bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — Det är därför viktigt med en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de inblandade aktörerna och att myndigheterna samarbetar. Gruppen anser därför att det är positivt att Havs- och vattenmyndigheten och gemensamt har presenterat en nationell strategi för vattenkraften. Gruppen utgår från att såväl regeringens aviserade förslag på grundval av betänkande som andra initiativ inom området leder till att åtgärdstakten ökar så att miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag kan nås. Gruppen vill återigen betona att det är synnerligen angeläget att åtgärda de problem som uppmärksammas i utskottets rapport om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Gruppen ser fram emot att regeringen återkommer med förslag till i frågan. beslutade att skulle tillföras anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen –2014 för att upprätta en handlingsplan för att minska de kemiska riskerna i vardagen. [20] genomförde miljö- och jordbruksutskottet i samband med den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen en uppföljning som inriktades på att följa upp resultaten inom kemikalieområdet och hur den resursförstärkning som beslutat om hade använts. Av utskottets uppföljning framgick att resursförstärkningen främst använts till personalkostnader och utökad tillsyn. Detta var enligt utskottets bedömning en viktig insats eftersom tillsynen bl.a. kunde ge underlag för överväganden om behovet av en mer långsiktig finansiering av utökad tillsyn. Satsningen innebar även att projekt förbereddes i dialog med andra aktörer, vilket utskottet uppfattade som positivt eftersom ökat samarbete bl.a. kunde leda till att arbetet blev mer långsiktigt. Utskottet menade att det var viktigt att regeringen analyserade eventuella behov av att ge relevanta myndigheter i uppdrag att samverka och att återrapportera resultatet. Utskottet menade vidare att satsningen innebar att möjlighet att driva på EU:s kemikaliepolitik ökade, vilket enligt utskottet var positivt och låg i linje med intentionerna. Utskottet framhöll att det mot denna bakgrund vore värdefullt om fortsättningsvis fick en rapportering av de konkreta resultat som satsningen ledde till när det gällde möjligheter att driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Utskottet pekade vidare på att det är oklart vad som händer med upparbetade rutiner, samlad kunskap och påbörjat arbete efter satsningsperiodens slut. Utskottet uppfattade det som viktigt att regeringen löpande följer utvecklingen, bl.a. med avseende på satsningens konkreta betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Satsningen borde även utvärderas och uppnådda resultat redovisas till och bedömas i förhållande till mål och kostnader. 7.2 Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Miljökvalitetsmålet innebär att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. De bedömningsgrunder och indikatorer som används för att redovisa resultaten inom området är följande: – den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen – användningen av särskilt farliga ämnen – oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper – kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper och – information om farliga ämnen i material, produkter och varor. I resultatredovisningen i budgetpropositionen utgår regeringen från dessa indikatorer. En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet har antagits av . [21] Syftet med strategin är att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Strategin för en giftfri miljö utgörs av åtta etappmål och av insatser som bidrar till att nå etappmålen, miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Den innehåller åtgärder på nationell, europeisk och internationell nivå med tyngdpunkt på att tillämpa och stärka om kemikalier så att ny kunskap tas fram och omsätts i åtgärder för att bättre skydda människors hälsa och miljön. Regeringen uppger att förekomsten av vissa miljögifter minskar, men för många ämnen saknas underlag för att bedöma hur halter i människa och miljö har förändrats. Långlivade ämnen är särskilt problematiska. Global konsumtion leder till allt större kemikalie- och varuproduktion och ökad diffus spridning av farliga ämnen. För särskilt farliga ämnen har ett arbete med att begränsa användningen av dessa påbörjats inom EU. Redovisningen innehåller flera exempel på insatser som har gjorts inom EU-samarbetet. har exempelvis lämnat förslag till Europeiska kemikaliemyndigheten (, Echa) på 13 ämnen som bör betraktas som särskilt farliga och föras upp på kandidatförteckningen i