bet · H301FiU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottet säger ja till regeringens och förslag till anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, vilka uppgår till . Utskottet säger också ja till de bemyndiganden som regeringen och begärt och godkänner regeringens förslag till investeringsplaner för och . Utskottet säger ja till regeringens förslag till ett nytt mål om hållbar utveckling för finansmarknadsområdet. Utskottet säger nej till de alternativa budgetförslagen från , , och . Utskottet säger även nej till motionsförslag om en , jämställd tjänstepension och . I betänkandet finns två reservationer och fem särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Resultatredovisning för utgiftsområde 2 Anslag inom utgiftsområde 2 , punkt 3 (V) Uppdraget för , punkt 5 (L) Målen för finansmarknadsområdet, punkt 1 (M, C, L, KD) Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 2 (M) Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 2 (C) Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 2 (L) Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 2 (KD) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Tabell 1 kostnader för olika verksamheter 2012–2014 Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner målen för finansmarknadsområdet. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 1 och avslår motion 2015/16:3194 av m.fl. (FP) yrkande 2. Anslag inom utgiftsområde 2 anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkterna 11 och 13 samt avslår motionerna 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2015/16:2635 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2015/16:3188 av m.fl. (C) och 2015/16:3194 av m.fl. (FP) yrkande 1. b) Bemyndigande för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 2. c) Sjunde AP-fondens kredit och möjlighet att ta upp lån bemyndigar regeringen att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 3. d) Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 4. e) Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 5. f) Investeringsplan för 2016–2019 godkänner investeringsplanen för –2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 6. g) Statens fastighetsverks lån för investeringar i fastigheter m.m. bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 14 för investeringar i fastigheter m.m. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 7. h) Bemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2017. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 8. i) Investeringsplan för 2016–2019 godkänner investeringsplanen för –2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 9. j) lån för investeringar i mark, anläggningar och lokaler bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 10. k) lån för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 punkt 12. 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 1 (V) 2015/16:1958 av (C) yrkande 1. 2015/16:2790 av m.fl. (FP) yrkande 10. Reservation 2 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (S), (M), (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2015/16:1 i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. Regeringens och motionernas förslag till riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser som , , och föreslår i sina motioner med alternativa förslag till anslag. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till 14 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I detta ärende föreslår finansutskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen), bl.a. att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Först behandlar utskottet målen för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning. Därefter behandlas förslagen om anslag inom utgiftsområde 2. Slutligen behandlas regeringens övriga förslag i budgetpropositionen och ett antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till nytt mål för finansmarknadsområdet. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till med riktlinjer för hur det nya målet ska följas upp och resultaten inom området ska redovisas. har heller inget att invända mot att delmålet om statsskuldsförvaltningen flyttas till utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Jämför särskilt yttrande (M, C, L, KD). Regeringen föreslår i propositionen följande mål för finansmarknadsområdet: Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. beslutade (prop. 2012/13:1 utg.omr. 2, bet. 2012/13:FiU2, rskr. 2012/13:132) det nu gällande målet för det finansiella systemet. – Ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. – Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt och kostnaderna för statsskulden ska minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen. I propositionen föreslår regeringen att man ska lägga till ett nytt mål om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Det ska ske genom att finansmarknadens olika aktörer ska beakta