bet · H201SoU11 · 2015-04-17 00:00:00 — Vidare noterar utskottet att i budgetbehandlingen förlängde och förstärkte investeringsstödet till trygghetsboende och särskilt boende. Ett ökat antal anpassade bostäder för äldre, t.ex. trygghetsbostäder, kan även öka antalet flyttkedjor, dvs. rörligheten på bostadsmarknaden. Utskottet anser att motion 2014/15:360 (M) kan anses delvis tillgodosedd. bör i övrigt inte föregripa pågående arbete på området. Motion 2014/15:2662 (M) yrkandena 6 och 15 avstyrks därmed. Det finns bestämmelser om registerkontroll när det gäller anställning av personal till hem för vård och boende och för visst arbete med barn med funktionsnedsättning. Något initiativ av bör inte tas nu när det gäller registerkontroll i övrig verksamhet. Motionerna 2014/15:2960 (SD) yrkande 13 och 2014/15:2670 (SD) avstyrks därmed. Utskottet konstaterar att grunderna för ett systematiskt kvalitetsarbete för verksamheter som omfattas av bl.a. hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen ingår i föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för kvalitetsarbete. Därmed avstyrks motion 2014/15:164 (V) yrkande 4. Enligt den nationella brukarunderundersökningen 2013 är många brukare inom omsorgen nöjda, vilket utskottet anser glädjande. Det är dock allvarligt att tendenser till försämring redovisas i frågor som hör till de viktigaste områdena för de äldres välbefinnande, bl.a. förtroendet för personalen och upplevelsen av att känna sig trygg. kan det konstateras att det pågår flera arbeten inom dessa områden, bl.a. genom utredning av frågor om trygghet och säkerhet, kvalitet på maten och utveckling av it inom äldreomsorgen. När det gäller kvaliteten på maten noterar utskottet att tagit fram nya föreskrifter och allmänna råd och att det finns en vägledning inom området. Vidare välkomnar utskottet att regeringen i budgetpropositionen 2015 angett att den avser att utveckla nya mål och en ny inriktning för äldrepolitiken och att detta ska ske inom ramen för en nationell kvalitetsplan. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:2662 (M) yrkande 20, 2014/15:55 (SD), 2014/15:248 (SD), 2014/15:803 (C), 2014/15:1909 (KD) yrkande 3 och 2014/15:1455 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om valfrihet, brukarinflytande, en nationell strategi för idéburen vård och omsorg samt förenklad biståndsprövning för äldre. Jämför reservationerna 6 (M, C, FP, KD), 7 (V), 8 (M) och 9 (SD) och 10 (KD). I motion 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om att ytterligare stärka den enskildes inflytande över omsorgens innehåll genom en förenklad biståndsprövning. I yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att införa ett krav på att kommunerna ska tillhandahålla valfrihet för äldre, antingen genom upphandling och ramavtal eller genom lagen om valfrihetssystem (LOV). I kommittémotion 2014/15:2662 av m.fl. (M) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag till lagändringar så att alla äldre ska få rätt att välja alternativ inom genom LOV. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt påbörja arbetet för en förenklad biståndsbedömning. I kommittémotion 2014/15:2664 av m.fl. (M) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att äldre som behöver hemtjänst ska ges laglig rätt att välja vem som ska anordna den. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att äldre och anhöriga möjligt ska ges tydliga rättigheter och valmöjligheter som tillämpas lika i hela landet. I motion 2014/15:1281 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över hur vi kan stärka de äldres rätt att välja mat, boende och omvårdnad. I motion 2014/15:1760 av (M) begärs ett tillkännagivande om att införa valfrihet för insatser inom hemtjänst och särskilt boende. I motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att införa ett krav på kommunerna att tillhandahålla valfrihet för äldre, antingen genom upphandling och ramavtal eller genom lagen om valfrihetssystem (LOV). I motion 2014/15:1952 av (M) begärs ett tillkännagivande om att införa en obligatorisk lag om valfrihetssystem (LOV) i samtliga kommuner och landsting. Valfrihet bör gälla alla medborgare i hela landet oavsett var man bor. I motion 2014/15:2401 av Finn och (båda M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om offentlig äldrepeng. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att göra LOV obligatorisk för kommunerna. I motion 2014/15:2874 av (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att överväga en obligatorisk nationell äldrepeng kopplad till ett nationellt regelverk motsvarande LOV som ger äldre rätt att välja omsorgstjänster i hela landet. I motion 2014/15:2431 av (C) begärs ett tillkännagivande om att införa en rätt för äldre att bestämma över innehållet i sin omsorg. Det behövs en översyn av socialtjänstlagen så att den enskilde kan få äldreomsorg utan biståndsbedömning. I kommittémotion 2014/15:164 av m.fl. (V) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att utveckla och sprida kunskap om hur kommunerna kan göra äldreomsorgen mer flexibel och öka inflytandet för äldre på äldreboenden och inom . I partimotion 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vikten av att äldre kan bestämma själva. Personer bör, om de vill, få rätt till plats i särskild boende utan biståndsbedömning. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om behovet av en nationell strategi för idéburen vård och omsorg. I motion 2014/15:2030 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för kooperativa lösningar inom äldreomsorgen. insatser för den enskilde ska enligt 3 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Vidare ska den äldre personen, så långt som möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges (5 kap. 5 § SoL). Enligt 4 kap. 1 § SoL har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. infördes lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Syftet med reformen är att skapa ökad valfrihet för den enskilda brukaren genom att öka mångfalden av aktörer samt mångfalden i utbudet inom bl.a. äldreomsorgen och stödet till personer med funktionsnedsättning. är det enligt hälso- och sjukvårdslagen obligatoriskt för landstingen att tillämpa LOV i primärvården, medan lagen inte är obligatorisk när det gäller verksamhet inom kommunernas socialtjänst. hade 181 av landets 290 kommuner infört eller beslutat att införa valfrihetssystem inom en eller flera verksamheter. hade 42 kommuner beslutat att inte införa valfrihetssystem och i 38 av de 67 kommuner som inte tagit ställning utreddes frågan om ett införande. har utarbetat en vägledning för kommuner om upphandling av vård och omsorg för äldre och uppföljning av denna verksamhet. har regeringens uppdrag att främja tillväxt och nyföretagande av idéburet företagande inom vård och omsorg som bedrivs med stöd av LOV. Enligt har sex idéburna orga-nisationer beviljats medel för informationsinsatser, affärsrådgivning och utbildning. En annan slutsats är att kommunernas medverkan är av stor vikt för att nå resultat. Två offentliga utredningar har avslutats. lämnade utredningen om framtida valfrihetssystem inom betänkandet Framtidens valfrihetssystem – inom (SOU 2014:2). Utredningen föreslår att alla kommuner ska skapa förutsättningar för brukarna att välja utförare av hemtjänst och att kommunerna själva ska besluta vilka delar av som ska omfattas av möjligheterna att välja. Utredningen har remissbehandlats. lämnade betänkandet Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7). Utredningen föreslår att insikt, erfarenhet och lämplighet samt ekonomiska förutsättningar för en långsiktig verksamhet bör krävas av huvudmän för bl.a. privata utförare av socialtjänst. Utredningen föreslår dessutom att krav på tillstånd ska införas för verksamhet inom samt för sådana boenden och hem som är undantagna från tillståndsplikt. I den särskilda utredarens uppdrag att lämna förslag till åtgärder som främjar äldres hälsa, trygghet och självbestämmande (dir. 2014:2) ingår även att lämna förslag som innebär att kommunerna kan erbjuda äldreomsorg och annan service utan traditionell biståndsprövning. Syftet ska vara att på detta sätt öka självbestämmandet och delaktigheten för den enskilde. En förutsättning ska dock vara att den enskilde alltid ska ha möjlighet att, om han eller hon vill, få en ansökan om insats prövad som en ansökan om bistånd. Vidare fick en särskild utredare i uppdrag att se över hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras (dir. 2015:22). Utredningen ska lämna förslag om hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att den säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekonomisk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. Det anges särskilt att de nya reglerna ska underlätta för idéburna aktörer att driva verksamhet inom välfärdssektorn. Uppdraget ska slutredovisas . uttalade i bet. 2013/14:SoU11 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 att det framgår av utvärderingar av reformen att de allra flesta uppskattar och vill ha möjligheter att välja utförare av hemtjänst men att det är viktigt att titta närmare på valsituationen och ge stöd till dem som inte har förmågan att fatta egna beslut. Av utvärderingarna av reformen