Reachförordningen. Begränsningen av användning av farliga ämnen finns i bilaga XVII till Reachförordningen. Ett beslut om begränsning kan innebära att vissa användningar av ett ämne förbjuds eller att ämnet totalförbjuds. På svenskt initiativ har vidare ett begränsningsförslag om bly beslutas av kommissionen. Ett svenskt förslag till begränsning av nonylfenol och nonylfenoletoxiylater i importerade textilier behandlades av Echas kommittéer . Förslaget har fått stöd, och beslut fattades . När det gäller etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet pekar regeringen på några relevanta insatser. Exempelvis uppmärksammas kvicksilver. Bland annat nämns att Minamatakonventionen om kvicksilver som slutförhandlades innehåller begränsningar och förbud av kvicksilver i både produkter och i industriella processer och bl.a. kommer att minska den långväga transporten av kvicksilver till . Den träder i kraft när 50 länder har ratificerat, vilket beräknas ske tidigast . Kommissionen planerar att återkomma med förslag till lagstiftning för kvicksilver som en del i EU:s och medlemsländernas ratificering av Minamatakonventionen. Kemikalieinspektionen har lämnat kommentarer i ett offentligt samråd om hur konventionen bör införas i europeisk lagstiftning. I resultatredovisningen gör regeringen en genomgång av olika bromerade flamskyddsmedel och aktuell status, t.ex. om de är förbjudna i varor eller ska förbjudas alternativt att utvärdering av ämnet pågår. Regeringen uppger att man avser att verka för att bromerade flamskyddsmedel fasas ut. 7.3.1 Handlingsplan för en giftfri vardag I enlighet med regeringens budgetproposition beslutade om resursförstärkningar till Kemikalieinspektionen för att arbetet med handlingsplanen ska vidareutvecklas och intensifieras. [22] gav regeringen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen. Enligt uppdraget bör handlingsplanen även i fortsättningen inriktas på en giftfri vardag. Barn och unga vuxna är extra känsliga för risker förknippade med gifter, och arbetet ska därför särskilt fokusera på att skolor, förskolor och andra miljöer där barn vistas ska vara fria från gifter. Arbetet med handlingsplanen har enligt regeringen förstärkts och getts ett långsiktigt perspektiv. Resurser finns aviserade . lämnade Kemikalieinspektionen en slutredovisning av sitt uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014. Satsningen på handlingsplanen har möjliggjort en utökad insats nationellt, inom EU och internationellt. Arbetet har varit inriktat på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa och på att skydda människans fortplantning. Insatserna har inriktats på utveckling av EU:s kemikalielagstiftning, ökad kunskap om hälsorisker, ökad tillsyn av farliga ämnen i varor och dialoger med företagen för att bistå i deras arbete med att byta ut farliga ämnen. I budgetpropositionen redovisas ett antal konkreta exempel på både statliga insatser och resultat av åtgärderna. Kemikalieinspektionen utökade –2014 kraftigt de resurser som läggs på operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt på kemiska analyser för kontroll av hur företagen följer regler om farliga ämnen i varor. Bland annat genomfördes ett tillsynsprojekt inriktat på leksaker och varor för barn. Andelen varor som inte följer lagstiftningen och som har lett till åtalsanmälningar har varit störst för leksaker (drygt 80 av 550 analyserade varor), smycken (125 av ungefär 1 200) och enklare hemelektronik (drygt 35 av 240). 7.4 Utskottets tidigare ställningstaganden När det gäller statens insatser för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö noterade utskottet i förra årets budgetbetänkande att regeringen föreslog att den tidigare beslutade resursförstärkningen till Kemikalieinspektionen bibehålls –2020. Detta är ett led i att tackla svårigheterna att nå detta miljökvalitetsmål . Utskottet noterade att regeringen anser att det fortsatta arbetet med att vidareutveckla och intensifiera arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag är viktigt. Utskottet såg fram emot att i nästa års budgetproposition få en redovisning av hur detta arbete fortlöper, hur resursförstärkningen till Kemikalieinspektionen använts och vilka resultat som uppnåtts genom förstärkningen. Liksom i förra årets budgetproposition redovisades samverkan på internationell nivå och resultat av bl.a. överenskommelser, vilket utskottet tidigare efterfrågat. Utskottet såg med tillfredsställelse på att denna redovisning hade bibehållits. 