miljömässiga, sociala och bolagsstyrningsmässiga aspekter. De befintliga två målen för finansmarknadsområdet är enligt regeringen alltför snävt formulerade i och med att de inte innefattar hållbarhetsaspekter. Vidare anförs i propositionen att en hållbar utveckling i detta fall innebär en utveckling som på lång sikt är hållbar miljömässigt, socialt och ekonomiskt. I och internationellt används s.k. ESG-mål (Environment, Social and Governance) för att strukturera och tydliggöra ett ansvarsfullt agerande. Miljömässiga aspekter avser påverkan på miljö och klimat, och kan kopplas exempelvis till EU:s 2020-mål eller målet om en begränsning av den globala ökningen av medeltemperaturen. Den sociala aspekten innebär att hänsyn ska tas till frågor som rör socialt ansvarstagande, såsom mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter. Bolagsstyrning syftar till bl.a. att utforma en reglering vad gäller aktieägares rättigheter och frågor om ansvarsutkrävande för ledande befattningshavare. Vidare föreslår regeringen i syfte att öka tydligheten i resultatuppföljningen av statsskuldsförvaltningen att den andra delen av målet för förvaltningen (”statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt och kostnaderna för statsskulden ska minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen”) ska överföras till utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I motion 2015/16:3194 yrkande 2 av m.fl. (FP) föreslås att avslår regeringens förslag till ändrat mål för finansmarknadsområdet. I motionen anförs att , numera Liberalerna, vill se ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenterna. Finansmarknaden är en stor och viktig marknad i den svenska ekonomin. Enligt utskottets uppfattning är det därför också viktigt att agerandet och ägandet på finansmarknaderna är ansvarsfullt och hållbart. Utskottet stöder därför regeringens förslag att komplettera tidigare beslutade mål för finansmarknadsområdet med ett nytt delmål om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Målet ska bl.a. nås genom att finansmarknadens olika aktörer ska ta hänsyn till långsiktigt hållbara miljömässiga och sociala aspekter liksom bolagsstyrningsaspekter i sin verksamhet. Det kan t.ex. handla om miljömärkning av fonder, utnyttjande av olika instrument inom försäkringsområdet för att främja en hållbar utveckling och olika villkor för kreditgivning utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv. Eftersom målet är nytt kommer olika initiativ för att nå målet att utvecklas efter hand. I budgetpropositionen anger regeringen några initiativ som redan påbörjats. Bland annat har fondutredning (dir. 2014:158) fått nya direktiv om att även föreslå åtgärder för hur man kan förbättra informationen och jämförbarheten när det gäller fondförvaltarnas integrering av hållbarhetsaspekter i den löpande förvaltningen. har fått i uppdrag att redovisa bankernas riktlinjer för kreditgivningen utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv. Om det finns behov ska föreslå åtgärder som kan inkluderas i bankernas kreditgivning till företag som varken har eller uppnår t.ex. sitt koldioxidreduceringsmål eller energieffektiviseringsmål. har också fått i uppdrag att redovisa hur miljö- och klimatförändringar kan påverka den finansiella stabiliteten på lång sikt samt vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att motverka negativa effekter på det finansiella systemet. Utskottet noterar att regeringen i propositionen inte tar upp frågan hur det nya målet ska följas upp. Utskottet utgår därför från att regeringen återkommer till med riktlinjer för hur målet ska följas upp och hur resultaten ska redovisas och återrapporteras. Regeringen föreslår också att den andra delen av det nuvarande målet – dvs. att Statens förvaltning ska bedrivas effektivt och kostnaderna för statsskulden ska minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen – ska flyttas till utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Detta för att bl.a. öka tydligheten i resultatuppföljningen av statsskuldsförvaltningen. Utskottet har inget att invända mot förslaget. Med det som sagts tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 2015/16:3194 yrkande 2. Resultatredovisning för utgiftsområde 2 Utskottets bedömning i korthet Utskottet konstaterar att redovisningen av resultat inom området statlig förvaltning i förhållande till mål är knapphändig. Enligt utskottet kan det finnas anledning att arbeta fram en samlad och fördjupad redovisning av resultatet inom området, t.ex. i form av en särskild resultatskrivelse. Utskottet tycker att det är bra att regeringen har fortsatt att utveckla resultatredovisningen inom området det finansiella systemet. saknas dock en tydlig koppling mellan målet för området, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. De mål som beslutat för utgiftsområde 2 omfattar områdena det finansiella systemet respektive den statliga