bet · H201KrU7 · 2015-04-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas 21 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om kultur för alla. Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att bejaka äldre människors delaktighet i kulturlivet och ta vara på erfarenheterna från satsningen Kultur för äldre. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om kultur i hela landet. Utskottet hänvisar bl.a. till kultursamverkansmodellen, den modell för fördelning av statliga bidrag till regional och lokal kulturverksamhet som beslutades av 2009. Utskottet avstyrker även motionsyrkanden om kulturpeng, en kulturlag, jämställt kulturliv, installation av hörselhjälpmedel i samlingslokaler, i , hus i , centrum för populärkultur, filmfrågor och vidareförsäljning av biljetter. I betänkandet finns åtta reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kultur i hela landet Installation av hörselhjälpmedel i samlingslokaler 1.Kultur i hela landet, punkt 1 (C) 2.Kultur i hela landet, punkt 1 (V) 3.Kulturlag, punkt 3 (V) 4.Jämställt kulturliv, punkt 5 (V) 5.Nordens hus i , punkt 8 (SD) , punkt 9 (V) 7.Filmfrågor, punkt 10 (SD) 8.Filmfrågor, punkt 10 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kultur i hela landet 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 15, 2014/15:1172 av m.fl. (S), 2014/15:2459 av Per Lodenius (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2014/15:2824 av m.fl. (S). Reservation 1 (C) Reservation 2 (V) 2014/15:2849 av (SD). 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 3 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om vikten av att bejaka äldre människors delaktighet i kulturlivet och ta vara på erfarenheterna från satsningen Kultur för äldre. 2014/15:2358 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7 och 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 18. 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:2057 av m.fl. (S). Reservation 4 (V) Installation av hörselhjälpmedel i samlingslokaler 2014/15:805 av och (C). 2014/15:503 av (S). 2014/15:2932 av m.fl. (SD). Reservation 5 (SD) 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 6 (V) 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2014/15:2935 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) 2014/15:926 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 21 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . fick information i filmfrågor av representanter för Film&TVProducenterna, och . Nationella mål för kulturpolitiken Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska mål som antog (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är följande: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. De kulturpolitiska målen är nationella, men de ska även kunna inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting. I avsikt att föra kulturen närmare medborgarna och främja ett lokalt och regionalt engagemang för kulturfrågorna har en modell för statens bidragsgivning till regional kulturverksamhet successivt införts, kultursamverkansmodellen (se närmare nedan). Kultur i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kultur i hela landet. Mo-tionsyrkandena avslås med hänvisning till bl.a. den aktuella modellen för fördelning av statliga bidrag till regional och lokal kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkansmodellen, som beslutades av 2009. Jämför reservationerna 1 (C) och 2 (V). I partimotion 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås att kulturstödet decentraliseras så att det lokala och regionala inflytandet ökar. vill se ett rikt kulturliv i hela landet där nya uttryck frodas, lyfts fram och tas till vara. vill därför fortsätta att decentralisera svensk kulturpolitik genom att utveckla kultursamverkansmodellen. Modellen bör införas i hela och kultursamverkansmodellens andel av den statliga kulturbudgeten bör öka. I kommittémotion 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 15 betonas vikten av tillgång till god kultur oavsett var i landet man bor. Den re-gionala spridningen är ett nationellt ansvar och staten måste garantera finansieringen. I motionen framhålls att värnar ett rikt kulturliv för landsbygdskommuners framtida utveckling. Till exempel ska möjligheten att ta del av teater och dans finnas i hela landet. Digitalbio i hela landet bör också främjas, så att även mindre orter kan ta del av den bredd i filmutbudet som finns i de större städerna. I motion 2014/15:2459 av Per Lodenius (C) yrkande 1 anförs att kulturstödet bör decentraliseras