bet · H201NU10 · 2015-03-12 00:00:00 — 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över hur rådgivning och stöd till företag inom de kreativa näringarna kan förbättras och utvecklas. 2014/15:1849 av m.fl. (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att villkoren för företagsamhet och entreprenörskap ska förbättras. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en maritim strategi med fokus på jobb och nya affärsmöjligheter bör tas fram. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra en svensk politik för att skapa tillväxt, välfärd och en god havsmiljö. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta synliggöra den maritima potentialen och skapa förutsättningar för ett gränsöverskridande samarbete. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en plan innehållande förutsättningar för det regionala samarbetet för en hållbar miljödriven näringsutveckling bör tas fram. 2014/15:1850 av m.fl. (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka och förbättra villkoren för företagande, entreprenörskap, forskning och utveckling. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i . Detta i syfte att sänka kostnaderna och lätta på regelbördan. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för att unga ska starta eget. 2014/15:1902 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att främja kvinnors företagande. 2014/15:1912 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot kontanthantering vid uppköp. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en skyldighet att föra bok över inköp även vid handel med andra metaller än guld. 2014/15:1957 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att initiera ett arbete för att stödja kommunerna i deras arbete med regelförenklingar med särskild vikt på transparens, rättssäkerhet och likabehandling. 2014/15:1986 av och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad strategi för svensk friluftsnäring. 2014/15:2033 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inkubatorers betydelse för småföretags möjligheter att växa. 2014/15:2046 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av stöd till företag i ett tidigt skede. 2014/15:2139 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda försök med att utveckla prisfonder som innovationsmodell för nya läkemedel. 2014/15:2148 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingsstöd till dataspelsbranschen. 2014/15:2173 av m.fl. (S): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten till en ökad samverkan mellan den offentliga sektorn och de sociala företagen. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över behovet av att ge det sociala företagandet samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheterna att skapa ett samarbetsorgan som består av representanter dels för de berörda politikområdena, dels för de sociala företagen och de berörda intresseorganisationerna. 2014/15:2208 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör förbättra tillgången till finansiering för företag i tidiga skeden. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör förbättra tillgången till kapital för att om möjligt öka det lokala och regionala ägandet. 2014/15:2262 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av politiskt initiativ till ny framåtriktad industripolitik. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fungerande riskkapitalförsörjning som avgörande i att utveckla och ta industriella innovationer hela vägen fram till marknaden. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en politik som ekonomiskt gynnar långsiktiga ägare. 2014/15:2328 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att fortsätta stärka förutsättningarna för svensk turism- och besöksnäring. 2014/15:2373 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur vi kan förenkla förutsättningarna för sociala företag. 2014/15:2442 av (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alliansregeringens ambassadörsprojekt för kvinnor bör ges möjlighet att fortsätta. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stödja fler inom den offentliga sektorn att starta eget och visa på det positiva med entreprenörskap. 2014/15:2564 av m.fl. (C): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av ”en dörr in” för uppgiftslämning till staten. 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD): 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen. 2014/15:2600 av (C): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriterierna för de generella företagsstöden bör ses över av regeringen för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor. 2014/15:2633 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av reglerna om skyldighet att granska och hantera aktiebolags årsredovisningar. 2014/15:2650 av och (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenska marintekniska industrins betydelse för sjöfart, miljö, sysselsättning och integration. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marinteknikens strategiska betydelse för etablering av havsbaserad vindkraft i . 2014/15:2749 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av åtgärder i näringspolitiken. 2014/15:2883 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en regleringsgiljotin. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mer än halvera den tid det tar att starta ett företag i . 