bet · H201SfU13 · 2015-03-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett flertal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 som rör olika frågor kring arbetskraftsinvandring. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns sju reservationer (M, SD, C, V, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (M) 2.Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (C) 3.Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (KD) 4.Attrahera utländsk arbetskraft, punkt 2 (M, C, FP, KD) 5.Bindande arbetserbjudande, punkt 3 (SD) 6.Bindande arbetserbjudande, punkt 3 (V) 7.Sanktioner mot arbetsgivare, punkt 5 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:1755 av (M), 2014/15:1756 av (M), 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2014/15:2458 av (C) yrkandena 1–9 och 2014/15:2641 av m.fl. (M). Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2014/15:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Reservation 4 (M, C, FP, KD) 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11, 2014/15:957 av (S) och 2014/15:2910 av och (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) 2014/15:2131 av (SD) och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 22. 2014/15:1279 av (M) yrkandena 3 och 4 samt 2014/15:2611 av och (SD) yrkandena 1–13. Reservation 7 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (MP), (SD), (FP), (KD), (S), (S), (M), (S), (S), (V) och (C). Utskottet behandlar i detta betänkande ett flertal motionsyrkanden om arbetskraftsinvandring från den allmänna motionstiden /15. En redovisning av motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. arbetsmarknadsprövning och bindande arbetserbjudande. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (C), 3 (KD), 4 (M, C, FP, KD), 5 (SD) och 6 (V). De nuvarande reglerna om arbetskraftsinvandring trädde i kraft . Den s.k. myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphörde därmed. I stället är det arbetsgivarens bedömning av behovet av arbetskraft som är utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om arbetstillstånd. En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska enligt 2 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716, förkortad UtlL) ha ett arbetstillstånd. Kravet på arbetstillstånd gäller dock inte medborgare i de nordiska länderna, utländska medborgare som har permanent uppehållstillstånd i , EU/EES-medborgare, medborgare i och tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat samt familjemedlemmar till dessa personer. Vidare gäller kravet på arbetstillstånd bl.a. inte vissa studenter, gästforskare, asylsökande samt vissa yrkeskategorier som enbart ska arbeta i . En grundläggande förutsättning för att arbetstillstånd ska beviljas är att anställningen ska göra det möjligt för utlänningen att försörja sig (6 kap. 2 § första stycket UtlL). En annan grundläggande förutsättning för arbetstillstånd är att de erbjudna anställningsvillkoren (lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor) inte får vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (6 kap. 2 § första stycket 2 UtlL). För att säkerställa att så inte är fallet ska som huvudregel den berörda arbetstagarorganisationen ges tillfälle att yttra sig i ärendet (5 kap. 7 a § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF). Arbetstillstånd får enligt 6 kap. 2 § andra stycket UtlL endast ges om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Arbetsgivaren måste bl.a. ha utannonserat tjänsten i och inom EU/EES och under minst innan en person anställs. prövar bl.a. om arbetsgivarens rekrytering uppfyller dessa krav. I återfinns en förteckning över arbeten inom vilka det finns stor efterfrågan på arbetskraft (MIGRFS 02/2015). Arbetstillståndet ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete (6 kap. 2 a § tredje stycket UtlL). Ett arbetstillstånd får enligt 6 kap. 2 a § UtlL inte ges än och inte avse än anställningstiden. Den sammanlagda tillståndstiden får inte vara längre än . Om det finns särskilda skäl kan arbetstillstånd dock beviljas för längst tillståndstid. En utlänning som vill ha arbetstillstånd i ska enligt grundregeln i 6 kap. 4 § UtlL ha ansökt om och beviljats ett sådant före inresan. Enligt 7 kap. 3 § UtlL har en arbetskraftsinvandrare möjlighet att inom en s.k. omställningsperiod från det att anställningen upphörde söka en ny anställning och i förekommande fall arbetstillstånd. Den som har haft arbetstillstånd och som, sedan anställningen upphört men inom giltighetstiden för tillståndet, ansöker om nytt arbetstillstånd behöver enligt 5 kap. 3 § UtlF inte ha arbetstillstånd för tiden till dess tillståndsfrågan