bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — också att riskerna är betydande för att utvecklingen i ekonomin ska bli svagare än i prognosen. Avvikelsen från den målsatta nivån är enligt regeringen så stor att ett finansiellt sparande på av BNP inte kan förväntas uppnås un- der utan att återhämtningen i svensk ekonomi hotas. Översyn av målnivån för finansiellt sparande Enligt regeringen medför låga statsskuld och stora nettoförmögenhet att har god motståndskraft för att klara av framtida finansiella och konjunkturella kriser utan att förtroendet för de offentliga finanserna skulle Även en lägre målnivå för det finansiella sparandet bör enligt reger- ingen ge tillräckliga marginaler för att hantera kommande lågkonjunkturer. Regeringen konstaterar vidare att det demografiska tryck på de offentliga fi- nanserna som förutsågs när överskottsmålet etablerades nu är här. kvens av den åldrande befolkningen är att sparandet i ålderspensionssystemet Eftersom sparandet i ålderspensionssystemet inkluderas i det totala offentligfinansiella sparandet kräver en bibehållen målnivå på av BNP att staten höjer sitt sparande för att kompensera för ett lägre sparande i Regeringen har bl.a. mot den bakgrunden gett Kon- junkturinstitutet i uppdrag att analysera konsekvenserna av att ändra den mål- satta nivån för det finansiella sparandet från av BNP i genom- snitt över en konjunkturcykel. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast Regeringen understryker att en eventuell förändring av målnivån inte skulle innebära att det skapas något budgetutrymme i närtid. frigörs dock ett utrymme för angelägna offentliga investeringar i välfärd, infrastruktur, bostäder, klimatomställning, forskning och utbildning. Regeringen skriver vidare att om målnivån för det finansiella sparandet skulle ändras av till ett sparande på av BNP över en konjunktur- cykel bedöms denna nivå kunna uppnås under innevarande mandatperiod. Bedömning av utgiftstakets nivåer 2018 och 2019 I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att de redan fastställda nivåerna på utgiftstaken till 2017 ska höjas av finanspoli- tiskt motiverade skäl, se tabell 2.2. De föreslagna taknivåerna –2017 är i nivå med de utgiftstak som regeringens föreslog i budgetpropositionen för Regeringen anför att det är förenligt med såväl praxis som med det fi- nanspolitiska ramverket att en ny regering lämnar förslag om ändrade nivåer på utgiftstaket som en del av en ändrad inriktning på finanspolitiken. bedömer regeringen i den ekonomiska vårpropo- sitionen att utgiftstaket bör uppgå till respektive 1 378 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN 2014/15:FiU20 Tabell 2.2 Utgiftstak för staten och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Miljarder kronor om inget annat anges Utgiftstak som beslutats av Utgiftstak föreslagna i VÄB 2015 Regeringens bedömning av utgiftstak Utgiftstak, procent av BNP Procent av takbegränsade utgifter Källa: ekonomiska vårproposition. Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, uppgår till . Det är den maximala utgiftsökning som utgiftstakets nivå medger. bör motsvarande lämnas obudgeterat under utgiftstaket som en buffert för oförutsedda händelser när budgetpropositionen lämnas till , i enlighet med riktlinjerna för säkerhetsmarginalen. Jämfört med prognosen för de takbegränsade utgifterna medger utgiftstaket därmed att de takbegränsade utgifterna blir ca högre i budgetpropositionen . Motsvarande möjliga ökning av de takbegränsade utgifterna , fram tills budgetpropositionen lämnas till , uppgår till ca , enligt regeringen. Att det finns ett utrymme under utgiftstaket betyder enligt regeringen inte i sig att det finns ett utrymme för reformer som ökar utgifterna. Enligt regeringen kan reformer på utgiftssidan genomföras först efter att de stämts av mot målet för det finansiella sparandet och den höjning av skatteuttaget som kan komma att krävas. Uppföljning av och prognoser över statens budget och de offentliga finanserna I tabell 2.3 framgår regeringens prognos över statens inkomster, utgifter och budgetsaldo. Statens budgetsaldo visade 2014 ett underskott på , vilket är lägre än den prognos som gjordes i budgetpropositionen . Skillnaden förklaras främst av att Kärnavfallsfonden minskade sina behållningar och av att skuld hos Riksgälden för refinansiering av den förstärkta valutareserven ökade mer än förväntat. 