bet · H301FiU18 · 2015-12-09 00:00:00 — I betänkandet behandlar finansutskottet propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) och en motion som väckts med anledning av propositionen. Regeringen föreslår höjda ramar för tre utgiftsområden och sammanlagt fem ändrade och nya anslag i den extra ändringsbudgeten. Anslagsförändringarna innebär att de anvisade medlen ökar med ca med anledning av flyktingsituationen. Av dessa medel föreslås avsättas till ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting. Vidare föreslås en ökning av anslaget för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande med , och föreslås tillföras det civila samhället för att stödja dess insatser för asylsökande och nyanlända. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag. Utskottet avstyrker förslag med anledning av propositionen. I betänkandet finns en reservation (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Yttranden från andra utskott Extra ändringsbudget (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag 2015 Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag 2015 Bilaga 4 protokollsutdrag /16:11 Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2015/16:47 och avslår motion 2015/16:3272 av och (båda SD) yrkandena 1–4. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), (KD), (S), (M), (S), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen får regeringen lämna förslag till ändringar i den gällande statsbudgeten . Om regeringen anser att det finns särskilda skäl får den också lämna förslag till ändringsbudget vid andra tillfällen. Enligt finansutskottets tidigare uttalanden lämnas förslag på ändringsbudget vid omfattande eller bestående och oförutsedda utgiftsökningar. Detta gäller också vid tillfälliga oförutsedda utgiftsökningar som är hänförliga till en felaktig eller ändrad grund för anslagsberäkningen. Förslag på ändringsbudgetar bör i första hand lämnas i de fall medelsbehovet inte kan täckas med redan anvisade medel, inklusive anslagssparande (yttr. 2013/14:FiU9y s. 14). I den extra ändringsbudgeten (prop. 2015/16:47) föreslår regeringen ändringar i statens budget . Förslagen avser ändringar i ramarna för tre utgiftsområden samt ändrade och nya anslag. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och , , och med anledning av flyktingsituationen. har lämnat in kommittémotion 2015/16:3272 med anledning av propositionen inom den förkortade motionstiden . Förslagen i den extra ändringsbudgeten rör två andra utskotts beredningsområden. har därför gett socialförsäkringsutskottet och kulturutskottet tillfälle att yttra sig över förslagen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I bilaga 1 följer en förteckning över behandlade förslag. I bilagorna 2 och 3 redovisas utskottets förslag respektive regeringens och motionärernas förslag till ändrade ramar och anslag . I bilaga 4 redovisas yttrandet från kulturutskottet (protokollsutdrag). har valt att avstå från att lämna ett yttrande. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt propositionen. Jämför reservationen (SD). Sedan regeringen överlämnade propositionen om höständringsbudgeten (prop. 2015/16:2) till har antalet personer som söker asyl i ökat påtagligt. Antalet överstiger nu kraftigt de antaganden som ligger till grund för anvisade medel för mottagandet av asylsökande. genomför såväl kommuner och landsting som det civila samhället omfattande insatser för att hantera situationen. För att snabbt kunna vidta åtgärder som minskar trycket på den kommunala ekonomin och för att underlätta för civilsamhällets organisationer i deras arbete med den rådande flyktingsituationen och etableringen av nyanlända gör regeringen bedömningen att det finns särskilda skäl för att lämna förslag till ytterligare ändringar i statens budget . Regeringen föreslår höjda ramar för tre utgiftsområden, ändrade nivåer för fyra anslag och att det upprättas ett nytt anslag i den extra ändringsbudgeten. Anslagsförändringarna innebär att de anvisade medlen ökar med ca . Av den sammanlagda ökningen föreslår regeringen att anvisas på ett nytt anslag som tillfälligt stöd till kommuner och landsting för att hantera den rådande flyktingsituationen. Vidare föreslås en ökning av anslaget för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande på . Regeringen föreslår dessutom att tillförs det civila samhället i syfte att stödja dess insatser för asylsökande och nyanlända. De föreslagna anslagsförändringarna innebär sammantaget att de takbegränsade utgifterna ökar med och att budgeteringsmarginalen minskar