7.5 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen välkomnar regeringens redovisning av uppföljningen av handlingsplanen för en giftfri vardag. Det är positivt att regeringen redovisar insatser och resultat av anslagsförstärkningen både i och inom EU-samarbetet. För att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö behövs ett uthålligt arbete med åtgärder som genomförs på såväl nationell nivå som inom EU och på global nivå. Gruppen anser att det är glädjande att det finns ett långsiktigt perspektiv på satsningen genom att insatsen fortsätter och att resurser aviseras . Gruppen konstaterar att regeringen i hög grad har tagit fasta på vad utskottet har anfört, t.ex. att satsningen har utvärderats. Vidare har både insatser och konkreta resultat redovisats till när det gäller tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Gruppen anser dock att det skulle vara önskvärt att rapporteringen till kompletterades med regeringens bedömning av uppnådda resultat i förhållande till mål och kostnader. Gruppen anser att det är väsentligt att arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö fortsätter. Det behövs en kraftsamling för att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö eftersom det är ett av de allra svåraste miljökvalitetsmålen att uppnå. Gruppen ser fram emot att ta del av regeringens förutsedda redovisningar av hur arbetet för att nå miljökvalitetsmålet fortlöper. Gruppen anser också att det är positivt att regeringen redovisar åtgärder som har vidtagits när det gäller kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel. beslutade efter förslag från ett enigt utskott om två tillkännagivanden om dels kvicksilver, dels bromerade flamskyddsmedel. De innebär att regeringen inom EU ska verka för att både kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel fasas ut. Gruppen noterar regeringens redovisning av insatser för att fasa ut kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel. 8.1 Utskottets uppföljning av hållbara städer 2010 –2010 anslog medel till ett ekonomiskt stöd för hållbara städer om totalt . tillsatte regeringen en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. beslutade att tillföra anslaget för hållbara städer mellan 2011och 2012 i syfte att avveckla verksamheten. Regeringen beslutade därefter att förlänga delegationens uppdrag , för att konsolidera och avsluta det arbete som inletts. Miljö- och jordbruksutskottet genomförde 2010 en fördjupad uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Med anledning av uppföljningen bedömde utskottet bl.a. att en utvärdering av satsningens mer långsiktiga effekter borde göras och pekade på vikten av att satsningens resultat och den kunskap som samlats inom delegationen och i projekten skulle tas om hand när satsningen var slut och delegationen avvecklad. Utskottet underströk vidare vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisade och bedömde de resultat som uppnåtts genom statens olika insatser för en hållbar stadsutveckling och att det var viktigt att fortsätta att följa denna fråga. 8.2 Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö och medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt för att främja långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser. Även andra utgiftsområden än utgiftsområde 20 ska bidra till att uppfylla målet God bebyggelse. Av den anledningen redovisar regeringen enbart de delar som har bäring på miljöpolitiken under utgiftsområde 20 och övriga resultat under utgiftsområdena 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (kulturhistoriskt värdefull bebyggelse), utgiftsområde 21 Energi (energieffektivisering i bebyggelsen) och utgiftsområde 22 Kommunikationer (trafikbuller). För miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har utvecklingen i miljö förbättrats jämfört med förra årets resultat. 8.3 Regeringens resultatredovisning om hållbara städer Delegationen för hållbara städer beslutade om ekonomiskt stöd till utveckling av hållbara städer –2012. tog över ansvaret för stödet, vilket innebär att betalar ut förskott, godkänner slutrapporter för projekten och betalar ut resterande bidrag. har även övertagit delegationens roll att följa, dokumentera och stödja projekten i genomförandet, erbjuda projekten möjlighet till kunskaps- och erfarenhetsutbyte och sprida erfarenheter från dem samt utvärdera stödet. Anslaget är inte längre öppet för nya ansökningar, men redovisningar av hur stödet har använts kommer fortfarande in. Totalt beviljade delegationen i stöd till sammanlagt 102 projekt, varav 9 är stora och flerdimensionella investeringsprojekt. Övriga 93 är planeringsprojekt som innefattar förstudier, processutveckling och informationsinsatser. har lanserat en projektdatabas på myndighetens webbplats, där alla de 98 beviljade stödprojekten presenteras på ett sökbart sätt, samt skriften guldkorn som redovisar resultat och erfarenheter från de nio stora investeringsprojekten. Erfarenheter från projekten har även spridits vid andra seminarier och konferenser . lät genomföra en extern utvärdering av stödet, enligt uppdrag från regeringen. 