2014/15:FiU20 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Tabell 2.3 Statens budgetsaldo Källa: ekonomiska vårproposition. Prognosen för de totala skatteintäkterna har reviderats upp med 3–2015–2018 jämfört med den beslutade budgeten , trots att konjunkturutsikterna försvagats. Om man endast ser till effekterna av de regeländringar på skatteområdet som regeringen föreslår i Vårändringsbudget ökar skatteintäkterna brutto med 2015, 2016 och därefter med . Övriga inkomster på statsbudgeten beräknas bli 6–lägre än beslutad budget , främst till följd av att regeringen reviderat ned det beräkningstekniska antagandet om intäkter från försäljning av statlig egendom med . Regeringen beräknar i vårpropositionen utgifterna på statens budget till , vilket är högre än i den beslutade budgeten . Upprevideringen beror främst på högre ränteutgifter. De takbegränsade utgifterna (som exkluderar ränteutgifterna) är högre än i den beslutade budgeten. –2018 bedöms de takbegränsade utgifterna bli högre än i den beslutade budgeten. Upprevideringen förklaras i huvudsak av beslut och aviseringar av reformer samt av beräknade volymförändringar inom vissa transfereringssystem. Det sistnämnda förklaras i huvudsak av ett högre antal asylsökande och personer i etableringsuppdraget samt ett ökat inflöde av sjukfall och längre sjukfall. har dessutom prognosen för anslagssparandet reviderats upp med (vilket minskar de totala utgifterna med lika mycket). Regeringen reviderar också upp de takbegränsade utgifterna –2018 med 0,4, 2,8 respektive till följd av en beräkningsteknisk överföring till hushållen vid sidan av de 27 utgiftsområdena. Det är medel som regeringen avser att använda för finansiering av framtida reformer. Pris- och löneomräkningen (PLO) av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål gör att utgifterna ökar med 2015 och med 2016. –2019 förväntas den årliga omräkningen uppgå till 3, 4 respektive . Tabell 2.4 visar det finansiella sparandet totalt och i delsektorerna staten, kommunerna och ålderspensionssystemet. Underskottet i de offentliga finanserna uppgick av BNP. Den förväntade konjunkturåterhämtningen och en ansvarsfull finanspolitik medför att det finansiella sparandet successivt förstärks och beräknas vara i balans . De föreslagna och aviserade reformerna på budgetens inkomst- och utgiftssida medför sammantaget att det finansiella sparandet försvagas med 2015 jämfört med den beslutade budgeten . –2019 bedöms det finansiella sparandet vara oförändrat av regeringens politik (om man inkluderar den beräkningstekniska överföringen till hushållssektorn). Tabell 2.4 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inget annat anges Finansiellt sparande, procent –1,9 –1,4 –0,7 –0,4 Finansiell förmögenhet, procent Källa: ekonomiska vårproposition. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet är positivt 2014 och 2015, i balans 2016 men svagt negativt . Den s.k. balanseringen i pensionssystemet förväntas vara aktiverad . Det finansiella sparandet i kommunsektorn försämrades 2014 jämfört med . Detta förklaras av att skatteunderlaget utvecklades förhållandevis svagt och av att kommuner och landsting till skillnad från de föregående åren inte fick återbetalningar av försäkringspremier 2014. I takt med att arbetsmarknadsläget successivt förbättras stärks de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting . Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till , vilket motsvarar av BNP. Den finansiella förmögenheten minskar som andel av BNP under hela prognosperioden till av BNP 2019. Av tabell 2.4 framgår också den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld, vilken med god marginal understiger referensvärdet i stabilitets- och turella sparande 2014 i procent av potentiell BNP uppgick till –1,3, vilket är något lägre än det medelfristiga budgetmålet för på –1,. från en helhetsbedömning bedömde dock kommissionen att efterlevde stabilitets- och tillväxtpaktens regler 2014 och att förväntas göra det Regeringens bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet Enligt de hållbarhetsberäkningar som regeringen redovisar i vårpropositionen är finanspolitiken långsiktigt hållbar. Jämfört med bedömningen i 2014 års ekonomiska vårproposition är bedömningen av hållbarheten något försvagad. Ett skäl till detta är skillnaden i utgångsläge för beräkningen. sparandet i slutåret av den medelfristiga beräkning som ligger till grund för långsiktsframskrivningen är lägre än ekonomiska vårproposition. Hållbarheten analyseras bl.a. med hjälp av den s.k. S2-indikatorn, som visar hur mycket budgeten måste förstärkas eller försvagas för att den offentliga nettoskulden som andel av BNP ska vara stabil på lång sikt. hållbarheten även utifrån S1-indikatorn, som visar hur mycket budgeten måste förstärkas eller försvagas för att den konsoliderade