· H201AU9 · 2015-06-15 17:40:32 — Betyder detta att nu kommer att vara för att man i bygger vid tunnelbanan i Kymlinge? Betyder detta att inte kommer att motsätta sig förtätning i ? Betyder detta att kommer att släppa sina krav på totalt byggstopp vid Arenastaden i ? Vad betyder detta i praktiken? har haft kongress. Jag tyckte att det var väldigt roligt att man på denna kongress lade fram en motion om att ska ta fram en bostadspolitisk plattform. Ni har alltså tagit bostadsministerposten utan att ha en bostadspolitik. Det är ju häpnadsväckande. Och står ni där, planlösa. Vi ska bara tacka för att vi nu har ett byggande som är i rekordstorlek. Man måste gå tillbaka för att hitta så mycket byggande som vi har . Problemet är att byggnationerna blir så fördyrade och så fördröjda att det blir dyra bostadsrätter som byggs. Det byggs inte för dem som behöver det, nämligen kapitalfattiga ungdomar och nyanlända. Då får vi exklusiva boenden. Om det ska ta att bygga vill man ha avkastning på kapitalet man binder upp , och då blir det dyra bostäder. Vad kommer ert svar på detta att vara? Vad är ert svar ? Är det moduler som ska byggas? Är det modulgetton och baracker som ska vara levnadsförhållandena för det B-lag som kommer att byggas upp på bostadsmarknaden, eller kommer det att vara riktiga bostäder? Var är reglerna? Var är propositionerna? Var är utredningarna? De finns ju inte där. Ni är tomhänta! Det var stora ord från om bostadspolitiken. Han kanske ska åka ut till sina kollegor i till exempel , där man just nu håller på att göra naturreservat av en skog för att slippa bygga där. Jag tror som sagt att vi alla har exempel på att vi röstar nej till bostäder på flera håll runt om i landet där det faktiskt inte är skäligt. Jag hoppas att vi alla också kan vara med och ta ansvar för att vi kommer ifrån den situationen. Jag vet också att bostadsministern har presenterat flera saker, till exempel att gå vidare med förenklade bullerregler. En annan jätteviktig sak är att investera i infrastruktur i kommuner och även i att med motkrav jobba hårdare för att få tillbaka bostäder. Det gör vi till exempel via stadsmiljöavtalen, som jag hoppas att vi också kan utveckla. Regeringen har alltså en seriös bostadspolitik, och det har också. Jag hoppas att vi även fortsättningsvis kan debattera den frågan mer. Vad jag hade velat höra mer om från är den situation vi har där så många människor är inskrivna i anläggningsboenden trots att de har fått uppehållstillstånd och egentligen bara väntar på att få börja sina liv här. Vad ska vi göra med dem ifall vi inte får ut dem i kommunerna? Jag hoppas att alla partier i den här kammaren kan ta ansvar för att se till att människor faktiskt kan börja sina liv här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Hej, - trevligt att se dig här! Jag håller med om mycket av det du sa. Vi har till stor del samma inställning. Men jag blev lite nedslagen av ett par saker. Du sa väldigt lite som var konkret. Det var likadant tidigare när vi lyssnade på det andra regeringspartiet. Jag satt och tänkte: Okej, men hur? Hur ska vi göra det här? Det är bra ambitioner, det är jättebra saker, men hur? Hur ska vi få folk i jobb snabbare? Hur ska vi se till att människor lär sig svenska snabbare? Det är "hur" som vi måste börja prata om på riktigt. Det räcker liksom inte att bara prata om att det ska till. Det andra du sa var att det förvånar dig att inte alla partier här inne stöttar den Ds som har lagts fram om att tvinga kommunerna att ta emot. Som jag förstod det av lite luddiga presskonferens står inte ens regeringen bakom den här Ds:en. Det är bara någonting som departementet har tagit fram och som ska ut på remiss, och sedan ska ni ta ställning till det. För mig är det helt omöjligt att frikoppla ett sådant tvång från att plocka bort de hinder som finns för kommunerna. Det handlar framför allt om den ekonomiska ersättningen, som helt enkelt inte räcker till. För många kommuner skulle det vara förödande om man inte gick fram med ett sådant förslag. Det är till väldigt stor del därför som vi har motsatt oss det. Vi anser att man riktar in sig på tvånget, som kommer att reta upp många kommunpolitiker och öka motsättningarna, som man helt missar det allra viktigaste: att först lyssna på kommunerna och plocka bort det som de tydligt har pekat ut. Inte ens samordnarna, som jag har pratat med i massor av kommuner, säger att