bet · H201KU12 · 2015-05-08 00:00:00 — Det var väldigt tydligt när presstödsreglerna förändrades förra gången. Miniminivån på antal prenumeranter som krävs för att få presstöd sänktes från 2 000 till 1 500 prenumeranter, och genast startade ett stort antal nya tidningar. En del av dessa var inte bärkraftiga. De har sedan lagts ned. Men flera av dem har kunnat utvecklas tack vare presstödet. I verkligheten är det precis tvärtom. Presstödet ger förutsättningar för en mångfald av tidningar och skapar förutsättningar för tidningar att växa. har vi lyckligtvis stor samsyn mellan övriga partier. Det gör att vi kan utveckla presstödet. Vi gör det i flera steg, som både Per och har varit inne på tidigare. Ett första steg har redan tagits i och med att har utarbetat ett förslag till ett nytt stöd för digital utveckling. Förslaget är överlämnat till regeringen för bara någon vecka sedan och ska godkännas av EU innan det kan träda i kraft. Stödsystemet är väldigt likt det system som redan finns i . Vi kan förutsätta att processen inom EU kommer att gå snabbt och att vi kan ha det system som Per kallar digital knuff på plats . Nästa steg är den proposition och det betänkande som ska hantera . Till skillnad mot vad anför innehåller propositionen flera viktiga saker som gör att tidningarna framöver i större utsträckning ska kunna få ett presstöd. Förslagen är kanske tekniska till sin natur och därför svåra att förstå. Jag ska gå igenom några av dem. En förändring som görs är att den begränsning som finns i dagens regelverk och som gör att en tidning som har mer än 30 procents hushållstäckning inte är berättigad till presstöd mjukas upp. Det finns redan i dagens system ett antal orter som utpekas som undantagna från regelverket. görs det ett generellt undantag som gör att det är möjligt för tidningar som ligger på orten att ändå kunna få presstöd. Det är fullständigt relevant med tanke på den snabba nedgång i annonsintäkter som tidningsföretagen drabbas av. En annan viktig förändring är att kravet på hur stor andel av den totala utgivningen som är prenumererad sänks för hög- och medelfrekventa tidningar och sätts på samma nivå som för de lågfrekventa tidningarna. Det gör att lågfrekventa tidningar har möjlighet att utöka sin utgivningsfrekvens utan att riskera att tappa presstöd, och framför allt gör det att tidningarna kan distribuera friexemplar i större omfattning, det vill säga sprida en upplaga till hushållen för att på det sättet värva prenumeranter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen En tredje viktig förändring är som nämnts att vi får en likabehandling av alla läsarintäkter. Det är inte bara den traditionellt abonnerade upplagan som ligger till grund för presstöd. Det är utomordentligt viktigt för att tidningsföretagen ska kunna hitta nya affärsmodeller utan att riskera att tappa presstödet. Detta är naturligtvis förändringar som inte kommer att revolutionera möjligheterna och trygga förutsättningarna för tidningsföretagen för . Det är förändringar som gör att befintliga tidningar får en tidsfrist och kommer att kunna överleva framöver. Det gör att vi under framöver kommer att kunna se att man törs starta nya tidningar. För att trygga situationen mer långsiktigt krävs än mer omfattande förändringar. Därför är det väldigt bra att regeringen har tillsatt en ny medieutredning. Den har för övrigt kallat till sig en politisk referensgrupp för ett första sammanträde . Med det yrkar jag bifall till propositionen och utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det talas en del här om olika missförstånd, missuppfattningar och så vidare. Vi har hört att man har talat om affärsmässighet i en verksamhet som är direkt beroende av statliga subventioner. Vad jag undrar lite grann över är att vi inom på något sätt skulle vara rädda för utvecklingen, granskning och så vidare. Det förstår jag inte riktigt. Tittar man i en ganska nära omvärldsanalys på våra två grannländer respektive har valt som majoriteten i utskottet här föreslår att hänga kvar vid en lösning som egentligen är . Där har man haft en väldigt negativ utveckling, som jag har förstått det, på pressområdet. I har man varit mer proaktiv och valt andra vägar att gå och försökt anpassa sig efter modernare förutsättningar. Där har man haft en väldigt positiv utveckling, som jag har uppfattat det. Det skulle vara intressant att höra reflektioner om detta. Hur kommer det sig att andra i vår omvärld kan göra på andra sätt och lyckas så mycket bättre än med den gamla, lite halvmossiga lösningen som ni så varmt vurmar för? Först vill jag kommentera det du kallar statliga subventioner, . Du ser presstödet som ett sätt att hålla tidningsföretag som inte är ekonomiskt bärkraftiga på egna meriter under armarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Jag