bruttoskulden (Maastrichtskulden) ska motsvara av BNP 2030. Regeringen gör en känslighetsanalys av vad som händer med den långsik- tiga hållbarheten om en stor del av budgeteringsmarginalen tas i anspråk 2016–2019 utan att det antas ske någon motsvarande finansiering på budge- I en sådan beräkning förskjuts det finansiella sparandet nedåt med av BNP, och risken för att finanspolitiken blir ohållbar ökar, enligt regeringen. Det demografiska utgiftstrycket ökar framför allt 2020–2035. kan öka inte enbart på grund av en åldrande befolkning, utan även till följd av en ökad efterfrågan på välfärdstjänster. Att ett långt arbetsliv blir verklighet för fler är enligt regeringen en förutsättning för att alla ska kunna ha en god ekonomisk standard och för att skattefinansierade tjänster av god kvalitet ska kunna tillhandahållas i önskvärd omfattning. När medellivslängden ökar är det därför viktigt att antalet yrkesverksamma år också ökar. Om utträdet från ar- betsmarknaden inte senareläggs kommer den genomsnittliga ålderspensionen att öka betydligt långsammare än de förvärvsaktivas inkomster, vilket kan leda till hållbarhetsproblem, enligt regeringen. Förutsättningarna för en hållbar finanspolitik förbättras om befolkningens hälsa fortsätter att förbättras och om produktiviteten i den offentliga sektorn Ett försämrat offentligt sparande när det demografiska utgiftstrycket till- tar ökar enligt regeringen risken för att finanspolitiken drabbas av hållbarhets- Finansiellt sparande enligt olika bedömare Regeringen gör i propositionen en jämförelse av olika bedömningar av det finansiella sparandet och det strukturella sparandet, se tabell 2.5. Jämförelsen visar att regeringen räknar med en snabbare återhämtning i de offentliga finanserna än vad framför allt de inhemska bedömarna gör. Skillnaderna mellan de olika prognoserna beror enligt regeringen framför allt på olika bedömningar av den ekonomiska återhämtningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. När det gäller det strukturella sparandet konstaterar regeringen att även om det finns skillnader uppskattar samtliga inhemska bedömare att det strukturella sparandet ligger tydligt av BNP och att överskottsmålet vid en oförändrad finanspolitik inte förväntas nås . Tabell 2.5 Finansiellt sparande enligt olika bedömare –1,4 –0,7 –0,4 –1,7 –1,5 –1,3 –1,1 –0,7 –1,5 –0,9 –0,5 –0,4 –0,3 –1,6 –1,0 –1,4 –0,8 –0,7 –0,8 –0,1 –1,3 –0,6 –0,5 –0,4 –0,3 –0,1 –1,6 –1,4 –1,3 –1,1 –0,7 –1,1 –0,6 –0,6 –0,5 –0,3 –1,0 –0,9 –0,6 –0,2 –0,6 –0,2 –0,6 –0,1 Anm: () prognos är från (KI:s) från , från , från , IMF:s från och från . Källa: ekonomiska vårproposition. Nya riktlinjer för skattepolitiken Regeringen presenterar i vårpropositionen förslag till nya riktlinjer för skattepolitiken. Enligt förslaget är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgif- Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljö- mässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skattesystem, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU. Regeringen anser att skatteutgifter, dvs. och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, t.ex. nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. Regeringen anger också att man fr.o.m. budgetpropositionen avser att övergå till att budgetera och redovisa ett antal skattekontokrediteringar som anslag på budgetens utgiftssida, i stället för som som utgifter på inkomst- sidan i statens budget. Regeringens redovisning av budgeteffekter I propositionen hänvisar regeringen till att finansutskottet i samband med be- handlingen av budgetpropositionen uttryckt önskemål om vissa för- ändringar i regeringens redovisning av budgeteffekter. Det är enligt regeringen viktigt att redovisningen av budgeteffekter på ett tydligt och transparent sätt tillgodoser med information inför behandlingen av regeringens för- Regeringen avser att i vårpropositionen återkomma till riksda- gen i fråga om en mer detaljerad redovisning av effekterna på de offentliga finanserna av regeringens politik. Regeringens inriktning av den ekonomiska politiken Fler jobb och stärkt konkurrenskraft En väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta är grunden för välfärden. För individen innebär en egen försörj- ning, frihet och gemenskap. Arbetslösheten har varit alltför hög , och långtidsarbetslösheten har bitit sig fast. naden går långsamt, och sysselsättningen har inte ökat tillräckligt mycket för att arbetslösheten ska minska. Arbetslösheten är dessutom ojämnt fördelad. Unga, lågutbildade, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning kan ha en särskilt utsatt situation. som arbetslösheten