bet · H201KU20 · 2015-06-05 00:00:00 — uppgav vidare att hon inför utnämningen hade en dialog med det ansvariga statsrådet om aktuell tjänst som statssekreterare. Bland annat diskuterades ansvarsfördelningen mellan henne och den andre statssekreteraren som skulle vara knuten till . De pratade också om att miljöfrågorna skär igenom flera sektorer i samhället och en rad politikområden och att det därför krävs en samordning av politiska processer inom . När hon hade tillträtt sin tjänst som statssekreterare insåg hon att ordet samordning har en annan betydelse i än vad folk i allmänhet avser med ordet. Enligt nämndes inte namn under samtalet med . Hon samtalade inte heller med något annat statsråd om innehållet i hennes tjänst. Enligt rådde det aldrig någon oklarhet kring hennes tjänst som statssekreterare. Hon skulle tjänstgöra som statssekreterare hos i Miljö- och och hennes befattning skulle motsvara en sedvanlig tjänst som statssekreterare i ett fackdepartement. Enligt var det aldrig tänkt att hon skulle ha en tjänst som samordnande statssekreterare till båda språkrör. Samordningsuppgifter inom hanteras av samordningskansliet i Statsrådsberedningen och den partipolitiska samordningen sker i partiorganisation. När det gäller utformningen av pressmeddelandet uppgav att företrädare för den politiska staben i Miljö- och bad henne att lämna en meritförteckning och att hon informerades om att staben arbetade med att ta fram ett pressmeddelande. Hon var inte involverad i utformningen av själva pressmeddelandet eftersom hon vid den aktuella tidpunkten inte hade tillträtt den nya tjänsten. kontaktade hon den person som bett om merituppgifterna och bad att få se hur pressmeddelandet blev. Hon fick texten skickad till sig via sms och hon reagerade inte på meningen i pressmeddelandet om att hon skulle vara samordnande statssekreterare till båda språkrör. På en fråga uppgav att meningen om samordnande statssekreterare var den enda information om hennes arbetsuppgifter som lämnades i pressmeddelandet. Enligt har hon inte i något sammanhang fört vidare den felaktiga uppgiften. Utskottet höll en utfrågning med klimat- och miljöminister (bilaga B7). I sin inledning konstaterade att anställning som statssekreterare har varit knuten till Miljö- och och till som statsråd. När hon tillfrågade om tjänsten diskuterades innebörden av tjänsten och ansvarsfördelningen mellan och den andre statssekreteraren som skulle vara knuten till . Enligt framhöll hon att Miljö- och ansvarsområden har beröringspunkter med ett stort antal departement och att en statssekreterare har till uppgift att driva på och hantera en rad politiska processer. De pratades om den senare uppgiften i termer av en samordnande roll. Det var aldrig aktuellt att skulle ha de samordningsuppgifter som inom sköts av statssekreterarna i . tjänst innefattade inte heller någon ren partipolitisk samordning i , utan den samordningen sker i partiorganisationen. Enligt diskuterade hon inte arbetsuppgifter med utbildningsminister eller något annat statsråd. När det gäller utformningen av det aktuella pressmeddelandet uppgav att hon och hade kontakt per telefon och att hon efter telefonsamtalet informerade sin politiska stab om att skulle bli ny statssekreterare. Vid det aktuella tillfället pågick rekrytering av personal och endast delar av den politiska staben var på plats. Bland annat hade den ordinarie pressekreteraren inte kommit in i arbetet och det nu aktuella pressmeddelandet utformades därför av en politiskt sakkunnig tjänsteman. Enligt var hon själv inte inblandad i utformningen av pressmeddelandet. Hon var dock medveten om att det i enlighet med gällande praxis skulle gå ut ett pressmeddelande om den aktuella utnämningen av . Hon såg inte pressmeddelandet före publicering. uppgav vidare att pressmeddelandet tyvärr innehöll den felaktiga uppgiften att skulle vara samordnande statssekreterare åt två språkrör. Det är hon själv som har huvudansvaret för arbetet i departementet och det är viktigt att den information som lämnas t.ex. på regeringens hemsida är korrekt. uppgav vidare att i anslutning till att den felaktiga uppgiften upptäcktes inledde den politiska staben i departementet en process för att korrigera felet. Hon informerades om processen och hon såg också den korrekta information som senare lades ut. Enligt korrigerades notisen på departementets hemsida och korrigeringen gjordes i enlighet med gällande rutiner i departementet. Sedermera har och departementet insett att den justering som gjordes var otillräcklig. Hon har därför infört rutiner om en rättelseruta i pressmeddelanden. uppgav vidare att hon inte vet när i tiden rättelserutan infördes