framgår även att det inte finns någon entydig bild av kvalitetsskillnader i vård och omsorg av äldre beroende på om verksamheten bedrivs i eller enskild regi. Vidare noterade utskottet i samma betänkande att utredningen valfrihetssystem – inom (SOU 2014:2) lämnat förslag om att alla kommuner ska skapa förutsättningar för brukarna att välja utförare av hemtjänst och att kommunerna själva ska besluta vilka delar av som ska omfattas av möjligheten att välja. Vidare påminde utskottet om den pågående utredningen med syftet att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom bl.a. vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet (dir. 2012:131). Utskottet noterade med tillfredsställelse den tillsatta utredningen om åtgärder som främjar äldres hälsa, trygghet och självbestämmande (dir. 2014:2) med uppdrag att lämna förslag som innebär bl.a. att kommunerna kan erbjuda äldreomsorg och annan service utan traditionell biståndsbedömning. Motionerna avstyrktes i den mån de inte var tillgodosedda (s. 23–24, 3 res. S, MP, V). följde utskottets förslag. Äldre personer ska ha samma rätt som alla andra att påverka sitt liv och sin vardag. Enligt utskottet är det viktigt att alla äldre och deras anhöriga kan känna trygghet oavsett utförare. utreds eller bereds frågor om vilka krav som i övrigt kan ställas på framtidens valfrihetssystem inom , hur välfärdstjänsterna kan utformas och hur idéburna aktörer lättare kan driva verksamhet inom välfärdssektorn och omsorg samt service utan traditionell biståndsprövning. Enligt utskottets mening bör inte föregripa det pågående arbetet. Utskottet noterar dock att det finns utvecklingspotential när det handlar om att involvera idéburna aktörer inom vård och social omsorg som bedrivs inom valfrihetssystem enligt LOV. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna 2014/15:2454 (KD, M, C, FP) yrkandena 20 och 33, 2014/15:2662 (M) yrkandena 14 och 16, 2014/15:2664 (M) yrkandena 5 och 12, 2014/15:1281 (M), 2014/15:1760 (M), 2014/15:1850 (M) yrkande 27, 2014/15:1952 (M), 2014/15:2401 (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2874 (M) yrkande 2, 2014/15:2431 (C), 2014/15:164 (V) yrkande 6, 2014/15:1909 (KD) yrkandena 1 och 4, och 2014/15:2030 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om psykisk ohälsa hos äldre, lokala värdighetsgarantier, personalstatistik, hbt-frågor samt nationella yrkeskrav. Jämför reservationerna 11 (M), 12 (SD), 13 (V), 14 (FP) och 15 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om att kartlägga kunskapsläget och ta fram vägledningar och utbildningsmaterial med inriktning på aktivering av äldre, tidig upptäckt och behandling av psykisk ohälsa. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att se över kunskapsläget vad gäller rehabilitering och hemsjukvård bland äldre. I kommittémotion 2014/15:2662 av m.fl. (M) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om att skyndsamt utveckla systemet för lokala värdighetsgarantier. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt fortsätta arbetet med gemensamma journaler. I motion 2014/15:253 av Per Ramhorn (SD) begärs ett tillkännagivande om gemensamma nationella yrkeskrav inom vård av och omsorg om äldre. Enligt motionären ställer ökande och mer kvalificerade vårduppgifter krav på fördjupad kompetens hos personalen. I kommittémotion 2014/15:164 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att publicera personalstatistik för offentligt finansierad äldreomsorg. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att permanenta verksamheten vid Svenskt Demenscentrum. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med Kommuner och Landsting ta fram metoder för och kunskaper om hur kommuner kan arbeta för att öka personalkontinuiteten. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att permanenta verksamheten vid Nationellt anhöriga. I partimotion 2014/15:2316 av m.fl. (FP) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om äldre hbt-personer. Motionärerna anser att kommunerna bör se till att hbt-kompetens inkluderas i personalens utbildning och fortbildning. Motionärerna anser även att det ska vara möjligt att skapa fler äldreboenden med hbt-profil. I motion 2014/15:1441 av (S) begärs ett tillkännagivande om rätten till ett fungerande sexualliv som äldre. Enligt motionären behöver äldreomsorgspersonal specialistkompetens i dessa frågor. Även vårdpersonal bör erbjudas särskild utbildning. I motion 2014/15:1450 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna till ett statligt finansierat kunskapslyft för att höja kompetensen inom äldreomsorgen. I motion 2014/15:2791 