förvaltningspolitiken. Målet för det finansiella systemet är följande: – Ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. – Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt och kostnaderna för statsskulden ska minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är följande (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315): – En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Inom utgiftsområdet finns ytterligare åtta delområden. För dessa delområden finns inga mål som beslutats av . Däremot finns det mål som beslutats av regeringen. Målen och resultaten för dessa redovisas inom varje område under rubriken inom utgiftsområde 2. I propositionen redovisar regeringen resultat genom att indikatorer kopplas till målen. Redovisningen omfattar även resultatet av verksamheten hos myndigheterna inom området. Slutligen gör regeringen en analys med slutsatser avseende måluppfyllelsen. Regeringen har följande resultatindikatorer för det finansiella systemet: – Bankernas marknadsfinansiering. – Storbankernas genomsnittliga likviditetstäckningsgrad. – Kapitaltäckning i storbanker. – Solvenskvot i försäkringsföretag. – Antal varningar för företag utan tillstånd. – Hushållens skuldsättning och räntekvot. – Belåningsgrad för nya bostadslån. – Statsskuldens storlek. – Kundnöjdhet, internbetalningar och finansiell folkbildning. – Antal ärenden hos Konsumenternas bank- och och . För den statliga finansförvaltningen använder regeringen följande resultatindikatorer: – Styckkostnad per statlig betalning. – Myndigheternas betyg för kvalitet och service. I propositionen lämnar regeringen en genomgång av måluppfyllelsen och gjorda insatser vad gäller de olika resultatindikatorerna. Genomgången indikerar enligt regeringen att det svenska finansiella systemet fungerar väl och att dess motståndskraft är tillfredsställande. De svenska bankerna uppfyller likviditets- och kapitalkraven. Samtliga försäkringsföretag uppfyller de fastställda solvenskvoterna. Regeringen skriver att stabilitetsstärkande initiativ tas inom EU genom bl.a. nya regelverk för krishantering. har infört en kontracyklisk kapitalbuffert . I propositionen anförs vidare att den relativt låga svenska statsskulden bidrar till att stärka statens krishanteringsförmåga, vilket också minskar risken för en finansiell kris. Regeringen skriver att det finns ett antal svagheter som gör det svenska finansiella systemet och svensk ekonomi känsliga för störningar. Det svenska banksystemet är i förhållande till landets BNP stort jämfört med banksystemen i många andra länder. De stora svenska bankerna har dessutom ett stort behov av marknadsfinansiering. En betydande del av denna finansiering är i utländsk valuta. Det finansiella systemet är tätt sammanlänkat, vilket innebär att problem i en bank snabbt kan sprida sig till andra aktörer och marknader. Det gör att förtroendet för hela det finansiella systemet är mer lättpåverkat. Vidare anförs i propositionen att banksektorn är koncentrerad till ett antal storbanker, vilket medför bristande konkurrens. Åtgärder för att förbättra konkurrensen på bolånemarknaden har vidtagits, bl.a. införandet av en ny modell för beräkning av ränteskillnadsersättning och ytterligare krav på information om genomsnittlig ränta och räntesättningen. Regeringen skriver att hushållens ökade skuldsättning kopplad till stigande bostadspriser utgör en risk trots att den totala belåningsgraden minskat. I propositionen anförs att konsumenterna på finansmarknaden står inför flera utmaningar. Behovet av kunskap ökar för att konsumenten bättre ska kunna fatta väl avvägda beslut om den egna ekonomin. Allt fler konsumenter får del av insatser i form av finansiell folkbildning. Ytterligare insatser krävs för att stärka kunskaperna. Resultatutvärderingen vad gäller effektiviteten i statens finansförvaltning är enligt regeringen genomgående positiv. De regelverk, avtal och kontostrukturer som stöder statens betalningsmodell bedöms vara utformade på ett sätt som främjar hög effektivitet. Vad gäller den statliga förvaltningspolitiken redovisar regeringen indikatorn effektiviteten i den offentliga sektorn (indikator Government Effectiveness). Indikatorn beskriver effektivitet i den offentliga sektorn i bred mening och avser måluppfyllelse. Indikatorn omfattar även offentlig verksamhet på regional och lokal nivå. Regeringen konstaterar att de mätningar som gjorts 2006–2013 visar att den svenska offentliga sektorn under hela mätperioden har varit en av de mest effektiva. Resultatredovisningen hänförs i övrigt till vissa aspekter av förvaltningens utveckling som helhet, inklusive en redovisning av ett antal förvaltningspolitiska åtgärder såsom myndigheternas lokalisering, vidareutnyttjande av offentlig information och reformering av statens administration genom Statens servicecenter. De övriga bedömningsgrunder som regeringen använder är verksamheten och resultaten för de myndigheter som ingår i