har avgjorts. Inte heller vid en ansökan om förlängning av arbetstillstånd behövs arbetstillstånd (5 kap. 3 § tredje stycket UtlF). Enligt 7 kap. 7 e § UtlL ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete återkallas om den person som har beviljats tillståndet inte har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag eller om arbetsförhållandena är andra än de som förutsattes för tillståndets beviljande. får kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillståndet enligt den bestämmelsen är uppfyllda (6 kap. 6 a § UtlF). En arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL ska på begäran av lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete (6 kap. 6 b § UtlF). Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som haft bl.a. uppehållstillstånd för arbete i sammanlagt (5 kap. 5 § UtlL). Enligt 5 kap. 5 § andra stycket UtlL får uppehållstillstånd beviljas en utlänning som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Om utlänningen ska bedriva näringsverksamhet ska han eller hon ha förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. Den som beviljas uppehållstillstånd för studier vid universitet och högskola enligt 5 kap. 10 § UtlL har rätt att arbeta , utan krav på arbetstillstånd. När studierna är avslutade upphör uppehållstillståndet och rätten att arbeta. Uppehållstillstånd för studier vid högskola kan beviljas om studenten har sin försörjning och sin återresa tryggad genom egna medel, stipendium eller på annat sätt, har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i samt inte utgör ett hot mot t.ex. allmän ordning (4 kap. 5 § UtlF). I regel beviljas uppehållstillstånd . Enligt 4 kap. 7 a § UtlF får en utlänning som ska utföra forskning i beviljas uppehållstillstånd, om utlänningen inte utgör ett hot mot allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa. Uppehållstillstånd ska beviljas eller den som forskningen avser. Om studierna har avsett utbildning på forskarnivå (doktorand) får enligt 5 kap. 5 § permanent uppehållstillstånd beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för studier på forskarnivå. När en utländsk student har slutfört studier som motsvarar 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin vid forskarutbildning finns det möjlighet att ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd från innan giltighetstiden för uppehållstillstånd för studier löpt ut (5 kap. 18 § andra stycket 9 UtlL). Efter avslutade studier kan en utländsk student ansöka om uppehållstillstånd för att stanna kvar efter slutförd högskoleutbildning, för att under den tiden söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här (4 kap. 5 a § UtlF). I motion 2014/15:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att utveckla arbetet med att attrahera utländsk kompetens genom bl.a. förkortade handläggningstider. I kommittémotion 2014/15:2641 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att arbetskraftsinvandringsreformen bör vårdas utifrån sitt grundsyfte: en möjlighet för att möta de utmaningar som skapas av den demografiska utvecklingen, en ny väg för människor att komma till och en möjlighet för arbetsgivaren att utifrån sina behov anställa människor från hela världen. (M) begär i motion 2014/15:1755 ett tillkännagivande om att ändra migrationsreglerna för att göra det lättare för fler personer att söka sig till för att starta företag och investera pengar. Enligt motionären finns det problem för personer som vill investera eller starta företag i eftersom kriterierna är otydliga och handläggningen av en visumansökan kan ta mycket . (M) begär också i motion 2014/15:1756 ett tillkännagivande om större möjligheter för utländska studenter, forskarstuderande och forskare att söka och erhålla arbetstillstånd efter studier vid svenska universitet och högskolor. Motionären anser att reglerna bör ändras så att medföljande till studenter och forskare snabbt och enkelt kan söka och få uppehålls- och arbetstillstånd. (C) begär i motion 2014/15:2458 yrkande 1 ett tillkännagivande om att slopa kravet på koppling till ett visst yrke eller en viss arbetsgivare vid arbetskraftsinvandring. Enligt motionären bör arbetstagaren kunna byta arbetsgivare eller yrke utan att behöva ansöka om ett nytt arbetstillstånd. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att låta arbetskraftsinvandrare som arbetat i vara fria att arbeta inom vilken bransch de vill, oavsett om det råder arbetskraftsbrist i branschen eller inte. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att göra det möjligt för arbetskraftsinvandrare att starta företag. Enligt motionären bör fler på så sätt kunna gå från anställning till att driva eget företag. I yrkandena 4 och 5 begärs tillkännagivanden om att förenkla regelverket så att utländska studenter som kommer till för att studera lättare ska kunna stanna och arbeta i och om att göra det möjligt för internationella studenter att stanna mer än i efter avslutad utbildning för att på så sätt ge dem bättre möjligheter att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Ett tillkännagivande om att införa en tidsgräns för hur länge ett arbetstillståndsärende får dröja begärs i yrkande 6. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att sänka kraven vid ansökan om förlängning av arbetstillstånd. Genom att sänka kraven vid en förlängningsansökan och därmed den administrativa bördan kan handläggningen enligt motionären underlättas och gå snabbare. Ett tillkännagivande om att införa en möjlighet att utfärda ett tillfälligt arbetstillstånd under handläggningsprocessen vid förlängning av arbetstillstånd begärs i yrkande 8. Det skulle underlätta för företag med internationell verksamhet om den anställde fick ett tidsbegränsat arbetstillstånd. bör den sökande inte lämna landet . Detta begränsar enligt motionären arbetet genom att det t.ex. försvårar internationella kundkontakter. Slutligen begärs ett tillkännagivande om att utveckla arbetskraftsinvandringslagstiftningen. Det måste göras lättare för en person som har arbetat i att ansöka om permanent uppehållstillstånd (yrkande 9). Enligt motionären skulle det göra det möjligt för fler som etablerat sig på den svenska arbetsmarknaden att stanna kvar och på så sätt bidra till vår tillväxt. I partimotion 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utveckla arbetskraftsinvandringen. Enligt motionärerna behövs det fler vägar in för dem som vill komma hit och arbeta. Vidare bör utländska studerande få stanna för att söka jobb eller starta företag efter det att studierna är avslutade. måste arbetet för att motverka missbruk och utnyttjande av arbetskraftsinvandrare förbättras. och (båda SD) begär i motion 2014/15:2910 ett tillkännagivande om att arbetsgivare bör åläggas att bifoga bindande anställningsavtal i samband med att personer ska beviljas arbetstillstånd. Detta för att minska missbruk och fusk (yrkande 1). I yrkande 2 begärs det ett tillkännagivande om att ska åläggas att genomföra efterhandskontroller av att den utbetalda lönen till arbetskraftsinvandrare överensstämmer med den utlovade. Det är enligt motionärerna ett grundläggande problem att det inte sker någon kontroll av om den erbjudna lönen verkligen betalas ut. I partimotion 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag om att det till en ansökan om arbetstillstånd ska bifogas ett bindande anställningsavtal. Enligt motionärerna är de löne- och anställningsvillkor som arbetsgivare anger i arbetserbjudandet inte bindande. Då arbetstillståndet är kopplat till en viss arbetsgivare hindrar det arbetstagaren från att säga upp sig, eftersom det medför att arbetstillståndet upphör om inte arbetstagaren hittar ett nytt jobb . Det begärs också ett tillkännagivande om att den som har beviljats arbetstillstånd hos en arbetsgivare som har brutit mot anställningsavtalet bör få stanna i hela tillståndstiden ut för att söka ny anställning (yrkande 11). Enligt motionärerna ska en arbetstagare som avslöjar missförhållanden inte behöva riskera utvisning . I motion 2014/15:957 av (S) begärs ett tillkännagivande om villkor för arbetskraftsinvandrare. Enligt motionären krävs det ett arbetserbjudande för att en arbetstagare ska få arbetstillstånd, men erbjudandet är inte bindande för arbetsgivaren. Arbetserbjudandet bör vara ett juridiskt bindande avtal för båda parterna. I partimotion 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 22 framställs en begäran om ett tillkännagivande om behovsprövad arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsinvandringen kan rätt utformad ske i enlighet med svenska intressen. Enligt motionärerna bör en prövning av behovet av arbetskraft således kunna göras när det gäller högkvalificerade yrken och där det råder brist på arbetskraft. Däremot bör den fria arbetskraftsinvandringen av lågutbildad arbetskraft tas bort då den skapar ett överutbud av arbetskraft med lönedumpning och omänskliga arbetsförhållanden som följd. Även i motion 2014/15:2131 av (SD) begärs ett tillkännagivande att utreda krav på lag om svensk arbetsmarknadsprövning. Enligt motionären är inte den fria arbetskraftsinvandringen bra eftersom den bidrar till lönedumpning och oseriös konkurrens på olika villkor. Arbetsmarknadsprövningen bör därför inte skötas av arbetsgivaren. Svenska arbetstagare bör ha