i pressmeddelandet men att det måste ha varit efter . När det gäller utformningen av pressmeddelandet uppgav att det vid det aktuella tillfället fanns rutiner i departementet för framtagande och publicering av pressmeddelanden. Dessa rutiner har därefter förtydligats för att ytterligare säkerställa att korrekt information lämnas. När felaktigheten i notisen och pressmeddelandet upptäcktes kontaktades Statsrådsberedningen och rättsenheten för att efterhöra hur felet borde hanteras. Det besked som lämnades var att det inte fanns några gemensamma rutinerna eller policyer för att rätta felaktiga uppgifter. På en fråga uppgav att den felaktiga uppgiften inte har kommunicerats utåt av henne. Utskottet konstaterar inledningsvis att det framgår av utredningen i ärendet att det pressmeddelande som publicerades på regeringens webbplats innehöll en felaktig uppgift om arbete som statssekreterare. Såsom ansvarigt statsråd i Miljö- och ansvarar för att den information som går ut till allmänheten är korrekt och väl kontrollerad och detta har även framförts av klimat- och miljöministern som beklagat det inträffade. har uppgett att rutinerna inom Miljö- och har förtydligats för att ytterligare säkerställa att korrekt information lämnas. Någon utredning för att klarlägga hur den felaktiga uppgiften kunde komma med i pressmeddelandet synes dock inte ha gjorts inom departementet, vilket enligt utskottet hade varit en lämplig åtgärd för att säkerställa att de rutiner som finns för pressmeddelanden är adekvat utformade. Det har inte heller på frågor från utskottet på ett tillfredsställande sätt klarlagts hur ovannämnda fel kunde komma med i pressmeddelandet. Vidare noterar utskottet att efter publiceringen av pressmeddelandet gjordes två ändringar eller rättelser i ärendet inom Miljö- och . efter publiceringen av pressmeddelandet gjordes en ändring i en notis på regeringens webbplats. Denna ändring skedde på så sätt att det i notisen infördes en kortfattad redogörelse för ansvarsområden inom Miljö- och . I notisen länkades till det ursprungliga pressmeddelandet. efter gjordes sedan en rättelse på så sätt att en rättelseruta infördes i det tidigare publicerade pressmeddelandet. Av rättelserutan framgår att pressmeddelandet innehåller en felaktig uppgift och att endast är statssekreterare åt . Som utskottet påpekade bör ändringar eller rättelser av sakinnehåll i tidigare slutbehandlade dokument alltid ske genom att en skriftlig ändring eller rättelse fogas till det dokument där den ursprungliga uppgiften finns (bet. 2010/11:KU20). Utskottet vill i detta sammanhang även understryka att när en ändring eller rättelse har fogats till ett dokument är det givetvis viktigt att det tydligt framgår varför ändringen eller rättelsen har gjorts. Den ändring som gjordes i notisen efter publiceringen av pressmeddelandet var enligt utskottets mening ofullständig eftersom det inte framgår vilken sakuppgift som har ändrats. En rättelse av den felaktiga uppgiften har sedermera skett genom den skriftliga rättelseruta som tillfogades pressmeddelandet. Att rättelsen således gjordes först efter publiceringen av den felaktiga sakuppgiften är dock enligt utskottet inte tillfredsställande. Av utredningen i ärendet framgår att man först nu har infört rutiner inom Miljö- och för att korrigera felaktig information. Detta borde enligt utskottet ha gjorts och utskottet förutsätter att även övriga departement redan har eller ser till att de inför motsvarande rutiner. 2.4 Beredning i fråga om statens finansiering av Medelhavsinstituten I en anmälan till (dnr 787-2014/15), bilaga A2.4.1, be-gärs att utskottet granskar om regeringen har iakttagit beredningskravet i 7 kap. 2 § regeringsformen i fråga om förslaget i budgetpropositionen att minska anslaget till de 2016 och 2017 och därmed avsluta statens finansiering av instituten. I anmälan anförs bl.a. att instituten i fråga och andra berörda inte getts tillfälle att yttra sig över förslaget. Anmälaren anför vidare att det ansvariga statsrådet , minister för högre utbildning och forskning, i en intervju motiverade avsaknaden av en utredning med att det inte var ett skarpt förslag . Enligt anmälaren antyder detta en bakvänd ordning där regeringen först lämnar ett förslag om att avsluta den statliga finansieringen av instituten, och därmed i praktiken avveckla verksamheterna, för att därefter inleda en beredningsprocess för att bedöma om instituten bör bevaras. Till grund för granskningen ligger bl.a. en promemoria som har upprättats inom , bilaga A2.4.2. De s.k. Medelhavsinstituten avser de tre svenska forsknings- och kulturinstituten i , och , som sorterar under . i inrättades 1926 och har till