området statlig förvaltningspolitik: Statskontoret, Kammarkollegiet, och Statens servicecenter. Mål och resultat för dessa myndigheter redovisas under rubriken inom utgiftsområde 2. granskade utskottet den av utskottet begärda resultatskrivelsen om det finansiella systemet (skr. 2013/14:210, bet. 2014/15:FiU8). Utskottet framhöll då att det är centralt att det i regeringens resultatredovisning finns en tydlig koppling mellan det mål som beslutat för området, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Utskottet konstaterade att det i skrivelsen inte var tydligt vilka medel som enligt regeringen lett fram till de redovisade resultaten. I budgetpropositionen har regeringen fortsatt att utveckla redovisningen inom området. Utskottet tycker att det är bra att regeringen har koncentrerat redovisningen till ett färre antal sidor med fokus på diagram och tabeller för att illustrera utvecklingen . Talande rubriker hjälper också läsaren att bättre navigera i texten. Enligt utskottet är det också bra att regeringen dragit ned på avsnitten med myndighetsredovisningar till förmån för bedömningar av resultatet på mål eller delmålsnivå. Utskottet noterar att regeringen har lagt in ett nytt avsnitt om förutsättningarna för resultatutvärderingen. I det avsnittet görs det bl.a. tydligt att det i vissa fall finns målkonflikter mellan delmålen finansiell stabilitet, högt förtroende, väl fungerande marknader och konsumentskydd. Däremot kan utskottet konstatera att kopplingen mellan statliga medel, resultat och måluppfyllelse fortfarande inte är tydlig. Till exempel framgår det inte om det är regleringar, tillsyn eller statliga medel som påverkat de indikatorer som används för att mäta måluppfyllelsen eller om det är andra förändringar i omvärlden som har haft störst betydelse för resultaten. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen anger att ambitionen med resultatredovisningen är att skapa en tydligare uppföljning och analys av måluppfyllelsen som grund för politiska prioriteringar och budgetförslag. För att nå den ambitionen måste regeringen enligt utskottets mening fortsätta att utveckla kopplingen mellan resultatredovisningen och de politiska prioriteringarna inom finansmarknadsområdet. När beslutade om målet för den statliga förvaltningspolitiken noterade utskottet att målet inte enbart eller ens huvudsakligen kan nås genom åtgärder inom utgiftsområde 2, eftersom förvaltningspolitiken rör många delar av den statliga förvaltningen. Utskottet har därför en viss förståelse för att redovisningen av resultaten i förhållande till mål för området är knapphändig och i viss mån koncentrerad till resultaten inom myndigheterna. Enligt utskottets uppfattning är förvaltningspolitiken ett mycket viktigt område inom den statliga verksamheten och inom samhällsekonomin, och det kan finnas anledning att arbeta fram en samlad och fördjupad redovisning av resultaten inom området, t.ex. i form av en särskild skrivelse till om resultaten inom området statlig förvaltning i förhållande till beslutade mål. Anslag inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i enlighet med regeringens och förslag. lämnar också de bemyndiganden som regeringen och begärt och godkänner regeringens förslag till investeringsplaner för och . avslår samtliga motioner. Jämför särskilda yttranden (M), (C), (L) och (KD) mål och resultaten för finansmarknaden behandlas ovan i avsnittet Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2. De statliga åtgärder som förfogar över för att bidra till att uppfylla målet om stabilitet, förtroende, fungerande marknader och konsumentskydd är främst finansiell tillsyn, reglering av finansiella företag och tillståndsprövning. Regelutvecklingen inom området styrs till betydande del genom samarbetet inom EU och det globala samarbetet för tillsynsmyndigheter. Strategin för tillsyn är riskbaserad genom att fokus riktas mot de största riskerna. Dessutom är tillsynen heltäckande. Detta innebär att alla aktörer som har tillstånd att verka från ska bli föremål för tillsynsinsatser i någon utsträckning. Ambitionen är att alla företag ska bli föremål för minst en tillsynsinsats . Företagen rapporterar löpande in en stor mängd data som ger återkommande upphov till ett stort antal tillsynskontakter. Tabellen nedan visar kostnader för olika verksamheter –2014. Tabell 1 kostnader för olika verksamheter 2012–2014 Källa: /16:1 UO2 användes av totala resurser inom området tillsyn, vilket var en högre andel än året innan. som varit föremål för någon tillsynsinsats uppgår till . har det huvudsakliga ansvaret för den s.k. makrotillsynen. Myndigheten ska analysera och vid behov vidta åtgärder för att motverka risker för instabilitet i det finansiella systemet och motverka finansiella obalanser. Makrotillsynen är ett relativt nytt politikområde och mål och medel och juridiska förutsättningar för användning av olika verktyg är fortfarande under utarbetande.