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en digital tjänst – ”en dörr in” – för företagens uppgiftslämning och därigenom förenkla företags kontakter med det offentliga och begränsa antalet myndighetskontakter. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ställa krav på att alla myndigheter och kommuner sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka och permanenta stödet till dem som arbetar för att främja entreprenörskap i skolan, högskolan och genom Ung Företagsamhet och Drivhuset. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Drivhusets verksamhet även ska omfatta studenterna i . 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP, KD): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Visit arbete med destinationsutveckling och marknadsföring av som besöksmål. Det första jobbet är det allra viktigaste jobbet. Det är det första jobbet som kan ge ett andra och ett tredje jobb. Det är det första jobbet som ger herr ålderspresident, mig och alla andra en möjlighet att kliva in på arbetsmarknaden och få en chans att visa vad vi går för. Det är en extra utmaning med ett första jobb, när man är ung och kanske saknar erfarenhet, att konkurrera med någon som varit på arbetsmarknaden bra mycket längre, men det är så otroligt viktigt att ta det där första klivet in. För ett litet tag sedan träffade jag en kille som heter och bor i . Han hade fått det där första viktiga jobbet. Han hade tagit klivet in och fått chansen. Trots en lite strulig bakgrund där skolan inte hade gått som på räls hade han fått chansen. Han hade mött en arbetsgivare som frågade vad han kunde och ville snarare än hur hans bakgrund och gymnasiebetyg såg ut. I fall handlade det om ett trivsamt arbete i den viktiga besöksnäringen. Det är för övrigt den bransch, herr ålderspresident, som är bland de bättre när det gäller att anställa unga människor och människor med utrikes bakgrund. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag tycker att det här är viktigt. Vi kommer att debattera mer kring de allmänna villkoren för företagsamhet och det politiska ansvar vi har för att lägga grunden för fler jobb och växande företag. Men jag tycker också att det är viktigt att poängtera att bakom detta handlar det om personer som som får en chans att visa vad de går för och komma in på arbetsmarknaden. I hans exempel och i exemplet med besöksnäringen är det också väldigt tydligt kopplat till politiken, där ord och handling behöver gå ihop. Det vill säga, när vi talar om viktiga näringar likt besöksnäringen, när vi talar om ungas möjligheter att kunna få ett arbete, då hänger det ihop med politiska reformer. Där är mitt tydliga besked att vi vill fortsätta att underlätta för den viktiga besöksnäringen och för människor som . I stället har vi en regering som vill höja skatter kraftigt och försvåra för honom, andra och den viktiga besöksnäringen. har vi, herr ålderspresident, sett ett antal stora varsel. Det är viktigt att de människor som drabbas av dessa varsel får ett snabbt stöd till omställning. Men jag tycker också att det är en väckarklocka just på temat företagsamhet och konkurrenskraft. Det handlar om att vi i näringsutskott måste stanna upp och fundera kring de lite större utmaningarna för som kommer till exempel med den typ av varsel som vi har sett på företag som och . Man kan konstatera att historiskt har byggt sitt välstånd på handel och öppenhet. kan vi dock se en alltmer hårdnande konkurrens. Det är fortsatt, menar jag, rätt med handel och öppenhet, men med det kommer en helt annan utsatthet än vad vi har sett tidigare, där problem i andra länder slår rakt in i den svenska ekonomin. Vi kan också se att det finns ett fortsatt behov i av att skapa fler arbeten. har långt över 300 000 nya arbeten kommit till, mycket tack vare en väldigt aktiv företags- och arbetslinje från Alliansen. Vi ska också vara tydliga med att det är otillräckligt. Politiskt behöver vi göra mer för att lägga grunden för att fler människor ska kunna få ett arbete. Jag tycker också att man kan blicka ut och se att det i skapas väldigt många nya företag. Det ansöks om väldigt mycket patent. I undersökningar som tittar på områden som entreprenörskap och innovation brukar falla ut väldigt väl. Det är positivt, men vi kan också konstatera att vi som land har problem med att många av de företag som skapas inte växer till som de borde kunna göra. Där har vi politiskt sett mer att fundera på. Jag tycker också att vi ska konstatera att vi har ett antal stora företag i som gynnar oss och ger oss stora fördelar. är vi väldigt beroende av dem . Det finns fler exempel, men det handlar väldigt mycket om utmaningar som kommer i termer av globalisering, urbanisering, digitalisering och demografisk utveckling i samhället. Min slutsats, herr ålderspresident, är att vi måste värna handel och öppenhet. Min slutsats när det gäller de här stora utmaningarna är att vi måste arbeta för ett bra företagsklimat, för det är A och O för att klara den här typen av konkurrens. Vi måste göra fler reformer för att underlätta företagsamhet i det här landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Det handlar konkret till exempel om de stora satsningarna på områden som forskning och infrastruktur som vi har satt på plats. Det handlar om utbildning - nu senast när Alliansens budget gick igenom handlar det om en förstärkning av förskolan och lågstadienivån i så att