ser det på ett annat sätt. Jag ser presstödet som ett sätt att ge en injektion för en vital demokrati. Jag ser det som investeringar för en funktionell demokrati. Presstöd finns i de allra flesta europeiska länder. må vara ett undantag här med andra modeller. Men i de allra flesta europeiska länder har vi system motsvarande det svenska med ett stöd till pressen. Inledningsvis vill jag betacka mig för att andra tolkar hur jag ser på saker och ting. Det är jag fullt kapabel att avgöra själv. Jag funderar på en annan komponent i förslaget och i den debattartikel som presenterades i . Där uttrycker man en oro för att allt fler människor väljer att inhämta sin information från andra medier. är man väldigt positiv till att försöka öka andelen prenumeranter som betalar för medier på internet. Alla är säkert olika, visst är det så. Som jag har förstått kulturen lite grann på internet tycker människor helt enkelt att gratis är gott. De tar gärna till sig gratis information. Om man då går in och satsar för att tidningsutgivarna och tidningsredaktionerna ska försöka göra mer av sitt material avgiftsbelagt, ser ni då inte en risk för att man är kontraproduktiv och driver läsarna än längre ifrån gammelmedierna? Det är två aspekter i detta. Den ena är att det behövs intäkter för läsandet på internet. Den digitala knuff som utarbetat ett regelverk för handlar om affärsmodeller så att tidningsföretagen kan få intäkter för det material som läses på nätet. Det finns inget problem i att tidningar läses på nätet snarare än i pappersexemplar. Men tidningsföretagen måste kunna få intäkter från den läsningen. Det är där problematiken ligger. Det finns också en annan aspekt i hur utvecklingen nu sker. Många människor hamnar i små bubblor där de bara tar till sig nyheter inom områden som de själva är intresserade av och kanske åsikter som de själva delar och inte konfronteras med andra världsbilder eller får intryck av andra typer av nyheter eller information. Den problematiken måste hanteras genom att vi har en utveckling i tidningsbranschen där man fortfarande kan ha allsidiga tidningar som försöker belysa samhällsutvecklingen ur många perspektiv och att det är den typen av nyheter som många människor tar till sig. Inte minst ser vi hur tidningsläsandet dalar bland ungdomar. Det är bara hälften så många ungdomar upp till som läser en dagstidning jämfört med hur det var , när jag var ung själv. Om detta är en fortsatt utveckling där ungdomar inte tar till sig en bred belysning av hur samhället ser ut, utan bara snävar in på sina egna intresseområden, har vi ett demokratiskt problem. Det kan vi motverka genom att stärka medieföretagens förutsättningar att nå en bredare allmänhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Vi har i lagt ned en hel del arbete på att skapa förutsättningar för att få en fortsatt mångfald i Tidningssverige. Vi har gjort det eftersom dagstidningarna har en viktig roll i vår demokrati. De flesta tidningar i landet har allt färre prenumeranter och minskade upplagor, och i och med detta också en försämrad ekonomi. Många tidningar går med stora underskott. Det behövs därför förbättrade möjligheter för tidningar även digitalt och ett sätt som gör att det går att få intäkter både från läsare och från reklam och dessutom, ibland, möjlighet till presstöd. Det betänkande som vi från sju av åtta partier står bakom är resultatet av våra ansträngningar i . Jag vill särskilt betona den lokala dagspressens betydelse för nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen. bidrar på ett mycket betydelsefullt sätt till att skapa sammanhållning mellan människor i samhället - en sammanhållning som bidrar till socialt och ekonomiskt bättre fungerande samhällen. Vi trivs och fungerar bättre om vi har gemensam information. Då har vi något att prata med varandra om. När det gäller de lokala och regionala samhällsfrågorna är dagspressen den mest betydelsefulla kanalen för nyhetsförmedling och opinionsbildning. Visst har det blivit tydligt när en tredjedel av tidningarnas lokalredaktioner har lagts ned att det har påverkat förmedlingen av nyheter på lokal nivå. Flera tidningar har lagts ned, och alltmer av tidningarnas innehåll produceras centralt. Dessutom är det oroande när jag ser den situation som råder i min egen riksdagsvalkrets. var det omval till kommunfullmäktige i . Då behövde man vara partiledare för att inför valet i vara intressant för dagstidningen i . På en del orter i landet har det tomrum som har skapats när lokalredaktioner har lagts ned kunnat fyllas med lokaltidningar med en- och tvådagarsutgivning. Dessa tidningar fyller ofta en viktig funktion i samhällsdebatten. Presstödet ska naturligtvis inte vara ett näringsstöd som bevarar gamla strukturer. Det måste ha en konstruktion som bygger på att vi får