uppgift att inom svenskt kulturliv främja kännedomen om antikens kultur i och att vara organ för svensk humanistisk forskning och undervisning främst om antiken, samt att främja kulturutbytet mellan och . Under institutets styrelse sorterar också Stiftelsen på som grundades och som verkar för att främja de kulturella förbindelserna mellan och . i inrättades 1948 som en stiftelse under . Institutet bedriver forskning och undervisning om antika kultur och understöder kulturutbytet mellan och . i inrättades 1962 och är en ideell förening som har till ändamål att främja svensk forskning, främst humanistisk och samhällsvetenskaplig, i och östra samt andra regioner som språkligt, kulturellt eller historiskt har anknytning dit. Vart och ett av instituten leds av en styrelse vars ordförande utses av regeringen. Instituten finansieras genom statlig medelstilldelning, avkastning på eget kapital och externa bidrag från stiftelser, fonder, organisationer och enskilda. I årsberättelsen från i uppges att merparten av statsbidraget används för att täcka hyres- och driftskostnader medan medel till den institutsanknutna forsknings- och kursverksamheten till största delen erhålls genom externa anslag och projektanslag till enskilda forskare. i uppger på sin webbplats att statsbidrag finansierar av institutets ordinarie budget. Statsbidragen till Medelhavsinstituten finansieras via anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Anslaget är ett ramanslag som till större delen disponeras av Kammarkollegiet. Hur anslaget ska fördelas mellan de olika institutionerna anges i regleringsbrevet för anslaget. Av regleringsbrevet framgår att statsbidraget till i och Stiftelsen uppgick till 10,9 respektive . Statsbidraget till i uppgick till och bidraget till i uppgick till . Enligt regleringsbrevet ska medlen användas för institutens verksamhet, och användningen av medlen ska framgå av institutens årsredovisningar respektive en redogörelse från Stiftelsen till . beslutade regeringen om budgetpropositionen (prop. 2014/15:1), som överlämnades till . I propositionen föreslog regeringen att skulle besluta om en fördelning av utgifter på utgiftsområden och godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden –2018 som en riktlinje för regeringens budgetarbete (vol. 1 s. 61). Förslagen innebar att ramen för utgiftsområde 16 skulle vara ca 2015 och att den skulle beräknas till ca 2016, ca 2017 och ca 2018 (vol. 1 s. 413). Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslog regeringen (vol. 8 s. 308) att skulle överföras från anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för att finansiera ett kapitaltillskott till European Spallation Source (ESS) AB och ett bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av ESS. Regeringen beräknade att anslaget 3:13 skulle minska med 2016 och med ytterligare . Minskningen avsåg bidragen till de , och statens finansiering av instituten skulle därmed enligt regeringens överväganden avslutas. I en intervju i Kulturnytt i anförde statsrådet i fråga om aviseringen i budgetpropositionen att den statliga finansieringen av Medelhavsinstituten skulle avslutas, att regeringen i en budgetprocess måste se över alla anslag och att det här var ett av de anslag som kom upp i partiförhandlingarna. Statsrådet framhöll att det inte rörde sig om ett skarpt förslag och att man därför upplevde att man hade gott om tid att samla ihop alla de synpunkter och den kritik som kommit, och att man eventuellt skulle få återkomma i frågan . Vidare uppgav statsrådet att det var mycket möjligt att alla fakta eller konsekvenser inte hade blivit fullt belysta i processen och att man nu kunde ta till sig av den här kritiken och träffa dem som är berörda och lyssna in deras argument. I en intervju i kommenterade utrikesminister bl.a. frågan om det är rätt att dra in stödet till de . Utrikesministern uppgav att det är helt fel med hänvisning till att liten kostnad gör en otroligt viktig gärning. På följdfrågan hur det då kunde gå så fel i budgeten hänvisade utrikesministern till att regeringen hade kort om tid på sig, , att nya människor skulle in och att sådant här kan hända då. På frågan om hon kunde lova att instituten nu får vara kvar uppgav utrikesministern att hon hoppades kunna garantera det. meddelade statsrådet i ett pressmeddelande från att statens finansiering av Medelhavsinstituten skulle fortsätta och att de neddragningar som signalerats och 2017 inte längre var aktuella. Statsrådet hänvisade till att förslaget i budgetpropositionen var en avisering –2017 utifrån möjligheterna att hitta alternativ finansiering för instituten och att det aldrig hade varit fråga om att regeringen