barngrupperna blir mindre och kunskaperna fler. Det handlar om att ha skatter på rimliga nivåer som står sig i en internationell konkurrens när många företag verkar i olika länder. Det handlar om att det ska vara lönsamt att arbeta, och det handlar om att göra reformer för att få fler företag att växa till. Så kan listan fortsätta. En del av den här agendan för mitt parti och kollegerna i Alliansen ser vi tydliga avtryck i i det vi har att debattera när det handlar om områden som främjande av företag, regelförenkling, turism, kreativa näringar och sjöfart. Mot Alliansens partier står en väldigt passiv regering. När vi blickar ut och tittar på de lite större utmaningarna ser vi att regeringen väljer linjen att prata snarare än att ta tag i de stora utmaningarna, och när regeringen gör saker vill jag hävda att det är sådant som slår mot företagsamhet, industri och konkurrenskraft. Vi har en regering som pratar om innovationsråd och en industrikansler men som har många närmast fientliga förslag mot företagsamhet när vi ser till konkret handling. Vi har en regering som inför en skatt på avstånd som framför allt slår mot företagsamhet utanför de större städerna. Vi har en regering som inte förmår att lägga fram ett sådant enkelt och bra förslag som att ha längre och tyngre lastbilar, vilket både skulle minska utsläppen och förbättra ekonomin för många viktiga svenska företag. Man trycker undan viktiga företag inom vård och omsorg och vill ta bort den självklara rätten för patienter att välja vårdcentral. Man vill dubblera skatten på att anställa unga, vilket skulle ge sämre möjligheter för unga att komma in på arbetsmarknaden i det första viktiga jobbet. Man vill göra det mindre lönsamt för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. Man har satt i en diplomatisk kris med egentligen hela , och det framstår nu som lite oklart om diskussionen om TTIP, ett handelsavtal mellan och , fortsatt är viktig för regeringen. Man lovade från regeringspartierna, före valet, att hålla fast vid det viktiga överskottsmålet, det som lägger en grund för både hushåll och företagsamhet vad gäller investeringar. väljer man att överge detta mål, som har tjänat väl . Man jobbar också på att lägga ned , vilket tydligt slår emot företagsamheten i hela landet. Ska vi kunna lägga en grund för fler jobb och växande företag och kunna ta oss an de stora utmaningar som kommer att möta , då måste vi ha en politik och en regering där tanke, ord och handling hänger ihop. Det gör det med Alliansens förslag, och jag kan konstatera att det gör det inte med regeringen. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservationerna 2, 5 och 8, även om vi naturligtvis står bakom alla våra förslag i detta betänkande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik I detta anförande instämde (M) och (C). debatterar vi näringsutskottets betänkande nr 10 Näringspolitik, och jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationerna 3 och 9. är ett industriland, och det vill jag tala om - Industrilandet . har en lång tradition av framgångsrik industri som byggt upp och den välfärd vi alla tar för given. Tillsammans med våra naturtillgångar av mineraler, vatten och skog är industrin själva motorn i tillväxt och välstånd. Svensk industri står för av bnp och sysselsätter runt 650 000 personer. Och till dessa jobb beräknas att det tillkommer ytterligare ungefär två arbetstillfällen på varje industrijobb i olika former av service till industrin. När den förre statsministern - till synes raljant - hävdade att industrijobben i är borta på i var det många som tolkade det som att han dömde ut svensk industri. Det var i alla fall ett mycket märkligt uttalande från den statsminister som kommer att gå till historien som den som lämnade våra gränser på vid gavel för lågutbildad arbetskraft från hela världen och som lade huvudfokus på sina jobbskapande reformer för hamburgerkedjor. växte några av världens största industriföretag upp. Det var Aga, Asea, , Esab, , , , och PV - för att nämna några. Det här är företag som är sammankopplade med fantastiska svenska uppfinningar och patent, men gemensamt för dessa företag är att de numera har sålts ut. Bland dessa företag och även bland företag som är i svensk ägo har vi sett hur hela eller delar av produktionen flyttats till låglöneländer för att endast behålla forskning och utveckling i . Men på denna front finns stora orosmoln eftersom även FoU-miljöerna är utsatta för global konkurrens. Till saken kan nämnas att bara avsätter mer resurser till forskning och utveckling än hela EU och att man mönstrade på hela 6 miljoner studenter till landets universitet och högskolor. Telekomföretaget varslade senast över 2 000 personer om uppsägning som man aviserade att 850 konsulttjänster ska bort. Detta följer tyvärr en mycket olycklig trend. rapporterade flera medier om hur 163 000 industrijobb försvunnit från bara . Det hade faktiskt kunnat vara ännu värre. Vi ska tacka väljarna för att de var smartare än majoriteten politiker och röstade nej till gemensamma valuta, vilket har drabbat till exempel mycket hårt under den ekonomiska krisen. Att 163 000 industrijobb försvunnit är självfallet mycket allvarligt för vår nation, som det bygger upp ett stort utanförskap framför allt på svensk landsbygd, där jobben blir allt färre och det är långt till de större arbetsmarknaderna runt