8.4 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets budgetbetänkande konstaterade utskottet att när det gäller statens insatser för att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö samt arbetet med hållbara städer bedömde regeringen att det är svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Enligt regeringen behövs ytterligare insatser utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå detta miljökvalitetsmål. Utskottet noterade att regeringen inte lämnar någon specifik resultatredovisning för arbetet med hållbara städer. 8.5 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Utskottet har i sin löpande uppföljning följt frågan om regeringens redovisning och åtgärder när det gäller satsningen på hållbara städer. Bakgrunden var främst en fördjupad uppföljning som utskottet tidigare hade genomfört. Projektet är slutfört. Resultatet har utvärderats och erfarenheter har spridits. har ansvar för de aktiviteter som kvarstår och information om genomförda insatser finns i en projektdatabas på webbplats. På grundval av att satsningen på hållbara städer är slutförd föreslår gruppen att utskottet avslutar den årliga uppföljningen av satsningen. Det är dock betydelsefullt att regeringen fortsätter att redovisa och bedöma de resultat och insatser som uppnås genom statens olika insatser för en hållbar statsutveckling inom olika utgiftsområden. Utgiftsutveckling inom område Miljöpolitik 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter för internationella organisationer 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:16 Skydd av värdefull natur 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Utgiftsutveckling inom område Miljöforskning 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning *) Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015. Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr 20. [1] 4 kap. 8 § regeringsformen (1974:152). [2] 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). [3] Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. [4] Framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. [5] . 2011/12:MJU1. [6] Prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25. [7] Prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183; prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48; prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. [8] Dessa åtta myndigheter är , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och geologiska undersökning. [9] Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsättning etappmål (Ds 2012:23). [10] . [11] 6608. [12] 2014/15:MJU1. [13] Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. [14] Se även bilaga 1 där en tabell för utgiftsutvecklingen för alla anslag redovisas. [15] Prop. 2014/15:99 Vårändringsbudget . [16] Regeringen har tillsatt en utredning för att utreda hur ett bonus–malus-system för lätta fordon kan utformas med ambitionen att det ska träda i kraft (dir. Fi 2015:05). [17] Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning, 2014/15:RFR1, bet. 2014/15:MJU1. [18] Statens insatser inom havsmiljöområdet, 2008/09:RFR3, bet. 2008/09:MJU1. [19] 2011/12:MJU1. [20] Handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014. [21] Prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185. [22] Prop. 2013/14:1 utg.omr. 20, bet. 2013/14:MJU1, rskr. 2013/14:122. [23] Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20, bet. 2010/11:MJU1, dir. 2011:29. [24] Rapport 2014:26. fick världen äntligen ett globalt klimatavtal. Det var ett stort och viktigt framsteg för klimatförhandlingarna, även om avtalet i sig är otillräckligt för att på allvar kunna tackla klimatutmaningen. Jag hade förmånen att vara på plats i och kunde konstatera att förhandlingarna präglades av en konstruktiv anda och att parterna faktiskt ville komma överens. Detta och det utmärkta franska ordförandeskapet tror jag var två viktiga orsaker till att förhandlingarna till slut ledde fram till att ett historiskt avtal kunde tecknas. Det är mycket välkommet att avtalet utgår från en långsiktig ambition att hålla den globala uppvärmningen klart under två grader och med sikte att öka ansträngningarna så att temperaturhöjningen ska kunna hållas under en och en halv grad. Att en och en halv grad nämns i avtalet får ses som en stor framgång. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Dock saknar avtalet tydliga utsläppsminskningsmål, vilket är en stor brist. Det får också i viss mån ses som ett misslyckande för den , som hade detta som en av sina främsta prioriteringar inför förhandlingarna. Avtalet är trots det en stor framgång och innehåller flera positiva delar. Alla parter ska nu lämna in så kallade nationellt bestämda bidrag, vilket innebär att varje part presenterar sina åtaganden och ambitioner. Dessa ska ses över i cykler . Det är bra, även om vi moderater hade önskat se bindande åtaganden om utsläppsminskningar. De frivilliga åtaganden som gjorts är allt annat än tillräckliga för att hålla den globala uppvärmningen ens under två grader. Det absolut viktigaste blir därför att hålla trycket uppe för att överbrygga gapet mellan långsiktiga ambitioner och faktiska åtaganden. och EU har visat vägen, men måste hela världen ta ansvar. Alliansen levererade med andra ord goda resultat i klimatpolitiken. Bland annat prioriterade vi särskilt omställningen av transportsektorn. Tack vare Alliansens ambitiösa och målmedvetna politik rullar omkring 600 000 miljöanpassade bilar på de svenska vägarna. står dock transportsektorn för omkring en tredjedel av de svenska utsläppen. Det är utsläpp som vi moderater vill minska, bland annat genom goda villkor för biodrivmedel och satsningar på utbyggd laddinfrastruktur. Genom att möjliggöra för längre och tyngre fordon kan utsläppen från de tunga transporterna sjunka som vi stärker konkurrenskraften för svenska företag. Det är ett exempel på hur vi vill jobbsäkra miljö- och klimatpolitiken. För att ska nå den av Alliansen uppsatta visionen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 behöver omställningen av fordonsflottan påskyndas. Tyvärr väljer den nuvarande regeringen att bromsa omställningen genom att halvera supermiljöbilspremien till laddhybrider. Vi moderater vill fortsätta att stimulera klimatsmarta val i bilhallen och satsar därför 135 miljoner mer på supermiljöbilspremien i vår budget . Att regeringen vill göra det dyrare att vara en grön bilist är allvarligt. Vi debatterar utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård. Även om det är lockande att fastna i klimatpolitiken så här efter det historiska klimatavtalet vill jag, herr talman, hinna beröra några andra viktiga områden inom miljöpolitiken. Havs- och vattenmiljön är en fortsatt prioriterad fråga för oss moderater. En mycket framgångsrik och uppskattad satsning är LOVA, alltså stödet till lokala vattenvårdsåtgärder. Därför vill vi förstärka stödet med 25 miljoner så att totalt 100 miljoner används till lokala åtgärder för en bättre havsmiljö. Vi vill också bredda stödet så att det kan användas för att stödja åtgärder som syftar till att minska problemet med marint skräp och mikroskräp. Två andra prioriterade områden för är arbetet för biologisk mångfald och en giftfri vardag. Det är viktigt att arbetet nu fortsätter med handlingsplanen för en giftfri miljö. Vi moderater vill också inrätta en särskild kunskapsportal för att samla aktuell och lättillgänglig information om kemikaliers såväl önskade som oönskade effekter och egenskaper. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Genom den strategi för biologisk mångfald som Alliansen arbetade fram under förra mandatperioden och som antogs av så sent som lades en solid grund för det fortsatta arbetet. är det upp till den rödgröna regeringen att genomföra strategin. För oss moderater är det viktigt att fortsätta att utveckla arbetet med naturhänsyn och biologisk mångfald i nära relation och samarbete med alla berörda aktörer. Särskilt viktigt är samarbetet med skogs- och jordbrukare. De har en nyckelroll i arbetet med att nå ett flertal av våra 16 nationella miljökvalitetsmål. Jag är dock bekymrad över den misstro som den nuvarande regeringen tycks hysa för våra skogs- och jordbrukare. Jag är också mycket bekymrad över att regeringen för en jobbfientlig politik där man har gett upp tanken på grön skatteväxling och principen att finansiera reformer krona för krona. får vi kraftigt höjda skatter på jobb och företagande men också ofinansierade satsningar som riskerar att stå oss dyrt . En sådan politik är ett allvarligt hot mot en långsiktig, ambitiös miljö- och klimatpolitik. Bara genom en ansvarsfull ekonomisk politik med reformer för fler jobb i kombination med sjunkande utsläpp kan axla rollen som föregångsland och satsa på åtgärder och investeringar för en bättre miljö. Avslutningsvis vill jag tacka för ordet och tillönska utskottets ledamöter och kansli och förstås herr talmannen en riktigt god jul och ett gott nytt år.