förtur till de jobb som finns i , och därför bör en lag om svensk arbetsmarknadsprövning utredas. Migration är en positiv kraft som enligt utskottet bidrar till öppnare och rikare samhällen. Svenska företag agerar i hög utsträckning på en global marknad där arbetskraftens kompetens och kunskaper avgör företagens förmåga att konkurrera. En växande del av arbetskraften blir alltmer rörlig, och förmåga att attrahera arbetskraftsinvandrare är en avgörande framtidsfråga. Den svenska befolkningen blir allt äldre, och många äldre har redan lämnat arbetslivet. står inför en situation där antalet pensionärer ökar i förhållande till den arbetande befolkningen. Behovet av vård och omsorg kommer också att öka till följd av att befolkningen blir allt äldre. När pensionärerna blir fler måste fler arbeta för att upprätthålla välfärden. Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring, som ett komplement till åtgärder för att ta till vara arbetskraft, kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta denna utmaning. råder det brist på arbetskraft inom flera yrken och sektorer på arbetsmarknaden. Om ska stå sig i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs enligt utskottets mening ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. En väl fungerade arbetskraftsinvandring från tredje land förutsätter bl.a. att handlägger ansökningar om arbetstillstånd på ett rättssäkert och effektivt sätt. Utskottet konstaterar att en arbetstagare enligt kan få beslut om arbetstillstånd , om en komplett ansökan görs via nätet. Vissa branscher (städ, hotell och restaurang, bygg, handel, jord- och skogsbruk, bilverkstad, service och bemanning) har högre utredningskrav. Det innebär att arbetsgivarna bl.a. ska kunna visa att det finns förutsättningar att betala lön för den tid som anställningserbjudandet gäller. Handläggningstiden kan i dessa fall uppgå . Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen har betonat vikten av en fortsatt digitalisering av handläggningen av arbetstillstånd. Utöver detta ska enligt regleringsbrevet särskilt rapportera hur sökandes och arbetsgivares behov av skyndsam och korrekt handläggning av förstagångs- respektive förlängningsansökningar som rör arbetstillstånd har tillgodosetts i förhållande till föregående år. När det gäller frågan om möjlighet att ansöka om permanent uppehållstillstånd kan utskottet konstatera att reglerna i utlänningslagen ändrades . En person som har haft uppehållstillstånd för arbete eller för studier på forskarnivå under sammanlagt har möjlighet att ansöka om permanent uppehållstillstånd. Med hänsyn till de genomförda lagändringarna anser utskottet inte att ytterligare ändringar nu är motiverade. Möjligheten för utländska studenter att i anslutning till avslutade studier stanna kvar i för att söka arbete utökades . är det möjligt för en utländsk student som har avslutat en högskoleutbildning att få stanna kvar för att söka arbete. Det är även möjligt att få stanna kvar i för att undersöka förutsättningarna att bedriva näringsverksamhet. Enligt utskottet ökar detta attraktionskraft. Utskottet noterar också att man inom EU håller på att ta fram gemensamma regler för studenter och forskare från länder utanför EU för att göra det lättare att komma till och stanna i EU för perioder som överstiger . Bland annat diskuteras tidsgränser inom vilka de nationella myndigheterna ska fatta beslut om ansökningar om uppehållstillstånd för studier. Inom EU arbetar man också med att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden och rörligheten inom EU. Arbetet inom EU med förslag till gemensamma regler bör avvaktas. För att underlätta kontroll och för att upprätthålla en reglerad invandring anser utskottet att det är rimligt att ett arbetstillstånd är kopplat till ett visst yrke eller en viss arbetsgivare. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen och det arbete som pågår och anser inte att det finns några skäl för att nu göra något tillkännagivande om ändring i regelverken. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:2645 (M, C, FP, KD) yrkande 6, 2014/15:2641 (M), 2014/15:1755 (M), 2014/15:1756 (M), 2014/15:2458 (C) yrkandena 1–9 och 2014/15:1905 (KD) yrkande 4. I samband med att det nuvarande systemet för arbetskraftsinvandring infördes pekade utskottet särskilt på att arbetstagarorganisationerna ska yttra sig över löner och andra anställningsvillkor och att , förutom att kontrollera att gemenskapsföreträdet respekteras, ska kontrollera att de villkor som erbjuds inte är sämre än dem som gäller för arbetstagare i (bet. 2008/09:SfU3). Utskottet noterar också att bl.a. ställer högre krav för att bevilja arbetstillstånd till arbetsgivare med verksamhet som har pågått än (nystartad verksamhet) och inom vissa uppräknade branscher. För vissa branscher krävs att arbetsgivaren redovisar hur företaget klarar av att garantera lönen för den person som söker arbetstillstånd. Arbetsgivaren ska också visa skattekontoutdrag om personer från länder utanför EU/EES har anställts tidigare. Vidare ska anställningsvillkoren och lönen vara på minst samma nivå som svenska kollektivavtal eller vad som är brukligt inom yrket eller branschen. Det innebär bl.a. att arbetstiden måste vara av sådan omfattning att inkomsten från anställningen inte är så låg att arbetstagaren behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka kostnaderna för bl.a. boende och uppehälle (prop. 2007/08:147 s. 59). trädde regeländringar i kraft med syfte att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. möjlighet till kontroller har förstärkts genom att har rättsligt stöd att göra efterkontroller i arbetstillståndsärenden för att kontrollera bl.a. att arbetstagaren påbörjat sitt arbete och att de erbjudna anställningsvillkoren och i synnerhet lönen följs. Om anställningen inte har påbörjats , eller om anställningsvillkoren inte är uppfyllda, ska återkalla arbetstillståndet. Vidare ska arbetsgivaren på begäran av på heder och samvete lämna skriftliga uppgifter om de villkor som gäller för anställningen. Om arbetsgivaren lämnar uppgifter som är oriktiga kan detta få straffrättsliga påföljder. Enligt årsredovisning börjar myndigheten med denna typ av kontroller fr.o.m. , eftersom arbetet kräver ytterligare resurser som tillförts . En rad åtgärder för att upptäcka och motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring har således redan vidtagits. Mot denna bakgrund är det enligt utskottet inte motiverat att föreslå utökade efterhandskontroller. Motion 2014/15:2910 (SD) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottet har förståelse för att flera av motionärerna önskar stärka migrerande arbetstagares rättsliga ställning. Utskottet vill därför erinra om att grundläggande skyddsregler inom arbetsmiljö och arbetsrätt, exempelvis arbetstidslagen, i betydande delar kan tillämpas. Regeringen har även i budgetpropositionen aviserat att den avser vidta ytterligare åtgärder för att på lämpligt sätt stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden genom att utreda möjligheten att göra arbetserbjudandet juridiskt bindande. Utskottet anser därmed inte att det nu finns anledning att ta initiativ till nya regler och avstyrker därför motionerna 2014/15:2910 (SD) yrkande 1, 2014/15:194 (V) yrkandena 10 och 11 samt 2014/15:957 (S). infördes det nuvarande systemet för arbetskraftsinvandring i syfte att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeland. I samband med att de nya reglerna infördes uttalade utskottet bl.a. att arbetsgivarens kompetensbehov tillgodoses bättre och snabbare med en ordning där arbetsgivarens bedömning av behovet av arbetskraft är utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om arbetstillstånd. Utskottet noterar även att i sin författningssamling MIGFS 02/2015 listar olika arbeten inom vilka det finns en stor efterfrågan på arbetskraft. ska vara ett öppet land. är det viktigt att svenska löner och villkor gäller för alla i vårt land. Utskottet noterar även att regeringen i budgetpropositionen aviserat åtgärder som ska göra det svårare för arbetsgivare att utnyttja arbetskraft, som öppna system för arbetskraftsinvandring värnas. Utskottet anser inte att en återgång till det tidigare systemet med en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning ska genomföras. Motionerna 2014/15:2812 (SD) yrkande 22 och 2014/15:2131 (SD) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. sanktioner mot arbetsgivare. Jämför reservation 7 (SD). och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt, det s.k. sanktionsdirektivet, har genomförts i svensk rätt (prop. 2012/13:125, bet. 2012/13:SfU8, rskr 2012/13:274). Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning anställd döms enligt 20 kap. 5 § UtlL till böter eller, när omständigheterna är försvårande, till fängelse i högst , om utlänningen inte har rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd. Lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i gäller enligt 1 § när en arbetsgivare som inte har vidtagit vissa kontrollåtgärder har en utlänning anställd i som inte har rätt att vistas här. Om en utlänning har utfört arbete utan att ha arbetstillstånd och arbetsgivaren inte har kontrollerat det, har han eller hon rätt till lön och annan ersättning från sin arbetsgivare.