bet · H201UbU8 · 2015-02-23 00:00:00 — behandlar i detta betänkande 17 motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden /15. Motionsyrkandena avser förskolans inriktning och kvalitet, arbetsmiljö, erbjudande av förskola och resurser till förskolan. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns 3 reservationer (SD och KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Förskolans inriktning och kvalitet 1.Förskolans inriktning och kvalitet, punkt 1 (SD) 2.Erbjudande av förskola, punkt 3 (SD) 3.Resurser till förskolan, punkt 4 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förskolans inriktning och kvalitet 2014/15:786 av (FP), 2014/15:2185 av (S), 2014/15:2576 av (M) och 2014/15:2937 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) 2014/15:1427 av m.fl. (S). 2014/15:474 av (S), 2014/15:579 av (M), 2014/15:1340 av (C), 2014/15:2056 av m.fl. (S), 2014/15:2182 av m.fl. (S), 2014/15:2288 av (S), 2014/15:2335 av (M) och 2014/15:2764 av m.fl. (SD). Reservation 2 (SD) 2014/15:10 av (C), 2014/15:763 av m.fl. (S) och 2014/15:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 6. Reservation 3 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (FP), (M), (M), (S), (SD), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 17 motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden /15. Motionsyrkandena tar upp frågor om förskolans inriktning och kvalitet, arbetsmiljö, erbjudande av förskola och resurser till förskolan. Förskolan regleras särskilt i 8 kap. skollagen (2010:800), och den är frivillig. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Verksamheterna regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara ett familjedaghem eller olika flerfamiljslösningar. Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Förskolans inriktning och kvalitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förskolans inriktning och kvalitet. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:2937 av m.fl. (SD) anför motionärerna att det finns några uppenbara brister i läroplanen för förskolan (Lpfö 98). I motionen anges ändringsförslag i läroplanen som bl.a. rör diskrimineringsgrund – politisk övertygelse bör införas som diskrimineringsgrund. Andra ändringsförslag handlar om bl.a. att begreppet kulturell mångfald bör utgå, och i stället bör det införas en skrivning om medvetenhet och förståelse för det egna kulturarvet. Kravet att motverka traditionella könsmönster och könsroller ska tas bort. Barnen ska ges möjlighet att utvecklas fritt till egna självständiga individer, utan påverkan av vare sig traditionella eller otraditionella könsmönster. Vidare föreslås ett avvecklande av modersmålsträning i förskolan. Ändringsförslagen bör enligt motionärerna genomföras skyndsamt. I motion 2014/15:786 av (FP) anför motionären att det krävs en feministiskt medveten förskolepolitik. Obligatoriska feministiska jämställdhetsplaner bör införas i förskolan. I motion 2014/15:2576 av (M) föreslår motionären att ett särskilt uppdrag till förskolan att stötta barnens språkutveckling bör övervägas. Förskolor med en viss språklig profil eller inslag av andra språk I motion 2014/15:2185 av (S) anförs att det närmare bör analyseras hur fristående förskolor ska kunna godkännas som internationella förskolor på motsvarande sätt som fristående grund- och gymnasieskolor kan godkännas som internationella skolor. Allmän bakgrund och gällande rätt Från att ha varit en del av familjepolitiken ingår förskolan som det första steget i ett sammanhållet utbildningssystem. Genom den nya skollagen (2010:800) har förskolan integrerats i skollagen och bildar en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Förskolan regleras särskilt i 8 kap. skollagen, och den är frivillig. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Verksamheterna regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara ett familjedaghem eller olika flerfamiljslösningar. Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. I 8 kap. 2 § skollagen anges att förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande och erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Vidare ska förskolan främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Enligt 8 kap. 14 § skollagen ska kommunen erbjuda barnet förskola när vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med en offentlig huvudman. Kommuner och enskilda kan vara huvudmän för förskolan. Det är kommunen som godkänner en enskild som huvudman för en förskola och har tillsyn över fristående förskolor (dvs. förskolor med enskild huvudman). Skolinspek-tionen har tillsyn över den kommunala förskolan och också över hur kommunen uppfyller sitt tillsynsansvar när det gäller fristående förskolor. Genom införandet av en läroplan för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010) har förskolans pedagogiska uppdrag förtydligats och verksamheten fått mer preciserade nationella mål. I läroplanen för förskolan anges förskolans värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer. Förskolan ska enligt läroplanen lägga grunden för ett livslångt lärande. I det avsnitt i läroplanen som berör utveckling och lärande (avsnitt 2.2) finns sammanlagt 22 mål som förskolan ska sträva efter att varje barn uppnår. Målen berör bl.a. att barnen ska utveckla sin identitet och känna trygghet i den, utveckla sin självständighet och nyfikenhet och sin förmåga att leka och lära. Men de berör även bl.a. att barnen ska utveckla sin förmåga att fungera enskilt och i grupp, utveckla motorik, koordinationsförmåga och kroppsuppfattning samt utveckla sin förmåga att lyssna, reflektera och försöka förstå andras perspektiv. Därutöver berör målen även språk- och uttrycksförmåga. Målen innefattar även matematik (t.ex. förmåga att använda matematik för att föra och följa resonemang, liksom att urskilja, undersöka och använda matematiska begrepp), naturvetenskap (t.ex. förståelse för naturvetenskap och samband i naturen, förmåga att urskilja teknik i vardagen samt att bygga, skapa och konstruera med hjälp av olika tekniker och material). var 489 300 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarar av gruppen 1–5-åringar. Andelen barn i åldern 3–som är inskrivna i förskolan har ökat och uppgick till . Enligt regeringens resultatanalys (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16) beror den senare ökningen bl.a. på att en allt högre andel av familjerna i valet mellan olika verksamhetsformer nu väljer förskolan. gick det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare (i förskolor med en huvudman 5,4 och förskolor med en enskild huvudman 5,2) och 16,8 barn per grupp (i förskolor med en huvudman 17,0 och med en enskild huvudman 16,1). Av resultatanalysen framgår att andelen barn i såväl de största (fler än 20 barn) som de minsta grupperna (färre än 16 barn) har ökat 2012 jämfört med . Den genomsnittliga personaltätheten har minskat något , från 5,1 barn per personal till 5,3 barn per personal 2012. Andelen årsarbetare i förskolan med förskollärarutbildning eller annan utbildning var , och hade annan utbildning för arbete med barn, framför allt barnskötare. Således saknade utbildning för arbete med barn. Andelen med förskollärarutbildning eller annan lärarutbildning var högre i kommunala förskolor – – än i fristående – . gick det i genomsnitt 10,1 barn per årsarbetande förskollärare. I förskolor med en huvudman var genomsnittet 9,6 barn, och i förskolor med en enskild huvudman 12,8 barn. Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2013. Förskolor med en viss språklig profil eller inslag av andra språk Det finns inte någon särskild reglering för förskolor med en viss språklig profil motsvarande den som finns för fristående grund- och gymnasieskolor, s.k. internationella skolor (24 kap. 2–7 §§ skollagen). Kort bakgrund om internationella skolor utanför skolväsendet Internationella skolor utgör en särskild utbildningsform utanför det svenska skolväsendet. En internationell skola på grundskolenivå är enligt skollagen (24 kap.) en skola med enskild huvudman som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i . En internationell skola på gymnasienivå är en internationell skola som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasieskolan eller som anordnar en utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Detta innebär att en inter- nationell skola på såväl grundskolenivå som gymnasienivå anordnar utbildning som följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan. Exempel på internationella läroplaner är Primary Years Programme (PYP), Middle Years Programme (MYP) och Diploma Programme (DP) som leder fram till IB. () beslutade om ett uppdrag att utreda och ta fram förslag om bl.a. internationella skolor och inter- nationell gymnasial utbildning (U2012/3777/). En promemoria med förslag på ändringar i bestämmelserna om internationella skolor presenterades (U2014/5177/S). Promemorian rör