för att öka det lokala och regionala inflytandet. När kulturstödet decentraliseras kan det anpassas bättre till olika behov. Om människor får mer makt över hur de kan påverka och ta del av kulturutbudet på sin ort kan ett levande kulturliv i hela landet skapas. Man bör också se över möjligheten att förlägga statliga museers verksamhet till fler platser i landet samt att de föreställningar som går på de stora nationella scenerna i större utsträckning också kan gå på turné i landet för att komma fler till del. För att öppna upp dörrarna till även denna del av kulturlivet för fler vill motionären att en del av de medel som satsas på kulturen ska gå till verksamhet som förläggs utanför institutionernas väggar. I samma motions yrkande 2 begärs att regeringen tillsätter en utredning om en ny modell för den nationella kulturpolitiken som ska utgå från att man involverar regionerna i den nationella kulturpolitiken. Det lokala självstyret bör tillåtas spela en verklig roll där verksamheter och beslutsbefogenheter decentraliseras så långt det är möjligt. För att fler ska kunna ta del av kulturen bör man hitta en ny modell som gör att man i samråd mellan regionerna och staten lyfter fram spetskompetens där den finns i landet. Det rör sig om att bygga vidare på de tankar som gjort kultursamverkansmodellen framgångsrik och göra en liknande modell för den nationella nivån. m.fl. (S) understryker i motion 2014/15:2824 kulturens viktiga roll i samhället. I motionen anförs bl.a. att kulturen är nödvändig för att göra människor starka nog att möta samhällsförändringar och för att de ska få nödvändiga redskap att förstå sig själva och sitt samhälle. Den är en del av det livslånga lärandet. Det är viktigt att klargöra betydelsen av att kultur ges utrymme på alla samhällsområden. Politiken ska ge förutsättningar för ett sjudande kulturliv såväl i städerna som på landsbygden. Förutsättningar måste ges för att så många som möjligt ska kunna ta del av, uppleva och utöva kultur i alla dess former. m.fl. (S) anför i motion 2014/15:1172 att regeringen behöver se över möjligheten att ge riktade uppdrag till viktiga kulturella mötesplatser över hela landet i syfte att stötta och vårda dessa kulturinstitutioner och verka för att de ska fortsätta att vara goda ambassadörer och kulturspridare. beslutade om en ny modell för fördelning av statliga bidrag till regional och lokal kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkansmodellen (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Modellen infördes successivt . Samtliga län utom ingår i kultursamverkansmodellen. Modellen ska bidra till ökad uppfyllelse av de nationella kulturpolitiska målen och ge ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer. Kultursamverkansmodellen innebär att ett landsting eller en region får besluta om fördelningen av vissa statliga kulturbidrag under förutsättning att en regional kulturplan har tagits fram i samverkan med länets kommuner. Arbetet med den regionala kulturplanen ska genomföras i dialog med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. Det är som beslutar hur mycket statliga medel respektive landsting får att fördela till kulturverksamheter i länet. är ca avsatta för ändamålet inom ramen för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet inom utgiftsområde 17. De sju verksamhetsområden som landstingen fördelar statliga pengar till genom kultursamverkansmodellen är professionell teater-, dans- och musikverksamhet, museiverksamhet, biblioteksverksamhet, konst- och kulturfrämjande verksamhet, regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet samt hemslöjdsfrämjande verksamhet. presenterade en övergripande nationell uppföljning av kultursamverkansmodellen med fokus på de sju verksamhetsområden som medlen kan fördelas till. Rapporten visar på relationerna mellan de tre offentliga nivåerna stat, kommun och landsting och de olika regionala strukturerna, prioriteringarna och förutsättningarna. Uppföljningen visar bl.a. att det statliga stödet till länen i snitt uppgick till av de totala offentliga intäkterna 2012. Vidare framgår att det statliga stödet till scenkonsten och museiområdet utgör av modellens samtliga medel. Även i de län som då inte ingick i modellen fördelades av de statliga medlen till dessa områden. Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att löpande utvärdera kultursamverkansmodellen. utvärderingar som Myndigheten för kulturanalys genomfört (rapporterna 2012:1 och 2013:2 samt rapporten 2013) visar att modellen i stora delar landat väl. Myndigheten presenterade rapporten ligger i tiden som visar att samverkan ökat, men att dialogen med det civila samhället behöver vidareutvecklas. presenterades ytterligare en rapport, Länsteatrarna och kultursamverkansmodellen (2014:3). Rapporten fokuserar bl.a. på principen om armlängds avstånd, länsteatrarnas roll som regional resurs och teaterchefernas roll. redovisar det regionala utfallet av myndighetens bidragsgivning. uppgick detta stöd till ca . Fördelningen visar att storstadslänen , och tilldelades mest bidrag mätt i kronor medan stödet per invånare var högst i , och . Här kan vidare nämnas att regeringen fattade beslut om tilläggsdirektiv till /15 (dir. 2015:14). Inom ramen för sin översyn av den statliga museipolitiken ska utredaren nu även analysera och föreslå hur verksamhet och samlingar vid de centrala museerna i högre utsträckning kan göras tillgängliga för människor i hela landet. Utredningen ska redovisas . Det kan även nämnas att det i regeringens riktlinjebeslut för och föreskrivs att institutionerna ska vara en angelägenhet för publiken i hela . ska enligt regeringens riktlinjebeslut arrangera föreställningar samt verka för ett starkt arrangörsled inom scenkonsten i hela landet. och ska enligt sina respektive sändningstillstånd för perioden –2019 göra ”föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom samarbeten med kulturinstitutioner samt fria kulturproducenter på skilda kulturområden i hela ”. I sammanhanget ska också nämnas den satsning som har gjorts på digitalisering av biografer och som har bidragit till att tillgången till kultur genom filmmediet, bl.a. spelfilm och filmatisering av operaföreställningar har ökat runt om i landet. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av tillgång till god kultur i hela landet. Alla medborgare i landet ska ha möjlighet att ta del av, uppleva och utöva kultur. Utskottet vill också understryka betydelsen av regionalt och lokalt inflytande för kulturlivet. Utskottet konstaterar att kultursamverkansmodellen syftar till att ge ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer. Kultursamverkansmodellen berör kulturlivet i alla kommuner och regioner i landet, förutom i . En ambition med den nya modellen var att ge den regionala och lokala nivån ett tydligare inflytande över kulturpolitikens genomförande. och Myndigheten för kulturanalys har genomfört utvärderingar av kultursamverkansmodellen. Utskottet konstaterar att dessa visar att samverkansmodellen i stort fungerar bra men att det finns utrymme för förbättringar bl.a. i dialogen med det civila samhället. Utskottet ser därför ingen anledning att, som föreslås i en motion, frångå en modell som givit ett lokalt inflytande över kulturlivet i landet. Utskottet utgår från att uppföljningar av modellen genomförs löpande av berörda myndigheter, liksom på lokal nivå för verksamhet inom kommunen eller regionen. beslutade att genomföra ett uppföljnings- och utvärderingsprojekt om kultursamverkansmodellen. Utskottet anser med hänvisning till de omfattande statliga insatserna för kultur i hela landet, varav kultursamverkansmodellen är en viktig del, att mo-tionerna 2014/15:163 (V) yrkande 15, 2014/15:1172 (S), 2014/15:2459 (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2587 (C) yrkande 19 och 2014/15:2824 (S) inte bör leda till något initiativ från . Motionerna avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda ett system för kulturpeng. I motion 2014/15:2849 av (SD) begärs att regeringen ska utreda ett system för kulturpeng. Motionären anser att stödet till kulturlivet i högre grad bör utformas så att det som premieras är deltagande i kulturlivet som en del av den allmänna välfärden för den enskilde medborgaren. De gemensamma resurserna bör rikta sig till medborgaren snarare än till konstnären. Ett sätt att flytta inflytande över samtidskulturen närmare medborgarna är att införa ett system där varje invånare tilldelas kulturpeng, dvs. ett bidrag reser-verat för kulturkonsumtion. Detta bidrag skulle kunna utformas likt exempelvis tandvårdsbidraget, där museum, ateljéer, konserthallar och andra arenor som erbjuder kulturkonsumtion ansluts till ett system och varje medborgare tilldelas en pott som kan användas vid besök hos de anslutna kultur-arenorna. På detta sätt ges stöd till kulturnäringen och samtidskulturen utan att den styrs av andra krafter än medborgarnas preferenser. Den statliga kulturpolitiken kommer till uttryck bl.a. genom den verksamhet som bedrivs inom ramen för de statliga myndigheterna och institutionerna inom kulturområdet och genom de bidrag och ersättningar som ges till kulturskapare, institutioner, organisationer och fria grupper. De nationella målen för kulturpolitiken beslutades av . Målen ska styra den statliga kulturpolitiken men också vägleda kulturpolitiken i kommuner och landsting. Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Som framkommit ovan ska kulturpolitiken för att uppnå målen främja allas möjligheter till kulturupplevelser och bildning och till att utveckla sina ska-pande förmågor men också främja kvalitet och konstnärlig förnyelse. En kulturpolitisk ambition är att skapa förutsättningar för konstnärlig frihet. Utskottet finner inte skäl att utreda ett system för kulturpeng. Motion 2014/15:2849 (SD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en kulturlag med hänvisning till bl.a. den rådande principen om kommunalt självstyre samt de nationella kulturpolitiska målen. Jämför reservation 3 (V). I partimotion 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 2 begär att ger regeringen i uppdrag att ta fram ett förslag till en kulturlag. I motionen anförs att kulturens roll i samhället och för samhällets utveckling är så fundamental att det är dags att lagfästa samhällets ansvar för kulturen. I finns en lag som befäster samhällets ansvar för kulturen. Motionärerna framhåller att en lagstiftning som motsvarar den norska kulturlagen skulle stärka kulturens ställning. Kulturområdet är endast i begränsad mån lagreglerat. Det gäller främst kulturmiljölagen (1988:950), arkivlagen (1990:782), bibliotekslagen (2013:801), språklagen (2009:600) och lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. Den formella styrningen av statligt stödd kultur sker i första hand genom myndighetsinstruktioner i form av författningar, bidragsförordningar, riksdagsuttalanden, regleringsbrev samt medelstilldelning. Regeringen följer upp myndigheternas verksamhet bl.a. genom regelbundna myndighetsdialoger. har under tidigare riksmöten behandlat motionsyrkanden från med likartat innehåll (jfr bl.a. bet. 2010/11:KrU9 s. 9 f. och bet. 2011/12:KrU10 s. 19 f.). Motionsyrkandena har avstyrkts av utskottet. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anförde då bl.a. att i den mån motionsförslaget syftade till lagreglering av den verksamhet som styrs av kommuner och landsting fann utskottet skäl att påminna om den rådande principen om kommunalt självstyre (14 kap. 3 § regeringsformen). Utskottet anförde vidare att det inte kunde se att kulturområdet skulle gynnas av att – som motionärerna föreslog – lagregleras i högre grad än vad som är fallet. Den statliga styrningen på detta område har gått i en annan riktning, dvs. mot minskad detaljreglering. Exempelvis är den nya modellen för statens bidragsgivning till regional kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkansmodellen, ett uttryck för en strävan mot mindre styrning från statens sida. Ett av syftena med kultursamverkansmodellen är att skapa ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer och att föra kulturen närmare medborgarna. Slutligen ansåg utskottet det angeläget att framhålla att fundamentet i kulturpolitiken, nämligen de nationella kulturpolitiska mål som antog , är avsedda att styra den statliga kulturpolitiken samt också inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Utskottet har ingen annan uppfattning nu och avstyrker därför förslaget om införande av en kulturlag i motion 2014/15:193 (V) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om vikten av att bejaka äldre människors delaktighet i kulturlivet och ta vara på erfarenheterna från satsningen Kultur för äldre. Därmed bifaller två motionsyrkanden med denna inriktning. I motion 2014/15:2358 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7 framhålls vikten av att stärka äldres delaktighet i kulturlivet genom satsningen på kultur för äldre. I motionen framhålls att det är självklart att äldre ska ha en meningsfull vardag med intressen och fritidssysselsättning. En social samvaro kan bidra till fler friska år. Liknande synpunkter förs fram i motion 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 18. I motionen konstateras att det är självklart att också äldre ska ha en meningsfull vardag med intressen och fritidssysselsättningar. har –2013 fördelat medel för att främja äldre människors delaktighet i kulturlivet genom såväl kulturupplevelser som eget skapande i gemenskap med andra (Kultur för äldre). Satsningen har finansierats genom särskilda medel. Bidrag som fördelades fick användas , –2015, i något fall även . redovisade