storstäderna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Lösningen är inte att fylla upp tomma lägenheter med nyanlända flyktingar. Det kommer om något att späda på de enorma svårigheter dessa orter står inför med en accelererande arbetslöshet. Vi måste helt enkelt se till att sluta blöda industrijobb. Med rätt politik är jag övertygad om att svensk industri åter kan växa sig stark och bli internationellt konkurrenskraftig. En industriell renässans - om jag tillåts ordvalet. Industrilandet mår inte bra! Detta måste vi ändra på om vi vill ta ansvar för kommande generationer. I andra länder, såsom och , talar man om reshoring - alltså motsatsen till outsourcing - där man ser en trend att företag som tidigare gjort sina investeringar i andra länder flyttar hem delar av sin verksamhet. Ska vara med på banan behövs krafttag med en lång rad tydliga reformer. och är två exempel på länder där man implementerat nationella industristrategier för att kunna bli konkurrenskraftiga på den globala marknaden. Med anledning av vad jag har talat om och de möjligheter som finns har inlett ett omfattande arbete där rejäla resurser inom partiet har avsatts just för att fördjupa vår politik för svensk industri. Vi tittar brett och förutsättningslöst på en lång rad områden där vi vänder på många stenar och knuffar på en och annan helig ko. Vi tittar som sagt brett. Vi tittar på den högre utbildningen, kapitalförsörjning, skatterna, infrastrukturen, energipolitiken, forskningspolitiken och handelspolitiken, för att nämna några områden. Vi kommer att presentera en rad förslag inte minst i samband med vårbudgetpropositionen. En helt central del i industripolitiken är en fungerande infrastruktur. Svensk basindustri har en stor konkurrensnackdel i och med de fysiska avstånden till världsmarknaden. Det gäller inte minst skogs- och gruvnäringen men också annan industri som finns eller skulle kunna uppstå i mer svårtillgängliga landsändar. Det finns en rad beredda infrastrukturprojekt som sannolikt skulle bli mycket lönsamma men som av olika skäl inte blir av. är ett exempel. Utöver på bristerna i järnvägsnäten finns svaveldirektivet, som försvårar och gör det ännu dyrare för svenska företag att få ut sina varor sjövägen. Dessutom vill flera partier införa vägslitageavgift för godstransport på väg, vilket obönhörligen kommer att försämra konkurrenskraften för några av viktigaste näringar. Det duger inte. har it-infrastruktur och bredbandsutbyggnad diskuterats. De är självfallet viktiga frågor. Men har försummat underhåll och investeringar i både tåg- och väginfrastruktur. Under glansdagarna , när investeringarna var som störst på området, spenderade mellan 2 och 2 ½ procent av bruttonationalprodukten på kommunikationer, men de har mer än halverats. ligger vi på av bruttonationalprodukten och har så gjort . har anslagen dessbättre ökats något, men den infrastrukturskuld har kommer att bli mycket tuff att komma till rätta med - särskilt som frågan knappast toppar väljarnas önskelista på prioriteringar. Kanske är detta ett område som passar väl för breda parlamentariska förhandlingar och överenskommelser, precis som regeringen nu valt att arbeta med energipolitiken. Att öka ambitionerna för infrastrukturen är att ta långsiktigt ansvar för landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Just kompetensförsörjning är en av de stora utmaningarna vi står inför för att tillgodose svensk industri. För att få ungdomar att välja tekniska och naturvetenskapliga ämnen krävs sannolikt ett batteri av åtgärder. En fråga man kan ställa sig är om man på skattebetalarnas bekostnad ska kunna utbilda sig till precis det man som student tycker är roligt, trots att utsikterna för ett relevant jobb i praktiken är obefintliga. Enligt kommer 2030 att ha ett underskott på hela 50 000 ingenjörer. har redan lagt förslag om förstärkningar gällande studievägledning, vilket i sig är viktigt, men kanske krävs också en tydligare styrning av utbildningarna på framför allt högskolenivå kopplat till tydligare incitamentsstrukturer. Vi måste dock börja agera mer intensivt längre ned i åldrarna för att förmå skolungdomar att i högre utsträckning välja de inriktningar som arbetsmarknaden efterfrågar. Det handlar inte enbart om akademiker. Enligt en rapport från som vi låtit beställa kan vi komma att sakna 60 000 industriutbildade på gymnasial nivå och 65 000 gymnasieingenjörer . Dessa siffror representerar i sammanhanget bristen efter att man tagit hänsyn till att många av dagens jobb kommer att ersättas med personer med eftergymnasial utbildning. För den som lättsinnigt tror att man kan trolla fram några tiotusen utbildningsplatser på högskolenivå och problemet därmed är löst är detta tänkvärt. Det kommer nämligen att bli svårt att fylla dessa platser med kvalificerade sökande. Därför är det mycket glädjande att samtliga gymnasieskolor som erbjuder teknikprogrammet från och med också kan erbjuda ett fjärde tekniskt år som leder till gymnasieingenjörsexamen. Jag har redan dragit över tiden lite grann, men jag ska ändå avsluta med lite om vår regering. I valrörelsen gav Socialdemokraterna löfte om en industrikansler, och det kan ju få en att dra lite lätt på smilbanden. Det är naturligtvis svårt att kritisera detta innan det har sjösatts, men tyvärr framstår det mest som plakatpolitik. Givetvis hoppas jag att jag har fel och att det kommer ut någonting positivt i andra ändan.