emellertid inte förskolan. Regeringen har i propositionsförteckningen aviserat om en proposition om internationella skolor m.m. . Propositionen behandlar inte förskolan (enligt uppgift från ). För varje skolform och för fritidshemmet ska en läroplan gälla som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 §). Genom denna bestämmelse finns det nu en tydligare lagfäst värdegrund för alla skolformer. Läroplanen är vid sidan av skollagen det viktigaste styrdokumentet för verksamheten i förskolan. Läroplanen och de värderingar som uttrycks där ska omfattas av alla och vara hållbara över tiden. Regeringen fastställer därför läroplaner i enlighet med principer som beslutats av . Den gällande läroplanen Lpfö 98 (reviderad 2010) gäller fr.o.m. . Utskottet anser – precis som föregående mandatperiod (bet. 2011/12:UbU13 s. 16) – att den gällande läroplanen ger uttryck för en tydlig värdegrund. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion 2014/15:2937 (SD). I läroplanen för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010) anges jämställdhet mellan könen som ett av de grundläggande värdena. Enligt läroplanen ska förskolan motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar ska i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. Alla som arbetar i förskolan ska följa de normer och värden som anges i förskolans läroplan och bidra till att förskolans uppdrag genomförs. Förskolan ska ha som mål och sträva efter att varje barn utvecklar förståelse för att alla människor har lika värde bl.a. oavsett kön. Utskottet anser att utvecklingen och främjandet av jämställdhet i förskolan är av grundläggande betydelse för ett jämställt samhälle. Inte minst är det enligt utskottet viktigt att förskollärare och annan personal som möter och tar hand om våra minsta barn i förskolan har den insikt och den kunskap som krävs för att kunna bemöta barnen på ett jämställt sätt och ur ett jämställdhetsperspektiv. Ansvaret för förskolans verksamhet och anställning av personal ligger ytterst på huvudmännen. Enligt skollagen ska huvudmannen se till att personalen vid förskoleenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling och att för-skollärare och annan personal har nödvändiga insikter i de bestämmelser som gäller för skolväsendet. Enligt läroplanen för förskolan har förskolechefen ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter. För att få en förskollärarexamen enligt den nya examensbeskrivningen som tillämpas krävs bl.a. att studenten ska ha förmåga att beakta och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Utskottet vill framhålla att flera insatser som rör jämställdhet i bl.a. förskolan pågår. Den dåvarande regeringen gav i uppdrag att genomföra insatser inom skolväsendet i syfte att främja jämställdhet i skolväsendet –2014 (U2011/7067/S). fick bl.a. i uppdrag att återkomma med en redovisning av de insatser som gjorts för kompetensutveckling i syfte att främja jämställdhet. lämnade redovisningen till regeringen (U2012/3266/S). fick därefter i fortsatt uppdrag att genomföra en samlad insats för att främja alla barns och elevers lärande och utveckling när det gäller jämställdhet, språk och kommunikation (U2011/7067/S). Uppdraget skulle genomföras med utgångspunkt i de erfarenheter som redovisats i Delegationen för jämställdhet i skolans (Deja) betänkande Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) samt i delegationens övriga publikationer. Uppdraget ska slutredovisas . Den dåvarande regeringen uppdrog (U2013/5044/S) åt att genomföra en samlad insats i syfte att öka antalet och andelen män som arbetar som förskollärare och barnskötare i förskolan. Uppdraget är en komplettering till det uppdrag som regeringen gav till att genomföra insatser för jämställdhet inom skolväsendet (U2011/7067/S). Uppdraget har genomförts och ska slutredovisas till () . Utskottet konstaterar att det finns en tydlighet i förskolans läroplan om jämställdhet mellan könen. Vidare finns ett pågående arbete med att främja jämställdheten i förskolan; bl.a. ska slutredovisa två uppdrag , som utskottet följer. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2014/15:786 (FP). Arbetet med att stödja barns språkutveckling är i första hand en pedagogisk fråga för förskolan. När ändringar i läroplanen för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010) trädde i kraft tillkom förtydligade och kompletterade mål och riktlinjer när det gäller barns språkliga och kommunikativa utveckling. I läroplanen anges att förskolan bl.a. ska ha som mål att sträva efter att varje barn utvecklar ett nyanserat talspråk, ordförråd och begrepp samt sin förmåga att leka med ord, berätta, uttrycka tankar, ställa frågor, argumentera och kommunicera med andra. Satsningen Förskolelyftet inleddes för att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligades i läroplanen. I det fortfarande pågående Förskolelyftet för förskolechefer och förskolelärare, barnskötare och annan personal i förskolan ingår bl.a. barns språkutveckling i kursutbudet. Ambitionen är att förskolans måluppfyllelse ska bli högre. I sin första kvalitetsgranskning 2011 av förskolans pedagogiska uppdrag ansåg Skolinspektionen att det fanns förbättringsmöjligheter när det gällde stimulansen av barnens språkutveckling på vissa av de 16 kommunala förskolor som ingick i granskningen (Skolinspektionen 2011:10, s. 17–18). I sin andra och senaste granskning 2012, som omfattade 42 kommunala och fristående förskolor, lyfte Skolinspektionen fram att många kommuner har satsat resurser på framför allt matematik och språkutvecklande arbete (Skolinspektionen 2012:7, s. 22–23). Utskottet kan konstatera att det redan är en del av förskolans pedagogiska uppdrag att stödja barnens utveckling av språket. Skolinspektionens kvalitetsgranskning visar också att kommunerna har satsat resurser på förskolans arbete med barnens språkutveckling. Utskottet anser därför att det inte behövs något särskilt uppdrag till förskolan att stötta barns språkutveckling och avstyrker därmed motion 2014/15:2576 (M). Förskolor med en viss språklig profil eller inslag av andra språk Det finns ett antal fristående förskolor i med viss språklig inriktning eller inslag av andra språk. Det finns även kommunala förskolor som har inslag av andra språk, t.ex. i . Samtliga förskolor i , både kommunala och fristående förskolor oavsett inriktning (språklig eller annan), ska följa skollagen, övriga skolförfattningar och läroplanen för förskolan (Lpfö 98). Enligt 8 kap. 10 § skollagen ska förskolan medverka till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Av läroplanen för förskolan framgår att förskolan bl.a. ska ha som mål att sträva efter att varje barn utvecklar ett nyanserat talspråk, ordförråd och begrepp samt att barn som har ett annat modersmål än svenska utvecklar sin kulturella identitet och sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Minoritetsspråk i förskolan är reglerade i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. I 17 § stadgas att när en kommun i ett förvaltningsområde erbjuder plats i en förskola eller en sådan pedagogisk verksamhet som kompletterar eller erbjuds i stället för förskolan, ska kommunen erbjuda barn vars vårdnadshavare begär det plats i en sådan verksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på finska, meänkieli respektive samiska. Därmed anser utskottet att det inte finns skäl att ändra regleringen på området och avstyrker motion 2014/15:2185 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om arbetsmiljö. I motion 2014/15:1427 av m.fl. (S) begärs att frågan om att låta förskolebarn omfattas av arbetsmiljölagen ska övervägas närmare. Barnen i förskolan måste få samma skydd som skolbarnen och personalen har. ersatte arbetsmiljölagen (1977:1160) arbetarskyddslagen. I och med tillkomsten av arbetsmiljölagen utvidgades lagens tillämpningsområde bl.a. på så sätt att lagen även skulle gälla för den som genomgår utbildning, dock inte en elev i lägre årskurs än årskurs 7 i eller motsvarande. utvidgades lagens tillämpningsområde på utbildningsområdet till att gälla även för elever i låg- och mellanstadium. I motiveringen framhölls bl.a. att den nya läroplanen för gjorde det möjligt att ha praktisk yrkeslivsorientering även i låg- och mellanstadierna. Särskilt med tanke på att skadorna i mellanstadiet enligt gjorda undersökningar var fler än på högstadiet ansågs det rimligt att man vid genomgång av lokaler, belysning m.m. skulle ha stöd av arbetsmiljölagen även när det gällde de yngre eleverna. När förskoleklassen infördes som en egen skolform uttalades i förarbetena (prop. 1997/98:6) att eleverna inom förskoleklassen får anses genomgå utbildning och därför torde omfattas av arbetsmiljölagen. föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:121) ett utvidgat utbildningsbegrepp, som även innefattade förskolan och skolbarnomsorgen. beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppdrag att bl.a. utreda frågan om tillämpningsområdet för arbetsmiljölagen skulle utvidgas till att också omfatta barn i förskolor och på fritidshem. Uppdraget redovisades 2006 i delbetänkandet Bättre arbetsmiljöregler I – Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44). Utredningen avstod från att föreslå att även förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skulle falla inom ramen för arbetsmiljölagens tillämpning. Vid bedömningen tog man särskilt fasta på den grundläggande invändningen att arbetsmiljölagen bygger på det arbetsrättsliga systemet och är utformad med tanke på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Utredningen betonade i stället ett förstärkt ansvar för huvudmannen för barnens hälsa och säkerhet när de vistas i förskolor och på fritidshem och en tillsyn av verksamheten i detta avseende. I den nya skollagen finns bestämmelser om arbetsmiljö i 5 kap. 3 och 4 §§. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Bestämmelserna gäller enligt 2 § alla skolformer utom förskolan. För förskolan gäller enligt 8 kap. 8 § skollagen att huvudmannen för verksamheten ska se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. Det övergripande ansvaret för verksamheten i förskolan ligger hos huvudmannen, som kan vara en kommun eller en enskild huvudman. har det yttersta ansvaret för tillsynen av förskolans verksamhet när huvudmannen är en kommun. Kommunen har tillsynsansvar när det gäller förskolor med enskilda huvudmän. I de fall huvudmannen inte uppfyller kraven för utbildningen enligt skollagen och andra föreskrifter kan Skolinspektionen respektive kommunen förelägga huvudmannen att vidta åtgärder för att rätta till påtalade brister. Ett föreläggande får förenas med vite (26 kap. skollagen). En kommun får återkalla ett godkännande eller ett beslut om rätt till bidrag för en enskild huvudman om huvudmannen inte följer föreläggandet, om det är ett allvarligt missförhållande eller om förutsättningarna för godkännande inte längre uppfylls (26 kap. skollagen). Förskolan omfattas förutom av skollagen av flera andra lagar och bestämmelser som berör barnens säkerhet och förskolans miljö. /11 ställde sig bakom ett tillkännagivande från utbildningsutskottet. föreslog i betänkande 2010/11:UbU6 (rskr. 2010/11:170) ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skulle återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i fritidshem ska förbättras. Utskottet biföll ett motionsyrkande med denna innebörd. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för hur barns säkerhet i förskolan kan förbättras och säkerställas (U 2012:03, dir. 2012:36). Utredningen att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan (SOU 2013:26), som presenterades , föreslår att en ny bestämmelse förs in i skollagen som anger att varje huvudman ska bedriva ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i förskolan. Utredningen föreslår också att förslaget om ett målinriktat arbete för barnens säkerhet kompletteras med ett krav på att systematiska och kontinuerliga åtgärder ska vidtas för att förebygga och förhindra olyckor och tillbud. Syftet med förslaget är att tydliggöra huvudmannens ansvar och förbättra Skolinspektionens och kommunernas möjligheter att utöva tillsyn över förskolornas arbete med säkerhet och därmed förebygga och förhindra olyckor och tillbud. Det finns en rad lagstiftningar och bestämmelser som, förutom skollagen, omfattar förskolans verksamhet, miljö och säkerhet. Utredningen konstaterar att varje enskilt regelverk som berör barns miljö, hälsa och säkerhet i förskolan är en viktig komponent och att varje myndighet och tillsynsmyndighet har en omistlig roll i de delar av deras uppdrag som omfattar förskolan. En slutsats utredningen drar är följande. Även om utredningen inte haft till uppgift att ta ställning till om arbetsmiljölagen ska utvidgas till att omfatta barn i förskolan föreslår utredningen en lösning som både innebär en ambi-tionshöjning och ett klarläggande när det gäller ansvar och tillsyn för barnens lärandemiljö i förskolan med fokus på säkerhet. Dessutom har syftet varit att ta fram ett förslag som på ett bättre och mer ändamålsenligt sätt utgår från ett barnperspektiv jämfört med om arbetsmiljölagen utvidgats till att omfatta barnen (2013:26, s. 13). Betänkandet bereds inom (). Utskottet ser inte skäl att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motion 2014/15:1427 (S). Utskottets förslag i korthet