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över situationen för äldre hbt-personer. I 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, föreskrivs att insatser inom ska vara av god kvalitet, att uppgifter inom ska utföras av personal med lämplig utbildning och erfarenhet samt att kvaliteten i verksamheten ska utvecklas och säkras systematiskt och fortlöpande. Enligt 3 kap. 4 § SoL ska socialnämnden i den uppsökande verksamheten upplysa om och erbjuda grupper och enskilda sin hjälp. När det är lämpligt ska nämnden härvid samverka med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Genom överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) utvecklas evidensbaserad praktik och e-hälsa inom . Det har därtill skett en utveckling inom t.ex. områdena öppna jämförelser, kvalitetsregister och Kunskapsguiden. På Äldreguiden finns aktuell information om hemtjänstverksamheter, särskilda boenden och dagverksamheter på enhetsnivå. Samtliga kommuner lämnar uppgifter till Äldreguiden. SKL lämnar bl.a. uppgifter om personalstatistik. Äldreguiden vänder sig till äldre som vill ha information om äldreomsorgen och deras närstående. Den är även ett hjälpmedel för personal, ledning och beslutsfattare i arbetet med att förbättra vården och omsorgen om äldre. I Öppna jämförelser används bl.a. mått för hur många olika hemtjänstpersonal som brukaren träffar under en två veckors period. Detta mått kallas personalkontinuitet, hemtjänst. I syfte att stärka kompetensen i äldreomsorgen genomförs Omvårdnadslyftet, som är en kompetenssatsning som riktar sig till baspersonal inom äldreomsorgen. inleddes en statlig satsning på ledarskapsutbildning för chefer i äldreomsorgen. När det gäller frågor om bemötande har –2013 tagit fram värdegrundsutbildningar på högskolenivå som genomförts vid flera lärosäten, fördelat statsbidrag till kommunerna för att stimulera lokala värdegrundsgarantier och tagit fram en webbutbildning för lokala värdegrundsarbeten. Av framgår att 265 av landets kommuner har ansökt om och beviljats statsbidrag för prestationer i olika faser av utvecklingsarbetet. Minst 120 kommuner har utvecklat värdighetsgarantier och minst 80 kommuner har inrättat lokala värdighetsgarantier. antog den tidigare regeringen en handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa som gäller 2012–2016. Syftet är att genom stöd till strategiska utvecklingsinsatser inom vård och omsorg skapa förutsättningar för ett långsiktigt förändringsarbete som kan ge hållbara vinster för framtiden. Utifrån handlingsplanen har staten och SKL ingått årliga överenskommelser om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa (S2012/3905/FS, S2012/8769/FS och S2013/8791/FS). Medlen till kommuner och landsting fördelas enligt en prestations- och resultatbaserad modell där krav och mål successivt höjs. tog fram tre vägledningsdokument med särskilt fokus på ohälsa hos äldre personer. Vidare framgår att den förra regeringen antog en samlad strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet med strategin är att stärka arbetet för hbt-personer, bl.a. äldre, och deras situation i . I en riktad satsning till kommuner och landsting ska arbeta för att förbättra kunskaperna i frågorna. publicerade tillsammans med och ett utbildningsmaterial för fortbildning av vårdpersonal om olika aspekter av värdigt och professionellt bemötande och agerande i vården. Utbildningen ska bl.a. ge kunskap om de grupper som omfattas av lagstiftningens skydd mot diskriminering och som typiskt sett riskerar att utsättas för diskriminering. fick i regleringsbrevet fortsatt ansvar för att följa upp Nationellt anhöriga och Svenskt Demenscentrum och fördela medel till verksamheterna. verksamhet visar bl.a. att centrumen är väl etablerade och bidrar till att utveckla en vård och omsorg och ett anhörigstöd av god kvalitet. I departementspromemorian En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvården och (Ds 2014:9) behandlas frågor som effektivisering av den statliga kunskapsstyrningen, samverkan mellan myndigheter samt renodling av vissa myndigheters uppdrag och minskning av risken för dubbelarbete. Departementspromemorians förslag har remissbehandlats. Med anledning av promemorians förslag föreslog regeringen i budgetpropositionen att anslagen för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och social utvärdering skulle utökas. Regeringens anslagsförslag har behandlats i betänkande 2014/15:SoU1, och antog förslaget. I betänkandet Nästa fas i e-hälsoarbetet (SOU 2015:32) lämnar förslag som syftar till att öka ändamålsenlighet och ansvarsfördelning när det gäller tillhandahållande