med motsvarande belopp. Det finansiella sparandet i offentlig sektor kommer till största delen att påverkas eftersom den konsumtion som tillkommer i kommunsektorn i huvudsak sker under detta år, även om det tillfälliga stödet till kommunerna betalas ut . I den mån kommunerna ökar konsumtionen som en följd av att stödet redan aviserats kommer sparandet att påverkas även . Stödet till det civila samhället på föreslås betalas ut och belastar därmed det finansiella sparandet detta år. Ändrade utgiftsramar och anslag Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader används för utgifter för stöd till asylsökande m.fl. och statsbidrag till kommuner och landsting. Betydligt fler personer än förväntat beräknas söka asyl i , vilket innebär att väsentligt fler kommer att vara inskrivna i mottagande än vad som tidigare beräknats. Detta innebär att kostnaderna för stöd, ersättningar och boende ökar, varför regeringen föreslår att ytterligare medel ska tillföras anslaget. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Anslaget 13:1 Stöd till idrotten används för att stödja idrottsrörelsen och dess verksamhet. I samband med vårändringsbudgeten ökades anslaget med för idrottsrörelsens arbete med etablering av nyanlända, och enligt regeringens förslag i budgetpropositionen höjs anslaget med för samma ändamål. Med anledning av den rådande flyktingsituationen bedömer regeringen att ytterligare medel behöver tillföras idrottsrörelsen redan innevarande år för att underlätta insatser för asylsökande och arbetet med etablering av nyanlända. Regeringen föreslår därför i propositionen att anslaget 13:1 Stöd till idrotten ökas med 2015 för det ändamålet. Det tillfälliga stödet betalas ut men avses även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016. Anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn används bl.a. för genomförandet av politiken för det civila samhället. Med anledning av den rådande flyktingsituationen behöver ytterligare medel tillföras civilsamhällets organisationer för att underlätta organisationernas insatser för asylsökande och deras arbete med etableringen av nyanlända. Regeringen föreslår en ökning av anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn med . Av anslagsökningen föreslår regeringen att ska användas för trossamfundens insatser för asylsökande och arbete med etablering av nyanlända. Det tillfälliga stödet betalas ut men avses även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016. Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen får användas för utgifter för att stärka kunskaper i svenska och om samhället och för att främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboenden. fördelar statsbidrag till verksamhet enligt förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att 50 miljoner ska anvisas på anslaget . Med anledning av den rådande flyktingsituationen bedömer regeringen att ytterligare medel behöver tillföras anslaget redan innevarande år för att studieförbunden ska kunna stärka sina insatser för asylsökande och boende på anläggningsboenden. Regeringen föreslår därför att anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen ska ökas med . Det tillfälliga stödet betalas ut men avses även täcka kostnader som uppstår 2016. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Regeringen föreslår att ett nytt anslag, 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting, förs upp på statens budget med . Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting för att kunna hantera det stora antalet asylsökande och minska trycket på den kommunala ekonomin. Det tillfälliga stödet fördelas med till kommunerna och med till landstingen. Fördelningen baseras på utfallet av statsbidrag till kommuner respektive landsting för mottagande av asylsökande och nyanlända. Vid fördelningen av medel mellan kommunerna kommer antalet asylsökande och nyanlända i en kommun samt fördelningen mellan barn och vuxna i relation till kommunens befolkningstal att beaktas. Vid fördelning mellan landstingen kommer hänsyn att tas till antalet asylsökande och nyanlända i respektive landsting. Det tillfälliga stödet kommer att betalas ut men avses även täcka kostnader som kan förväntas uppstå 2016. I kommittémotion 2015/16:3272 av och (båda SD) föreslås att propositionen avslås och att regeringen ska återkomma med en reviderad extra ändringsbudget (yrkande 1). Motionärerna motsätter sig regeringens förslag till anslagsökningar på eftersom det innebär en ökad upplåning i stället för en finansiering krona för krona. Resultatet blir då enligt