skulle vilja riskera institutens framtid. Enligt statsrådet hade regeringen nu prioriterat en granskning av institutens alternativa finansieringsmöjligheter och tagit till sig av de farhågor som rests kring detta, och därför valt att fortsätta sitt stöd till instituten. I pressmeddelandet anges att kostnadsbilden för Medelhavsinstituten bl.a. hänger samman med betydande kostnader för drift och underhåll av institutens fastigheter och att de statliga verksamhetsbidragen behövs för att bl.a. bidra till att täcka dessa kostnader. Vidare aviserades att regeringen kommer att återkomma om ett annat sätt att finansiera de medel det rör sig om. svarade statsrådet på en interpellation om den aviserade neddragningen av Medelhavsinstitutens anslag i budgetpropositionen (ip. 2014/15:106). Med hänvisning till de svar som statsrådet lämnade i intervjun i om att frågan nu skulle utredas ställde interpellanten bl.a. frågor om vilket av de besked som getts i budgetpropositionen respektive i intervjun som gällde, och vilken beredning som hade föregått regeringens avisering till att avsluta den statliga finansieringen till Medelhavsinstituten. Statsrådet hänvisade i sitt svar inledningsvis till pressmeddelandet om att aviseringen om ett minskat verksamhetsbidrag till Medelhavsinstituten inte längre var aktuell efter att regeringen hade granskat institutens finansieringsmöjligheter (prot. 2014/15:25 anf. Statsrådet anförde vidare följande: Som jag även framförde i en radiointervju är det självklart att en ny regering behöver ta ett helhetsgrepp i en budgetprocess och se över alla anslag i syfte att finansiera viktiga reformer. Vi har sedan budgetpropositionen presenterades haft kontakter med Medelhavsinstituten och naturligtvis tagit del av de synpunkter i frågan som har inkommit från både enskilda individer och olika typer av organisationer. Jag har tagit till mig av de farhågor som har väckts kring institutens möjligheter till alternativ finansiering. Därför väljer vi nu att fortsätta vårt direkta verksamhetsbidrag till instituten. I debatten frågade interpellanten vilka kontakter ministern hade haft med instituten och de berörda svenska universiteten innan regeringen föreslog ned-dragningarna i fråga (anf. Statsrådet gav följande svar: Som jag har sagt har en ny regering väldigt på sig att bereda en budget. Och det är inte enskilda ministrar som föreslår en budget, utan det är en samlad regering. Vi är en tvåpartiregering. De två partierna ska förhandla. Men vi ska också förhandla med ytterligare partier här i eftersom vi är en minoritetsregering. När det här aviserades upplevde vi däremot att vi, eftersom det var en avisering och inte ett skarpt beslut , kunde ta till att titta på finansieringsmöjligheter för instituten och om det skulle gå att hitta andra. [– – –] blev det sådan stor oro för detta och för institutens framtid att vi bestämde oss för att göra det betydligt snabbare. Efter det hade vi självklart mycket kontakt med de berörda och tog in deras sakkunskap. Då fick vi även klart för oss att det inte går att dra in basstödet eftersom det i huvudsak går till fastigheterna och till skötsel och drift av fastigheterna. Det kan kännas som en hög kostnad för ett antal fastigheter, men det är fastigheter med stora kulturvärden och ofta äldre fastigheter. Då blir driften ganska dyr. Och det är väldigt svårt att hitta externa anslag eller andra anslag för just fastighetsdrift. Därför väljer regeringen nu att stå fast vid det extra, fasta anslaget direkt från regeringen för just fastighetsunderhåll och skötsel. Regeringen har aldrig velat hota institutens existens (anf. Interpellanten framhöll i debatten att den nya riksdagsordningen har gett nya regeringar , inte , för att förbereda sin budget (anf. Statsrådet upprepade mot den bakgrunden att det aktuella förslaget var en avisering –2017 som regeringen hade på sig att utreda (anf. svarade statsrådet på en skriftlig fråga om nedskärningar på högskole- och forskningsområdet i budgetpropositionen (fr. 2014/15:77). Frågan, som bl.a. rörde förslaget om minskade anslag till Medelhavsinstituten, gällde på vilket sätt utbildningsområdet kommer att påverkas av budgetförändringarna. Statsrådet återkom i svaret till att aviseringen om ett minskat verksamhetsbidrag för Medelhavsinstituten inte längre var aktuell utan att regeringen kommer att finna andra sätt att finansiera de medel det rör sig om och har för avsikt att återkomma om detta. betänkande 2014/15:FiU1 I finansutskottets s.k. rambetänkande tillstyrkte utskottet budgetpropositionens förslag om utgiftsramar för utgiftsområdena liksom de preliminära utgiftsramarna –2018 (bet. 2014/15:FiU1). föreslog i sitt