en uppföljning av de bidrag som lämnats för att främja kultur för äldre . Utvärderingen visar på en rad positiva effekter av bidraget. Bland annat konstateras att det har främjat ökad delaktighet i kulturlivet, nått den tänkta målgruppen, bidragit till att bryta isolering, öppnat ett nytt arbetsfält för kulturskapare samt utvecklat samverkan mellan nya parter. Satsningen har vidare skapat sociala sammanhang och påverkat relationen mellan boende och personal. har också gett ut en inspirationsskrift om kultur för äldre (skriftserie 2012:5). slutredovisade uppdraget att främja kultur för äldre till och . Utskottet konstaterar inledningsvis att staten satsar omfattande belopp för att öka tillgången till kultur för alla, något som givetvis även kommer äldre till del. I detta sammanhang ska också nämnas den omfattande verksamhet som bedrivs inom ramen för folkbildningen inte minst av studieförbunden, och som avser kulturverksamhet. Utskottet vill dock understryka vikten av att särskilt främja äldre människors delaktighet i kulturlivet, såväl genom kulturupplevelser som eget skapande. Detta kan leda till ett friskare, mindre ensamt och mer meningsfullt liv för den enskilda individen. Forskning på bl.a. visar på tydliga samband mellan kultur och hälsa. Ett exempel är kulturens roll inom demensvården, där bl.a. ett systematiskt arbete med att inkludera konst och musik i behandlingen har gett människor med demenssjukdom ett bättre liv och en förbättrad vårdkvalitet. Diskussionen om äldres situation får inte reduceras till att bara handla om omsorg och relevant sjukvård. Alla har rätt till en meningsfull vardag med intressen och fritidssysselsättningar genom hela livet. En social samvaro och möjlighet att ta del av olika kulturupplevelser, kan bidra till att främja hälsan, skapa en känsla av samhörighet och ge guldkant på tillvaron. Det är därför, enligt utskottet, viktigt att bejaka äldre människors delaktighet i kulturlivet och ta vara på erfarenheterna från satsningen Kultur för äldre. Detta bör ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2014/15:2358 (M, C, FP, KD) yrkande 7 och 2014/15:2454 (KD, M, C, FP) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden dels om en utredning med uppgift att kartlägga och ta fram en strategi för att uppnå ett jämställt kulturliv, dels om vikten av att främja kulturverksamhet som rör, speglar eller inbegriper hbtq-personer. Motionsyrkandena avslås mot bakgrund av de omfattande insatser som görs på området. Jämför reservation 4 (V). begär i partimotion 2014/15:193 av m.fl. yrkande 1 att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att kartlägga och ta fram en strategi för att uppnå ett jämställt kulturliv. En sådan utredning bör ha i uppdrag att kartlägga hela kulturlivet ur ett könsmaktsperspektiv – både hos dem som skapar och hos publiken – samt ta fram en strategi för att uppnå jämställdhet. I motionen framförs att könsmaktsordningen, heteronormen, den strukturella rasismen och klasstillhörighet begränsar det fria uttrycket genom att osynliggöra, undertrycka och nedvärdera berättelser och erfarenheter. I motion 2014/15:2057 av m.fl. (S) anförs att de kulturpolitiska målen tydligt ska främja kulturverksamheter som speglar, berör eller inbegriper hbt-personer och hbt-personers livsvillkor. Motionärerna framför vidare att det är viktigt att regeringen i regleringsbreven för kulturmyndighe-terna anger att man bör arbeta med att främja kulturverksamhet som berör, speglar eller inbegriper hbt-personer. Motionärerna anför att det är viktigt att samtida uttryck från och om hbt-personer och deras situation ges utrymme inom ramen för vad samtida kulturpolitik ska främja. beslutade att målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2005/06:155, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257). Målet gäller även inom kulturpolitiken. Med anledning av upphävandet av politikområdena beslutade om mål för jämställdhetspolitiken. Det mål som beslutades är likalydande med det mål för jämställdhetspolitiken som fastställdes (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). De nationella kulturpolitiska målen som antogs av 2009 anger att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Det innebär att det ska vara möjligt att ta del av ett kulturutbud som präglas av mångfald och hög kvalitet oavsett var man bor i landet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Samhället ska präglas av en rikedom av kulturuttryck (prop. 2009/10:3 s. 26 f., bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145).