tvång är rätt väg i det här läget. Rätt väg är att lyssna på dem och plocka bort hinder. Då kommer vi att kunna komma till rätta med det här. Jag undrar hur du ser på just det. Tack så mycket, ! Jag ska försöka hinna svara på alla frågor som jag fick. De är alla viktiga. När det gäller regeringen och departementsskrivelsen, som du har helt rätt i att det var, står det i vår regeringsöverenskommelse att vi ska titta på hur alla kommuner ska kunna ta en del av ansvaret. I och med att den här Ds:en presenterades sa vi också att vi i samband med detta givetvis kommer att se över ersättningarna, för visst är det så att vi måste ersätta kommunerna för den kostnad som ett ökat mottagande innebär. Det är också en följd av detta. Jag hoppas att även kan delta i sådana diskussioner, för vi behöver få det här på plats för att lösa utmaningarna vi står inför. När det gäller vad vi mer konkret vill göra för att fler människor till exempel ska få jobb och på andra sätt ta sig in i det svenska samhället nämnde jag visserligen några exempel, men jag kan nämna några till om det är så. Valideringen har varit uppe här tidigare. Det måste gå mycket fortare för människor att få en utbildning erkänd. Sfi-utbildningen måste stärkas, men vi måste också generellt investera i utbildning. Det är ju så att företag skriker efter arbetskraft. Vart femte jobb kan inte tillsättas på grund av att man inte hittar en kompetent människa som kan fylla den platsen. Vi måste se till att utbilda människor så att de kan ta de jobb som arbetsmarknaden efterfrågar. Där satsar vi också mer på till exempel Arbetsförmedlingen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration sa inte en enda gång på sin presskonferens att man ska se över ersättningarna i samband med det här. Det står inte heller i Ds:en. Ni kanske har pratat om det, men det har inte framkommit särskilt tydligt. Jag har också ställt den frågan . Jag får känslan att det än så länge är något slags diskussion som ni för internt. Men jag hoppas att det kommer, och det snabbt, för jag hör från många av våra politiker att de är alltmer frustrerade över att inte bli lyssnade på. De kände det , men de känner det ännu starkare nu - att man kör på med det här utan att lyssna på det de länge har påtalat. Det gäller inte bara de ekonomiska ersättningarna utan också bristen på socialsekreterare, bristen på sfi-lärare, den väldigt svaga möjligheten att använda fjärrundervisning för att erbjuda modersmålsundervisning och sådana saker. Det finns alltså fler hinder än bara ekonomin. Snälla, lyssna på dem! Det är bara det jag ber er om. Jag frågade hur. Jag frågade verkligen hur. Då sa du att valideringen ska gå snabbare och att sfi ska stärkas, och så pratade du om matchningen via utbildning och fler utbildningsplatser. För mig är det inte hur. Det är vad vi ska göra. Valideringen ska gå snabbare. Sfi ska stärkas. Det är inte hur vi ska göra det. Det är det jag menar. Vi behöver börja prata om "hur" . Det behöver vara på den nivån, annars kommer vi inte vidare. Det här med att vi ska få folk i jobb snabbare och sådant - vi har också sagt det. Precis det har varit vårt problem. Det var därför jag stod här och skämdes. Det har varit samma sak. Men det är fluff. Det betyder ingenting. Vi måste bli tydligare. Jag hoppas verkligen att ni också blir det så fort som möjligt, för det behövs verkligen. Vi är givetvis också ute och besöker kommuner i landet, och min bild är snarare att det är många som efterfrågar att regeringen tar tydligare steg mot en mer jämn fördelning. Här gäller det att vi ger kommunerna bästa möjliga förutsättningar att göra det. Jag har räknat upp en rad förslag, och jag tror att vi får återkomma med fler. Det här är ett pågående arbete som precis har satt igång, och vi väntar på att få rösta igenom vår första budget. Du nämnde i ditt inledningsanförande att har kunnat ta fram många förslag snabbt och frågar varför inte regeringen kan leverera lika snabbt. Det är för att vi måste genomarbeta det här mycket mer. Det är många fler människor inblandade, och vi behöver diskutera. Men vi är också helt övertygade om att det här måste gå mycket fortare, för vi ser också bristerna som har funnits , då man inte har tagit tag i det här tillräckligt mycket och inte heller lyssnat på de många kommuner som länge har efterfrågat mer stöd. När det gäller hur:et måste jag nog säga att jag inte riktigt förstår