yttrande att finansutskottet skulle tillstyrka propositionens förslag om utgiftsramen och de preliminära utgiftsramarna –2018 för utgiftsområdena 15 och 16 (2014/15:UbU2y). Vid behandlingen av ärendet i kammaren bifölls allianspartiernas reservationer med förslag till utgiftsramar och preliminära utgiftsramar –2018 (res. Beslutet innebar att ramen för utgiftsområde 16 minskades med ca 2015 i förhållande till regeringens förslag (yrk. 3) och de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet med ca 2016 och ca 2017 respektive 2018 i förhållande till regeringens förslag (yrk. Allianspartierna angav i den bifallna motionen att de ville att stödet till de skulle vara kvar. betänkande 2014/15:UbU1 Regeringens förslag i proposition 2014/15:1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och tolv följdmotioner behandlades i utbildningsutskottets betänkande 2014/15:UbU1. Utskottets förslag till beslut om anslagsfördelning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning överensstämmer med allianspartiernas förslag i motion 2014/15:2839 (M, FP, C, KD). Av betänkandet framgår att statsrådet under beredningen av ärendet informerade utbildningsutskottet om högskoleutbildning och forskning , varvid upplysningar lämnades bl.a. om medel till de (s. 8). Vidare anges att Kungl. har lämnat en skrivelse om de . I betänkandet behandlade utbildningsutskottet vissa motioner om beräknade anslagsnivåer , som bl.a. berörde beräknade framtida anslag till de , i ett särskilt avsnitt (s. 105 f.). I ställningstagandet anförs att utskottet värnar om de och anser att de har ett mycket stort värde ur många aspekter, såväl kulturellt och historiskt som forskningsmässigt. Utskottet välkomnar att regeringen har gett nya besked om de neddragningar som aviserades i budgetpropositionen, bl.a. att statens finansiering av de avses fortsätta. Vidare konstaterar utskottet att biföll allianspartiernas förslag till utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget, som innehåller beräkningar som innebär fortsatt statligt stöd för bl.a. Medelhavsinstituten. Utskottet konstaterar att de motionsyrkanden som väckts i frågan därmed är tillgodosedda och att något tillkännagivande från inte är aktuellt. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:90). Riktlinjebeslut och beslut om statens budget Av regeringsformens bestämmelser om finansmakten framgår att kan besluta om riktlinjer för statens verksamhet även för tid efter den följande budgetperioden (9 kap. 6 §). Med riktlinjer avses enligt förarbetena bl.a. grunder för själva verksamheten, främst angivande av målen och de huvudsakliga medlen. I en proposition med förslag till riktlinjer begär regeringen godkännande av dessa riktlinjer. I förarbetena framhålls att många frågor som är betydelsefulla för samhällsutvecklingen på så sätt kan komma under bedömande på ett stadium, då flera vägar att uppnå målen ännu står öppna. Även om riktlinjebesluten inte är rättsligt bindande förutses i förarbetena att de kan få stor faktisk betydelse för framtida handlingsfrihet, särskilt om de kombineras med beslut om anslag eller bemyndiganden (prop. 1973:90 s. 345 f.). Beslut om statens budget fattas enligt 11 kap. 18 § riksdagsordningen i två steg. Enligt tredje stycket i den paragrafen ska i det första steget i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av inkomsterna på statens budget. Därefter fattar i ett andra steg beslut om de olika anslagen. I samband med beslutet om statens budget i det första beslutssteget fastställer också preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tilläggsbestämmelse 11.18.1). I 7 kap. 2 § regeringsformen uttrycks ett allmänt beredningskrav för regeringsärenden. Enligt bestämmelsen ska behövliga upplysningar och yttranden hämtas in från berörda myndigheter vid beredningen av regeringsärenden. Upplysningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs hämtas in från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig. I motiven framhålls att inhämtandet av yttranden från myndigheter, organisationer och andra enskilda sammanslutningar är ett karakteristiskt och betydelsefullt inslag i den svenska politiska beslutsprocessen (prop. 1973:90 s. 287). Det ansågs därför naturligt att låta ordningen med remisser från regeringen komma till uttryck i regeringsformen. Regeringsformens remissregel gäller alla typer av regeringsärenden, såväl författnings- och budgetärenden som förvaltningsärenden. Varken av bestämmelserna i regeringsformen eller av dess förarbeten framgår dock närmare hur ett remissförfarande bör gå till. är ett remissförfarande skriftligt, men det förekommer att regeringen hämtar in synpunkter muntligen.