och utformning av it-stöd för personal, vård- och omsorgsgivare och andra aktörer inom hälso- och sjukvård och . Kommittén föreslår bl.a. att patientdatalagen förtydligas, att får en central roll i arbetet med att uppnå en ändamålsenlig och säker informationshantering samt att en nationell samverkansorganisation byggs upp och att det tillsätts en nationell samordnare. I budgetbehandlingen följde utskottets anslagsförslag för att förbättra bedömningsverktyg såsom e-hälsa, öppna jämförelser och utveckla bedömningsstödet för handläggare i syfte att bättre kartlägga anhörigas behov och situation vid en biståndsbedömning, samt förlänga Omvårdnadslyftet för att fortsätta stärka såväl den grundläggande som den specialiserade kompetensen bland personal inom äldreomsorgen samt fortsätta ledarskapsutbildningen för chefer i äldreomsorgen (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). När det gäller kompetens såg socialutskottet i betänkande 2012/13:SoU12 Äldrefrågor positivt på att regeringen inlett ett arbete för att stödja och stimulera huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen. borde därför inte ta några initiativ. Motionerna avstyrktes (s. 29, 3 res. S, MP, V). När det gäller framhöll utskottet i betänkande 2013/14:SoU11 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 att det är viktigt att Nationellt anhöriga och Svenskt Demenscentrum har möjlighet att arbeta långsiktigt och att regeringen bör ha en långsiktig finansiering av verksamheterna. har i sitt regleringsbrev fått fortsatt ansvar för uppföljning av verksamheterna och fördela medel till dem. Utskottet ansåg att inte borde ta några initiativ. Motionerna avstyrktes (s. 29, 1 res. Det är viktigt att äldre känner sig trygga med att den personal de möter inom vård och omsorg har rätt kompetens. Utskottet ser därför positivt på regeringens arbete för att stödja och stimulera huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen. Utskottet noterar särskilt den utveckling som skett genom stimulansmedel för att utveckla evidensbaserad praktik och e-hälsa inom samt inom t.ex. områdena Öppna jämförelser, Kvalitetsregister och på webbplatserna Kunskapsguiden och Äldreguiden. I Öppna jämförelser finns uppgifter om personalkontinuitet och i Äldreguiden uppgifter om statistik. Mot den bakgrunden avstyrks motion 2014/15:164 (V) yrkandena 1 och 5. genomförs Omvårdnadslyftet, som är en kompetenssatsning för personal och chefer inom äldreomsorgen. beslutade i budgeten att förlänga satsningen. I sammanhanget kan även nämnas regeringens pågående arbete med att effektivisera den statliga kunskapsstyrningen. Mot bakgrund av vad som anförts är utskottet inte berett att föreslå att gör tillkännagivanden om att se över kunskapsläget vad gäller rehabilitering och hemsjukvård bland äldre, införa nationella yrkeskrav eller stärka utbildningen i sexualkunskap eller införa ett nytt kunskapslyft. Motionerna 2014/15:2454 (KD, M, C, FP) yrkande 17, 2014/15:253 (SD), 2014/15:1441 (S) och 2014/15:1450 (S) avstyrks därmed. Utvärderingen av kompetenscentrumen Nationellt anhöriga och Svenskt Demenscentrum visar positiva resultat och utskottet anser att det är viktigt att centrumen har möjlighet att arbeta långsiktigt och att regeringen finner en långsiktig finansiering av verksamheterna. har i regleringsbrevet fått fortsatt ansvar för att följa upp verksamheterna och fördela medel till dem. I likhet med tidigare behandling som redovisats ovan anser utskottet inte att bör ta några initiativ. Motion 2014/15:164 (V) yrkandena 2 och 8 avstyrks därmed. Utskottet noterar att föreslår flera förbättringar när det gäller it-stöd för aktörer inom hälso- och sjukvård och . Den fortsatta beredningen bör avvaktas. Motion 2014/15:2662 (M) yrkande 18 avstyrks därmed. När det gäller frågor om bemötande konstaterar utskottet att det pågår ett värdegrundsarbete i många kommuner och noterar att de kommuner som påbörjat värdegrundsarbete med stöd av statsbidragen angett att de avser att fortsätta att stödja utvecklingen av värdegrundsarbetet i äldreomsorgen. bör inte föregripa det arbetet. Utskottet förutsätter dock att regeringen följer utvecklingen. Motion 2014/15:2662 (M) yrkande 17 avstyrks därmed. Utskottet välkomnar regeringens samlade strategi 2014 för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Utskottet noterar att ska arbeta för att förbättra kunskaperna i dessa frågor i riktade satsningar till kommuner och landsting. Vidare noteras att , och har publicerat utbildningsmaterial för fortbildning av vårdpersonal om olika aspekter av värdigt och professionellt bemötande och agerande i vården.