frågan. För mig är ett svar på hur man ska göra någonting att också presentera lösningar. Här gäller det till exempel att satsa mer pengar i statsbudgeten för investeringar i utbildningar och för att kunna snabba på valideringsarbetet så att människor kan gå snabbare till sitt första jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Du får jättegärna förklara för mig lite här efteråt vad du mer exakt vill ha svar på. Men jag uppfattar det som väldigt tydligt att det här är något som regeringen prioriterar och som vi kommer att jobba vidare med mycket, för det här berör oss alla. Jag vill börja med att hälsa välkommen hit. Det har diskuterats väldigt mycket om bostäder och om att fördela flyktingmottagandet jämnt över landet. Vad gäller själva fördelningen har det faktiskt räknats på den. Det räcker inte att bara fördela jämnare. Det skulle kanske bara skapa ett par tusen platser till om fördelningen var jämn, såsom det övre mottagandet i kommuner sätts i förhållande till invånarantalet. Det handlar om att det kommer betydligt många fler till vårt land just nu än vad vi över huvud taget har kapacitet för och varit beredda på att ta emot. Det är ett faktum att när det kommer många människor på en och samma gång måste det poppa upp en otrolig mängd byggnader. Det här vänder sig till alla här som har talat om att vi måste bygga mer. Det är väldigt mycket mer som måste byggas, och det är väldigt många fler arbetstillfällen som måste skapas. Vår ingång är att om du vill ha ett värdigt mottagande där vi erbjuder en faktisk möjlighet att ta sig in i vårt samhälle kan vi inte bortse från hur snabbt och hur många som kommer. Det kommer att spela roll, för det finns naturliga begränsningar av att det saknas bostäder och att det inte finns flexibilitet på arbetsmarknaden. trycker väldigt mycket på att den fria rörligheten ska öka, och det kan man ha som en fin vision, absolut. Men när man pratar om ett för alla kan jag tala om att i praktiken är detta "alla" väldigt många, för det är väldigt många som vill bo i för att världen ser ut som den gör. Hur ska vi tillräckligt snabbt kunna förbereda ett mottagande för alla som vill bo i just ? När jag föreläser om migration brukar jag ta som ett exempel på ett land som har lyckats förändras väldigt snabbt till det positiva. Vi behöver inte gå längre än ungefär för att se att det var ett helt annat samhälle. På ganska har man lyckats bygga upp en välfärd som vi alla nog är väldigt tacksamma för . Man har lyckats bygga upp ett trygghetssystem - fri utbildning, fri sjukvård, bostäder, ett socialt trygghetsnät och så vidare - för att man faktiskt ville någonting. Man såg ett mål, man ville göra någonting och man satsade på det. Och man lyckades faktiskt också. Jag tror inte att någonting är omöjligt om man bara erkänner vad det är man vill göra och försöker nå dit. Det som värnar om är asylrätten. Den är individuell. Det går inte att sätta något tak när tillräckligt många människor har fått skydd och sedan säga till de andra: Ni får åka tillbaka till era krigshärdar, där människor dör , där kvinnor våldtas och där människor inte kan leva ett drägligt liv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration FN:s utgår från att varje människa som behöver skydd också har rätt att få det i ett annat land. Här skiljer sig våra partier åt något enormt. Men jag kan bara hålla fast vid den övertygelse vi har. Vi tror på politikens konst, och vi står upp för asylrätten. Jag tycker att en viktig utgångspunkt i alla samtal, diskussioner och debatter för att man ska kunna ta sig vidare är att vara ärlig och faktiskt sätta sig in i vad ens motpart tycker. Ingen här, och definitivt inte jag, har sagt att någon ska skickas tillbaka till en krigshärd eller att man ska förneka någon att få skydd i en akut nödsituation, en situation där man flyr för sitt liv. Tvärtom hör jag till det parti som tydligast talar om att vi måste se till att först fokusera på att upprätta fristäder för alla dem som befinner sig i dessa situationer, som desperat kämpar för att få en och att bistå de länder som är den närmaste plats dit människor kan ta sig. Jag vill ta upp en fråga utöver den här. sitter nu i regeringen och har varit med och tagit fram namnändringen som jag nämnde och som bland annat fokuserar väldigt tydligt på just nyanländas etablering. Det har varit tydligt i debatten över huvud taget att fokus hamnar på: Hur ska vi få in dem som kommer just nu i det svenska samhället? När jag ser mig om i det svenska samhället ser jag ett segregerat samhälle. Vi har många utanförskapsområden med individer som växt upp i vårt land som knappt kan svenska, som inte känner att det här är deras hemland, som längtar någon annanstans. Jag har en väldigt konkret fråga. har man tydligt aviserat att man tänker satsa på att få in nyanlända i samhället. Men vad vill man göra för att bryta den segregation som finns där människor lever i utanförskap och inte känner som sitt land? Jag kan lova att aldrig har varit det perfekta drömsamhället där alla var helt jämlika, levde tillsammans och fröjdades, där det inte fanns någon fattigdom och den sociala sammanhållningen var total och så vidare. Som sagt räcker det att gå tillbaka för att se vilket oerhört klassamhälle vi hade där människor inte hade någon chans att göra klassresor och sedan titta på det svenska samhället . Det räcker att åka till just de grannländer du beskriver för att se att de har tagit emot en enorm massa människor som har flytt från till , , och så vidare. Det är ju en bråkdel som ens tar sig till och en bråkdel som ens tar sig till , så jag delar inte alls beskrivning. Det är bara att lyssna på UNHCR som ni ofta vurmar för. De säger att de tycker att flyktingmottagande är jättebra. De skulle önska att fler länder gjorde som för att hjälpa alla människor som lever under helt odugliga förhållanden, men alla kan inte göra det. Jag måste säga att jag blir lite förvånad när du säger att ni inte vill skicka tillbaka någon. Då undrar jag: Vad är då konsekvenserna av invandringspolitik? Jag trodde att hela poängen var att ni ville minska invandringen? Hur kan man göra det på ett annat sätt än att skicka tillbaka folk dit de kommer ifrån? Ska man utvisa dem till någon helt annan plats? vet jag att du inte har möjlighet att svara på mina frågor. Men jag finner en ganska stor lucka i resonemanget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Jag vidhåller hur viktigt det är att värna asylrätten som vi har så att människor kan få skydd från krig och förföljelse. Jag kommer att ägna hela min tid här i åt att jobba för det. Som vi har hört är en debatt om integration på samma gång en debatt om allting och ingenting, för många av de frågor som har stor betydelse för integrationen ligger på andra utskottsområden, såsom utbildning, socialförsäkring, bostad och så vidare. Det vi debatterar på vårt område är bara en smal liten skärva av det som får betydelse för hur man landar i . Ändå får jag säga att vi har hört lite olika ingångar i debatten här . Den debatt som vi i allt större utsträckning hör i följer ett mönster som vi redan har sett i våra grannländer och i övriga . Den innehåller ett fokus som till synes ligger på integration men som väldigt ofta används för att skuldbelägga några av oss som är arbetslösa eller lever i fattigdom. Det sker genom indirekta misstänkliggöranden av typen att ersättningen ska dras in om man tackar nej till jobb, underförstått att det är vanligt att man tackar nej till jobb trots att det aldrig har påvisats. Det kan också ske genom att indirekt påstå att det är invandrares ohemula krav på löner och villkor som gör att de hamnar i arbetslöshet och att löner och villkor därför måste försämras. I huvudsak utkristalliseras två vägar hos de borgerliga partierna. En linje består i att försöka vinna väljare och göra politisk karriär genom att anamma delar av politik och retorik. Det sker genom att presentera förslag som signalerar åtstramning av flyktingpolitiken men hävda att de rör integrationen eller genom en problembeskrivning som syftar till att säga att majoritetsbefolkningens sociala problem kan lösas genom att pressa tillbaka invandrades rättigheter. Den andra huvudlinjen hos borgerligheten är att presentera förslag som slår mot våra kollektiva rättigheter genom att lägga huvudansvaret på individen och vilja sänka trösklarna på arbetsmarknaden. kombinerar man friskt dessa två. Regeringen har, å sin sida, tagit steg som ska leda till en snabbare etablering av nyanlända. Flera av dessa är bra och viktiga förslag som länge förespråkat. Det gäller till exempel krav på att samtliga kommuner ska ta emot asylsökande. Det gäller ett större statligt ansvarstagande för anläggningsboenden och satsningar för att öka antalet behöriga sfi-lärare. Regeringen föreslår också snabbspår