motionärerna att den ekonomiska stabiliteten undermineras. Det framhålls också att regeringen bör vidta åtgärder för att minska statens kostnader för invandringen (yrkande 2) och att regeringen bör identifiera alternativa finansieringslösningar i stället för att öka upplåningen (yrkande 3). Motionärerna menar att det är problematiskt att regeringen väljer att låna i stället för att t.ex. se över verksamhetskostnader. Regeringens tillfälliga anslag bör enligt motionärerna finansieras helt inom ramen för de medel som redan finns avsatta för migrations- och integrationspolitiken alternativt genom en minskad EU-avgift. I motionen framhålls också att regeringen bör tydliggöra det tillfälliga anslagets ändamål så att det avgränsas till satsningar inom välfärdens kärnverksamhet (yrkande 4). Motionärerna menar att de tillfälliga medel som föreslås tillföras kommunerna inte kommer att gå till välfärdens kärnverksamhet, vilket kan få allvarliga konsekvenser för kommunernas ekonomiska förmåga. Yttranden från andra utskott och kulturutskottet har fått tillfälle att yttra sig i de delar som avser anslagsändringar inom deras utgiftsområden. har avstått från att yttra sig. har lämnat ett yttrande (protokollsutdrag). Utskottet delar regeringens bedömning att medel bör tillföras under innevarande år dels till idrottsrörelsen och civilsamhällets organisationer, dels till studieförbundens verksamhet för asylsökande och nyanlända. lämnade en avvikande mening där de ansåg att de verksamheter som föreslås få ökat anslag har viktiga samhällsuppdrag som riskerar att försvagas om arbetet också ska omfatta etableringsinsatser för nyanlända och asylsökande. tillstyrkte regeringens förslag i de delar som avser utgiftsområde 17, varför kommittémotionen från avstyrktes i motsvarande delar (se bilaga 4). Ekonomiska bedömningar utifrån prognos Under beredningen av budgetpropositionen och inför överlämnandet av den extra ändringsbudgeten till informerade finansminister utskottet om det ekonomiska läget och prognos från . Vid informationstillfället framkom att arbetar med att identifiera åtgärder som ökar kostnadskontrollen och besparingsförslag för att hantera utgiftsökningarna till följd av flyktingsituationen. Vidare planerar regeringen att återkomma med en ekonomisk prognos /16. har i sin ekonomiska prognos tagit hänsyn till prognos över antalet nya asylsökande . Kommissionens bedömning av den svenska ekonomin är att det ökade antalet asylsökande på kort sikt kommer att bidra till en ökad offentlig konsumtion, vilket också leder till en något högre BNP. I rapporten nämns också att de största riskerna för en sämre utveckling av de offentliga finanserna är relaterade till högre kostnader i samband med migrationen och sjukförsäkringens utveckling. I prognos bedöms den svenska BNP-tillväxten stiga till 2015 och 2016. innebär det kraftiga inflödet av flyktingar att kraftfulla insatser behövs för att öka nyanländas möjligheter till sysselsättning och etablering i samhället, bl.a. att stärka kompetensen och att bygga upp språkkunskaperna. I rapporten konstateras också att det finns få studier av ekonomiska effekter av en kraftig ökning av nyanlända i länder med avancerade ekonomier. På en aggregerad nivå för samtliga EU-länder bedöms den samlade efterfrågan, däribland konsumtionen, öka med ca 0,1–0,av BNP . räknar i sin prognos med en relativt god BNP-tillväxt på 2016. Det är dock för tidigt att bedöma vilka makroekonomiska effekter den ökade invandringen för med sig. På kort sikt kan den ökade asylinvandringen innebära en ökad privat och offentlig konsumtion. Att andelen personer i den arbetsföra befolkningen ökar är positivt, men osäkerheten är stor om hur snabbt de nyanlända träder in på arbetsmarknaden. I prognos över statens lånebehov ligger bl.a. ökade utgifter för migration, stigande räntor på statsskulden, socialförsäkringen och avgiften till EU som innebär att de totala utgifterna beräknas växa något snabbare än skatteinkomsterna, trots en relativt god konjunktur. prognos över den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP är också lägre än regeringens bedömning . Enligt prognos bedöms den underliggande tillväxten i ekonomin vara god, och BNP beräknas öka med . Både den kommunala och den statliga konsumtionen ökar kraftigt , främst till följd av det stora antalet asylsökande. Utöver den kraftiga ökningen av migrationsutgifterna ökar även utgifterna för sjukpenning stort under både 2015 och 2016. inkomna förslag från regeringen Regeringen presenterade en rad åtgärder för att minska flyktingmottagandet