möjligt att vidta åtgärder som syftar till att nå målen i havsmiljödirektivet. Utskottet konstaterade att ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Det var enligt utskottet positivt att regeringens insatser för ett hållbart fiske hade haft vissa positiva effekter. Utskottet betonade vikten av att reformarbetet för ett hållbart fiske fortsätter. Det var, enligt utskottet, viktigt att utgå från tidigare erfarenheter i arbetet, t.ex. i fråga om stödet till skrotning av fiskefartyg, och att utforma nya insatser inom ramen för det fortsatta fiskepolitiska arbetet. Av den anledningen betonade utskottet vikten av att regeringen återkommer till med information i denna fråga. Utskottet konstaterade att den minskning av de administrativa kostnaderna som redovisades för utgiftsområde 23 i sin helhet inte omfattade fiskeområdet. Det var därför positivt att regeringen hade gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att identifiera och genomföra sådana ändringar av myndighetens föreskrifter som kan leda till minskade administrativa kostnader och regellättnader för företagen inom fiskenäringen, som syftet med regelverket inte får äventyras. Utskottet har tidigare uppmärksammat att det är angeläget att åtgärder även i fortsättningen vidtas mot utkast av fisk. Utskottet välkomnade därför att Havs- och vattenmyndigheten tillförs medel för redskapsutveckling i syfte att nå ett mer hållbart fiske. Utskottet noterade i förra årets uppföljning att livsmedlen i generellt kan bedömas som säkra, även om det kan förekomma att enskilda livsmedel medför risk för ohälsa. Enligt utskottets mening var det viktigt att statliga insatser ger resultat som innebär att det stora förtroende som finns för livsmedlen i upprätthålls. Det var enligt utskottet viktigt att följa vilka resultat som resursförstärkningen till för att motverka fusk i livsmedelskedjan kommer att ge. Målet för satsningen – det nya matlandet var bl.a. en ökad produktion och lönsamhet för livsmedelsbranschen, att antalet livsmedelsföretag ska öka till 2020 och att livsmedelsexporten ska fördubblas . Det var enligt utskottet positivt att måluppfyllelsen går åt rätt håll för flera av målen. Utskottet såg fram emot att regeringen skulle presentera en mer fullödig redovisning av i vilken utsträckning som måluppfyllelsen är kopplad till statliga insatser när mer data finns tillgängliga. Utskottet efterfrågade ett klargörande från regeringen av om målet att skapa 20 000 nya jobb till 2020 alltjämt gäller, samt utfallet av den aviserade effektmätningen. Utskottet framförde att den småskaliga livsmedelsproduktionen har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Det var positivt att regeringen berörde resultaten av statens insatser inom den småskaliga livsmedelsproduktionen på ett mer samlat sätt. Utskottet menade att det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen och att de frågor som lyfts fram i utskottets tidigare uppföljningar uppmärksammas. Regeringen borde i budgetpropositionen redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av utskottets tidigare uppföljningar. 3.7 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Statens insatser inom jordbruksområdet är i hög grad inriktade på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Gruppen delar regeringens bedömning av dess betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Som utskottet har framfört är redovisningen och analysen av faktiskt uppnådda resultat av statliga insatser inom utgiftsområde 23 i övrigt relativt knapphändig. Gruppen noterar att antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar har minskat relativt kraftigt –2013, även om antalet smågrisar ökade . Regeringen lyfter fram att jordbrukssektorn genomgår stora förändringar, bl.a. allt större jordbruksföretag och ökad internationell konkurrens inom livsmedelsindustri och handel. Gruppen konstaterar att regeringen bedömer att det därför behövs en ny samlad strategi för att stärka jordbrukssektorns konkurrenskraft. (L 2013:01) har i uppdrag att utreda möjligheterna för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Gruppen menar att det är viktigt att redan nu beakta behovet av att kunna följa upp resultatet av de åtgärder som kommer att vidtas. betonade utskottet att man såg fram emot en fortsatt redovisning av frågor om ekologiskt jordbruk i kommande budgetproposition. Gruppen kan konstatera att informationen om dessa frågor har utvecklats i årets budgetproposition i och med att ekologisk produktion och konsumtion ges en egen rubrik med tillhörande indikatorer för att följa resultatutvecklingen. Regeringen skriver att insatser inom flera områden i livsmedelskedjan har inneburit en ökning av både den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Gruppen noterar utvecklingen och vill betona det nya landsbygdsprogrammets betydelse för utvecklingen av den ekologiska produktionen och konsumtionen.