för att korta tiden för nyanlända att komma i arbete. Det gäller inte bara högutbildade, som det sagts här, utan även på många andra områden och branscher. Målsättningen är att nyanlända snabbt ska komma ut på en arbetsplats som är relevant för utbildning, erfarenheter och intresse. Branscher där det råder brist på arbetskraft ska få hjälp med kompetensförsörjningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Vi i är positiva till inriktningen på regeringens politik. Vi har därför valt att avvakta resultaten av dessa förslag och inte lyfta upp våra reservationer. Däremot har vi lämnat ett särskilt yttrande för att tydliggöra våra stora förväntningar på regeringens politik i detta avseende. Om de inte infrias har vi många goda förslag att komma med. egen politik på området är tydlig. Vi vet att lösningen inte ligger i misstänkliggörande och hårdare tag mot dem av oss som har invandrat. Vi vet att lösningen inte heller ligger i sänkta trösklar, det vill säga ytterligare nedpressade anspråk på löner och arbetsvillkor för en redan diskriminerad grupp, eller andra särlösningar för invandrare på arbetsmarknaden. Vi vill se en politik som ger människor möjligheter och förutsättningar att etablera sig i det svenska samhället och på den svenska arbetsmarknaden och som tar till vara den kunskap, den kompetens och de erfarenheter som människor bär med sig när de kommer till . vill ha ett inkluderande samhälle som inte gör skillnad på människors rättigheter utifrån klass, kön eller etnicitet. Vi vill ha ett samhälle där vi försöker fokusera på det vi har gemensamt i stället för att ägna all tid åt att prata om det lilla som skiljer oss åt. Om syftet faktiskt är att förbättra inkludering och tillsammans bygga ett bättre samhälle för alla är det denna pragmatiska och konkreta ingång vi måste ha tillsammans. Precis som i samhällets välfärdslösningar i övrigt måste det vara varje enskild persons behov som är i fokus för inkluderingssatsningarna. Genom att mobilisera samhällets olika delar skulle vi kunna skapa förutsättningar för att landa väl och mycket snabbare i . För vissa tar det , för andra längre. Men resursen ska utgå från behovet. En seriös debatt om integration måste även kopplas till frågan om strukturell diskriminering. Vi har haft denna debatt tidigare, och vi vet att det i ganska många partier råder brist på förslag i detta avseende. Vi vet att inte bara de av oss som är födda utomlands utan även de av oss som upplevs som utlandsfödda riskerar att drabbas av etnisk diskriminering. Vi vet att det till exempel är åtta gånger svårare för dem av oss som har ett namn som klingar utomeuropeiskt att kallas till jobbintervju. Vi vet att min kompetens, utbildning och yrkeslivserfarenhet inte tas till vara i samma utsträckning om min bakgrund är utomeuropeisk som om jag har rötterna i . En debatt där så kallad bristande integration används för att skuldbelägga dem av oss som hamnat i arbetslöshet eller står utan utbildning bidrar till att förstärka sådana etniska hierarkier. Den som gör det för att vinna billiga politiska poäng ska vara helt medveten om att det är just det man gör. Det som måste göras är inget nytt, men det är något som ska göras med en annan kraft. Som alltid förespråkar Vänstern kollektiva lösningar på det som högern har velat låta vara den enskildes tragedi. En politik som inkluderar oss alla behöver därför tackla många olika typer av problem eftersom en person är många olika saker. Det innebär specifika insatser som till exempel satsningar på sfi. Utan en politik för ett jämlikt samhälle kommer alla aldrig att få samma möjligheter. Det behövs full sysselsättning och trygga jobb man kan leva på. Det behövs en utbyggd välfärd och satsningar på bra och billiga bostäder. anser även att mycket mer behöver göras för att motverka den diskriminering vi ser på alla områden i samhället. Vi har därför en rad förslag för att motverka den. Till exempel vill vi att staten som arbetsgivare tar ett större ansvar vid rekryteringar. Vi vill ha bättre regionala DO-kontor, och vi vill se till att det blir kostsamt att diskriminera. Det är intressant att denna typ av frågor är så oviktiga för många partier på högerkanten. Det är för att det inte är den typen av signal de vill skicka. Vi hör dem, och vi tycker inte om det vi hör. Jag ställer mig bakom särskilda yttrande och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)