är hög är antalet lediga jobb på historiskt höga nivåer, vilket tyder på stora obalanser på arbets- En av regeringens viktigaste uppgifter är att minska arbetslösheten varaktigt och öka sysselsättningen. ramverk med ett tydligt mål om att ha lägst arbetslöshet i EU 2020 är en viktig del för att nå resultat och tydliggöra prioriteringarna för den ekonomiska politiken. Det är också angeläget att identifiera de huvudsakliga utmaningarna på arbetsmarknaden och att följa upp om politiken bidrar till lägre arbetslöshet och högre sysselsättning. Det skapar möjligheter att komplettera eller ändra inriktning på politiken. Enligt propositionen har regeringen för avsikt att framöver följa upp målet och sysselsättningspolitiken i kommande ekonomiska vårpropositioner. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU 2020. Jämfört med andra europeiska länder är sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet i bland de högsta i EU, främst till följd av den relativt höga sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor. Arbetslösheten har emellertid länge varit högre än i många jämförbara länder. Detta tyder på att också skulle kunna minska arbetslösheten väsentligt. Att minska ofrivilligt deltidsarbete och att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande är en viktig del i att skapa en jämställd arbetsmarknad. För att förbättra den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män vill regeringen också införa en tredje reserverad månad för vardera föräldern inom föräldraförsäkringen och avskaffa vårdnadsbidraget. Regeringens politik för fler jobb vilar på tre ben: en aktiv näringspolitik, kunskapsreformer för förbättrad matchning och investeringar för framtiden som också bidrar till en hållbar omställning. En aktiv näringspolitik, ökad export och offensiva framtidsinvesteringar ökar efterfrågan på arbetskraft och säkrar tillväxten. Små och medelstora företag måste ges bättre möjligheter att växa och nå ut på den globala marknaden. Samverkan mellan näringslivet, det offentliga och akademin krävs för att bättre ta till vara vår potential. Regeringen har inrättat ett nationellt innovationsråd under ledning av statsministern. Förutom att satsa 2016–2019 på innovationsfrämjande insatser avser regeringen att ta fram särskilda samverkansprogram inom olika områden, till en början inom livsvetenskap (life science). kommer regeringen också att presentera en ny svensk exportstrategi som man arbetat fram i samverkan med näringslivet. En väl fungerande kapitalförsörjning är en viktig del av ett företagsklimat som understöder innovation och tillväxt, och regeringen vill verka för en mer sammanhållen och långsiktig politik inom kapitalförsörjningsområdet. När det gäller skattepolitiken konstaterar regeringen att både slutbetänkande (SOU 2014:40) och betänkande (SOU 2014:68) bereds i . Regeringen avser vidare att återkomma i frågan om att införa en skatt på den finansiella sektorn. Mot bakgrund av det tillkännagivande som riktat till regeringen (rskr. 2014/15:29) om att slopa möjligheten till gruppregistrering av mervärdesskatt redovisar regeringen i propositionen att man anser att möjligheten till gruppregistrering ska kvarstå. Energipolitiken är en fundamental del av byggandet av ett hållbart samhälle. är sysselsättningen i beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. energipolitiken är eftersträvansvärd och breda överenskommelser över block- Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk energi- kommission som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om energipolitikens inriktning, med särskilt fokus (dir. Eftersom har särskilt goda förutsättningar att bygga ut den förnybara energin anser regeringen att ska ha ett energisystem Den förnybara elproduktionen bör därför byggas ut ytterligare. En fungerande bostadsmarknad har stor betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt och därmed för möjligheterna att minska arbetslösheten och skapa fler jobb. Bostadsbristen ska stävjas genom ett ökat bostadsbyggande, framför allt av hyresrätter. Regeringens mål är att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder. Kommunerna har en viktig roll i att skapa goda förutsättningar för bostadsbyggande men har enligt regeringen inte varit till- räckligt aktiva i att bidra till att bostäder kommer till stånd. kommittén (dir. 2013:78), som redovisar sitt slutbetänkande 2015, har bl.a. i uppdrag att undersöka samordningen av bostadsförsörjnings- frågorna på regional och nivå och analysera behovet av förändrade Regeringen konstaterar också att konkurrensen inom byggsektorn är alltför låg i och