en stärkt levande demokrati där journalistiken kritiskt granskar samhället och där medborgare och politiker aktivt deltar och syns i samhällsdebatten. En del av problembilden i tidningsbranschen är att vi som prenumererar på papperstidningar i huvudsak är den äldre delen av befolkningen. Upplagorna minskar när de yngre läser tidningarna på nätet. har kostnaderna för utdelningen av papperstidningar ökat kraftigt. Det har gjort att många tycker att det är för dyrt att prenumerera. Tidningarna har svårt att ta tillräckligt betalt för det material som produceras på nätet. Reklamintäkterna för papperstidningar har minskat på grund av reklam i digitala medier. Nättidningarnas reklamintäkter har koncentrerats till några få tidningar med många läsare. Detta är en viktig del av den problembild som vi har haft att försöka lösa i . Själv motionerade jag om en förändring av presstödet för att ekonomiskt underlätta digital utgivning, för att minska kravet på den andel av upplagan som måste vara abonnerad och för ett snabbare införande av de förslag som har lagts fram av . När vi i behandlade min motion enades vi om ett tillkännagivande som innehöll ett tillstyrkande av motionen i vissa delar. Vi var alla angelägna om att regeringen snabbt skulle återkomma med förslag till ändringar i presstödsreglerna före den nu gällande presstödsperiodens utgång. Den proposition som vi nu behandlar är ett svar på detta tillkännagivande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Med anledning av propositionen har vi från allianspartierna väckt en gemensam motion. I den har vi lyft fram huvudförslagen i förslag om samdistribution av post och tidningar, avskaffande av reklamskatt för dagstidningar, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa tidningar, en justerad stödtrappa för lågfrekventa tidningar och ett omställningsstöd för digital utgivning. Vi föreslog också i motionen en förlängd giltighetstid för presstödsförordningen. I den proposition vi nu behandlar framgår det att regeringen i anslutning till höstens budgetproposition kommer att ta upp frågan om avveckling av det särskilda presstödet till storstadstidningarna. Även om vissa delar i förslag nu kommer att tidigareläggas uppfattar jag regeringens förslag på det sättet att denna avveckling av storstadsstödet inte kommer att tidigareläggas eftersom tidningarna behöver den tidigare föreslagna tiden för sin omställning. Jag vill dessutom peka på att vi i vår alliansmotion har lyft fram att när man utarbetar stödtrappan för sex- och sjudagarstidningar, alltså de högfrekventa tidningarna, bör man analysera förhållandet att sjudagarstidningar har högre kostnader än sexdagarstidningar och att detta bör få konsekvenser när det gäller stödbeloppet. Vi har alltså med utgångspunkt från förslagen i propositionen och förslagen i vår alliansmotion förhandlat fram en sjupartiöverenskommelse där vi är överens om ett tillkännagivande till regeringen som innehåller våra och huvudförslag. Det är förslag som till stor del kommer att läggas fram i samband med höstens budgetproposition. Jag är naturligtvis nöjd med att vi på detta sätt bidrar till att förbättra förutsättningarna för dagspressen i vårt land. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande. Som många har redogjort för är vi sju partier som står bakom förslaget i betänkandet. Förslagen grundar sig i de förslag som kom från , och även dessa förslag var partierna eniga om. Detta är alltså förslag ur ett tidigare enigt kommittébetänkande som lades fram . har det kommit en proposition med delar av detta, och vi har gjort ytterligare förbättringar i KU; så kan man säga. Jag tänker inte redogöra för innehållet. Det har gjorts tidigare. Jag vill bara som många tidigare talare konstatera att det är viktigt att vi har tillgång till en bra journalistik som har tid och möjligheter att göra kvalitativa fördjupningar, analyser och granskningar både lokalt och nationellt. Presstödet är framför allt bundet till tryckta medier - till en viss form. Det kan man på många sätt tycka är gammaldags. Därför är det också bra att vi nu har förslag som förbättrar möjligheterna att använda det även för de delar som läses på nätet. Vi har tillsatt en ny medieutredning som ska titta på utvecklingen och hur man kan komma vidare med stöd även till andra former av medier. Vi har ändrat sättet att ta till oss nyheter, och det behöver vi se över när det gäller om vi ska ha andra stödformer. Det viktiga är ändå att det är journalistiken vi försvarar. Det är den som ska ha ett stöd. Vi behöver ha en bred granskning, och vi behöver ha fler röster som hörs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Det är lätt att skriva på nätet. Alla kan vara sin egen journalist, och alla kan publicera själva. Men att ha en kritisk granskning, ett djup och en analys, kräver också kompetens och tid. vi kommer fram till en ny form av stöd som behövs för den journalistik vi ändå tycker är viktig - att presstödet är gammaldags har lyfts fram i den tidigare och i diskussionerna som kom efter vår artikel - kommer fler och fler tidningar att gå i putten om vi inte gör något . Det är avgörande att vi kan behålla kompetenta redaktioner och att det finns journalister som kan göra det viktiga arbetet fram till dess att det finns en ny form av stöd och det sker en utveckling av hela mediepolitiken. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Låt mig börja med att få återge vad skriver i boken : Dåren ropade på torget. Ingen stannade för att svara. Så bekräftades det att hans teser var oemotsägliga. Så varnade alltså för ett samhälle där vi inte bemöter varandras åsikter med en debatt. Vi bara struntar i dem, rycker på axlarna och går vidare. Vi behöver debatten. Vi ledamöter av riksdag vet detta. För oss är tidningar och tv livsluft. Vi har alla Facebook, bloggar och andra sätt att nå ut. Men vi är en försvinnande liten del av befolkning, och vi är beroende av att människor tar del av den demokratiska debatten. Vi skulle inte vara här utan den demokratiska debatten. Jag tycker inte om tidningen . Proletären är inte den tidning jag läser helst. Men jag är tacksam för att de tidningarna finns. Utan en tydlig meningsmotståndare syns inte mina argument i relief mot någon annans. Det är vår tro att de bästa, starkaste och mest bärande argumenten i längden ska vinna. Om vi inte trodde det skulle vi förlita oss på handkraft och våld som ett alternativ. Men vi gör inte det. Vi står upp för demokratin och den öppna debatten. Jag levde i . Eftersom jag i mitt arbete som riksdagsledamot är beroende av tidningar tog jag del av de tidningar som fanns där. Det var blaskor. Jag ska inte namnge dem, för då råkar jag illa ut. höll inte den kvalitet man kunde förvänta sig i ett land med en tredjedels miljard människor. Tv var ännu värre. Vi försökte titta på tv, men det gick till slut inte. Då satt vi, beroende som vi var, och tittade på svenska medier och försökte hålla oss uppdaterade. Med alla sina brister var detta bättre än vad som fanns att tillgå i ett stort land som . Vi behöver den granskande journalistiken. Om en tidning inte lever upp till de förväntningar vi har på den kommer den tidningen att försvinna, och läsarna kommer inte att vara den tidningen trogna. Därför behöver vi en mångfald. Vi behöver debatten, som jag sa inledningsvis. är jag glad. Jag är glad för att samsynen är så stor om att ett presstöd behövs. Vi behöver de andra medierna också. Vi behöver sociala medier, bloggar och så vidare, men talar vi om presstödet, nischen i form av dagspress i antingen tryckt form eller digital form - på det sätt vi väljer att tillgodogöra oss den. Vi är eniga om att vi vill ha kvar presstödet och att det ska stärkas. Det ska inte försvagas. Från födelse- och bröllopsannonserna i dagspressen till de stora perspektiven, Putins hot mot västvärlden och så vidare - vi behöver hela detta spektrum. Det hjälper dagspressen oss med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statens stöd till dagspressen Jag var en del av , och jag fick se hur vi utifrån olika utgångspunkter från de olika perspektiven i politiken kunde komma fram till en närmast total enighet - med något undantag. Det är jag glad för. för vi det vidare i dagens betänkande. Det är en direkt följd av en närmast enig presstödsutredning som vi nu förverkligar i första steget, som Per sa. Jag ska inte ta upp tid med att räkna upp alla detaljer som nämns i vårt betänkande för att något förbättra situationen för presstödet, utan jag ska nämna ett par russin. Vi räknar med att det ska bli en samdistribution av tidningar och post, och vi har tagit första steget för att förverkliga detta. Per är moderat, och han tar inte i så mycket. Han sa att det är fråga om per dag. Det är en försiktig beräkning. Det kan vara så mycket som per dag som kan vinnas på en samdistribution. Tänk praktiskt, framtid och vad som är modernt, och vi förstår alla att det skulle vara en god effektivisering. Ett annat russin som jag vill lyfta fram är avskaffandet av reklamskatten, som vi räknar med ska ske till en del . Det känns oerhört angeläget. Flera regeringar har misslyckats med detta. Det vore regeringen till gagn och ära om den lyckades med att börja avvecklingen. Det vill vi gärna medverka till. Jag kan nämna att hög- och medelfrekventa dagstidningar får bättre stödnivåer. Det gäller även lågfrekventa tidningar . Stödet till storstadstidningarna ska också öka. Detta är viktigt för oss. har jag nämnt bara några saker. För att spara tid, herr talman, går jag inte in i detalj. Jag yrkar härmed bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.)