med anledning av det ansträngda läget för myndigheter och kommuner med att hantera den rådande flyktingsituationen. Regeringen vill anpassa lagstiftningen om asylreglerna till miniminivån enligt internationella konventioner och , för att fler ska välja att söka asyl i andra EU-länder. Regeringen vill att alla medlemsländer tar ett gemensamt ansvar för flyktingmottagandet, vilket innebär att Dublinförordningen bör göras om och ersättas med ett nytt permanent omfördelningssystem i EU. Regeringens förslag till konkreta åtgärder är bl.a. att införa tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla utom kvotflyktingar med undantag för barn och familjer som registrerats innan de nya reglerna införs. Vidare föreslås en begränsad rätt till anhöriginvandring för skyddsbehövande med tidsbegränsade tillstånd och skärpta försörjningskrav för anhöriginvandring. Regeringen vill också införa medicinsk åldersbestämning av unga asylsökande och i närtid införa id-kontroller på samtliga kollektiva transportsätt till . lämnade regeringen ett lagförslag som syftar till ett bättre mottagande och en snabbare etablering av nyanlända i kommunerna (prop. 2015/16:54). Lagförslaget innebär att alla kommuner blir skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. Anvisningen baseras på kommunernas arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantagna mottagande av nyanlända samt ensamkommande barn och omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Det innebär att kommuner med goda etableringsförutsättningar och ett lågt mottagande föreslås ta emot fler nyanlända än kommuner med sämre förutsättningar. Närmare bestämmelser om anvisningar till kommunerna väntas regleras i en kommande förordning. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Regeringen har också beslutat om att tillsätta en utredning om nyanlända elevers skolgång. Det är första gången som en extra ändringsbudget har överlämnats till enligt den nuvarande definitionen i riksdagsordningen (RO) som trädde i kraft . Enligt 9 kap. 6 § RO får regeringen vid högst två tillfällen lämna en ändringsbudget. Om det finns särskilda skäl får propositioner med förslag till ändringar av statens budget lämnas vid andra tillfällen. Det har dock förekommit att extra ändringsbudgetar liknande denna har överlämnats till innan regleringen i RO, framför allt i samband med finanskrisen –2009 (prop. 2008/09:97 och prop. 2008/09:99). Utskottet har framhållit vikten av att processen kring ändringsbudgeten är lika stram som processen kring budgetpropositionen. [1] Enligt utskottets tidigare ställningstaganden är utgiftstaket och överskottsmålet de yttre restriktionerna för utgiftsökningar. De takbegränsade utgifterna beräknas enligt budgetpropositionen bli inklusive förslagen i höständringsbudgeten. Utgiftstaket är , vilket ger en budgeteringsmarginal på . De föreslagna anslagsökningarna i den extra ändringsbudgeten innebär att de takbegränsade utgifterna ökas med 2015 och att budgeteringsmarginalen minskar med motsvarande belopp, vilket ökar budgetunderskottet . Utskottet konstaterar att det stora antalet asylsökande medför ett mycket högt tryck på att myndigheter, kommuner och samhället i övrigt säkrar förmågan att ta emot asylsökande och stärker etableringen av nyanlända. Den extra ändringsbudgeten, som bygger på en bred överenskommelse mellan sex partier, handlar därför till största delen om resursförstärkningar till kommuner och landsting för att skapa ordning och reda i flyktingmottagandet, skapa förutsättningar för en bättre etablering och minska trycket i de kommunala ekonomierna. Utskottet vill också framhålla att det finns flera förslag för ett bättre mottagande och en snabbare etablering av nyanlända i budgetpropositionen . Utskottet anser att den stora mängden asylsökande innebär oförutsedda och på kort sikt i huvudsak ofrånkomliga utgiftsökningar på samma sätt som förändringar i t.ex. rättighetsbaserade transfereringssystem. De föreslagna resursförstärkningarna medför en ökad statlig upplåning under innevarande år och påverkar det finansiella sparandet. Enligt utskottet är det nödvändigt att hitta sätt att dämpa kostnadsökningar och identifiera besparingsmöjligheter inför kommande budgetar, vilket är en del i den överenskommelse som ingicks . Därför välkomnar utskottet regeringens pågående arbete med dessa frågor. Regeringen har redovisat en rad förslag på åtgärder för att minska flyktingmottagandet med anledning av det ansträngda läget för myndigheter och kommuner med att hantera den rådande flyktingsituationen, men även ett lagförslag för en bättre etablering i kommunerna har överlämnats till . Slutligen vill utskottet tillägga att en långsiktig makroekonomisk prognos är svår att göra . är det rimligt att anta att flyktingmottagandet på lång sikt kan ge positiva effekter för de offentliga finanserna. En viktig förutsättning för ett bra resultat är att nyanlända får en god etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Det finns därför enligt utskottet skäl att noggrant följa utvecklingen för att vidta väl avvägda åtgärder för resultat i denna riktning, vilket också poängteras i den överenskommelse som propositionen baseras på. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag. Utskottet avstyrker förslag med anledning av propositionen. Extra ändringsbudget (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår propositionen och ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den extra ändringsbudgeten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3272 av och (båda SD) yrkandena 1–4 och avslår proposition 2015/16:47. Vi sverigedemokrater anser att denna proposition som läggs fram är ett resultat av en ansvarslös politik som har förts . Vi motsätter oss regeringens förslag till anslagsökningar enligt den extra ändringsbudgeten eftersom det innebär en ökad upplåning i stället för en finansiering krona för krona. Resultatet blir då att kommande generationer måste betala av denna skuld, och den ekonomiska stabiliteten undermineras därmed. har vid redovisningen av den tidigare ordinarie höständringsbudgeten varit mycket tydliga med bedömningen av de ekonomiska konsekvenserna av regeringens förda politik. blir det uppenbart att det finanspolitiska ramverket ställs på ända när regeringen avskaffar krona-för-krona-finansieringen av förslagen. Vi är kritiska till det tillfälliga stöd som enligt förslaget ska tillföras kommunerna, eftersom resurserna inte kommer att gå till välfärdens kärnverksamhet, som vi ifrågasätter effektiviteten i sådana stöd. Det tillfälliga anslag som föreslås bör finansieras helt inom ramen för de medel som redan finns avsatta för migrations- och integrationspolitiken alternativt genom en minskad EU-avgift. Vi anser att regeringen bör tydliggöra det tillfälliga anslagets ändamål så att det avgränsas till satsningar inom välfärdens kärnverksamhet. Regeringens ansvarslösa agerande kan enligt vår uppfattning få allvarliga konsekvenser för kommunernas ekonomiska förmåga. Vi sverigedemokrater kommer att fortsätta att säga nej till världens mest oansvariga invandringspolitik som hotar att underminera den ekonomiska stabiliteten. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att minska statens kostnader för invandringen för innevarande budgetår. Regeringen bör också identifiera alternativa finansieringslösningar i stället för att öka upplåningen. Det rimliga vore att i första hand t.ex. se över verksamhetskostnader. Regeringen bör återkomma med en omarbetad extra ändringsbudget i enlighet med reservationens intentioner. Vi tillstyrker sammanfattningsvis motion 2015/16:3272 av och (båda SD). Därmed avstyrks regeringens förslag enligt propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:47 Extra ändringsbudget : godkänner regeringens förslag om ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag enligt tabell 1.1 i propositionen. 2015/16:3272 av och (båda SD): 1.Riksdagen avslår propositionen samt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en omarbetad extra ändringsbudget i enlighet med motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att minska statens kostnader för invandringen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att identifiera alternativa finansieringslösningar i stället för att öka upplåningen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra det tillfälliga anslagets ändamål så att det avgränsas till satsningar inom välfärdens kärnverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag 2015 Anslag (ramanslag) Beslutad ram/ anvisat anslag Förändring av ram/ Kultur, medier, trossamfund och fritid Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Allmänna bidrag till kommuner Tillfälligt stöd till kommuner och landsting Summa anslagsförändring på ändringsbudget Regeringens och motionärernas förslag till ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag 2015 Anslag (ramanslag) Beslutad ram/ anvisat anslag Förändring av ram/ Avvikelse (SD) Kultur, medier, trossamfund och fritid Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Allmänna bidrag till kommuner Tillfälligt stöd till kommuner och landsting -10 961 000