hänvisar till att utredningen konkurrens för ökat bostadsbyggande (dir. 2014:75) kommer att lämna förslag inom detta område Inom bostads- och stadsutvecklingspolitiken finns flera viktiga verktyg för att hantera klimatutmaningen och ställa om samhället i en hållbar riktning. geringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag om upprustning och energieffektivisering av en viss del av det befintliga bostads- beståndet, framför allt miljonprogrammets flerbostadshus, samt fullfölja den beslutade satsningen på statlig medfinansiering av regional och lokal kollek- tivtrafik, s.k. stadsmiljöavtal. En parlamentarisk utredning om en långsiktig hållbar politik för landsbygden kommer att tillsättas. Den statliga servicen och närvaron på landsbygden bör säkras och förbättras. Regeringen anser att ut- vecklingen av myndigheternas service och av statliga arbetstillfällen behöver följas upp på ett samlat sätt och att utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Regeringens övergripande mål för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Två viktiga utmaningar ska mötas. För det första behöver kvaliteten på den befintliga infrastrukturen värnas, och för det andra behöver infrastrukturen utvecklas och byggas ut. t.ex. om att åtgärda flaskhalsar kring största arbetsmarknadsregioner och om att förbättra de transportstråk som är viktigast för näringslivet. ringen vill se en överflyttning av långväga transporter, inklusive gods, från vägar till järnvägar och sjöfarten och har därför påbörjat ett arbete för att införa en avståndsbaserad vägslitageskatt som även omfattar utländska åkare. motsvarande intäkterna från skatten kan användas för investeringar i viktig infrastruktur och ett ökat underhåll. som över 400 000 människor är arbetslösa är antalet lediga jobb på historiskt höga nivåer. Det finns också ett behov av investeringar i välfärden där många arbetstillfällen skulle kunna skapas. För att matchningen på arbetsmarknaden ska fungera krävs både att Arbetsförmedlingen stärks och att människor har den kompetens som krävs. behöver ett kunskapslyft. Regeringen avser att avsätta medel motsvarande 10 000 utbildningsplatser , inklusive tidigare satsningar, för ytterligare utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux. Även inom folkhögskolan avser regeringen att öka antalet utbildningsplatser. För att tillmötesgå arbetsmarknadens efterfrågan och ge fler behöriga sökande plats att studera avser regeringen att genomföra en satsning på utbyggnad av högskoleutbildningen som 2018 väntas omfatta 14 000 platser. Regeringen avser också att återkomma till med förslag om utökade platser inom . Ingen ung människa ska börja sitt liv i långtidsarbetslöshet. Regeringen avser därför att stegvis införa en 90-dagarsgaranti för ungdomar som innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till ett jobb eller en utbildning. Som en viktig del av 90-dagarsgarantin avser regeringen att införa s.k. utbildningskontrakt för att arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Att kombinera en subventionerad anställning med utbildning kan stärka individens långsiktiga förankring på arbetsmarknaden. Regeringen avser att införa en form av traineejobb för ungdomar i åldern 20–24 som, i normalfallet, har en fullständig gymnasieutbildning. Traineejobben ska ge en möjlighet för ungdomar att kombinera ett arbete med kollektivavtalsenliga löner med en relevant yrkesutbildning inom sektorer där fler går i pension eller där det finns bristyrken. Regeringen avser att anmäla de delar av stödet som behöver prövas mot . Regeringen har inlett en dialog med företrädare för kommunsektorn om dessa reformer. Regeringen beräknar att införandet av utbildningskontrakt och traineejobb kommer att innebära satsningar på . För att stärka de långtidsarbetslösas möjligheter att få jobb avser regeringen att införa s.k. extratjänster, dvs. subventionerade anställningar i välfärden. Sysselsättningsfasen (fas 3) ska avvecklas. Fullt utbyggd beräknas reformen med extratjänster uppgå till 2019. Utrikes föddas position på arbetsmarknaden måste stärkas. Regeringen avser därför att föra en kraftfull, samlad politik för snabbare etablering i arbets- och samhällslivet bl.a. genom att undervisning i svenska ska kunna starta snabbare och möjligheterna till validering förbättras. För att nyanlända snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden har regeringen inlett samtal med arbetsmarknadens parter om förbättrad etablering av nyanlända. För att ska nå lägst arbetslöshet i EU 2020 måste fler och bättre Regeringen kommer att följa utvecklingen av den stora utbred-