bet · H301FiU3 · 2015-12-11 00:00:00 — I enlighet med finansieringsprincipen tillförs medel till kommunerna för att finansiera vårdnadsbidrag och kravet på kommunerna att erbjuda alla föräldrar ett föräldrastödsprogram. Motionärerna framhåller att föräldrastöd har visat sig ha positiv inverkan på relationen mellan förälder och barn. Vidare visar hälsoekonomiska beräkningar att det är kostnadseffektivt att satsa på föräldrastöd. För detta ändamål avsätter motionärerna . Ett likalydande yrkande finns i motion 2015/16:1994 yrkande 17 av m.fl. (KD), motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 81 och i motion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 27. Vidare vill motionärerna kompensera kommunerna för att täcka kostnader för dagbarnvårdare som kommunerna med deras förslag inte längre kommer att kunna göra avdrag för. Den kommunalekonomiska utjämningen minskar också eftersom kravet på att tillhandahålla kommunala energirådgivare avskaffas. Därutöver justeras anslaget 1:1 för sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga samt för möjligheten för unga och nyanlända att tjäna sin första halva miljon kronor skattefritt. I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 76 anför motionärerna att man bör höja socialbidragsnormen för barnfamiljer. Som skäl anger motionärerna att ekonomin hos barnfamiljer som är i behov av ekonomiskt bistånd länge har släpat efter. Motionärerna avsätter för detta ändamål, och ser att regeringen delar denna uppfattning. Till skillnad mot regeringen ska dock höjningen inte finansieras genom att delvis slopa fritidspengen, som ska behållas. Ett likalydande yrkande finns i motion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 24. Samanställning av förslag till ramanslag I tabell 2 redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 25. Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Nej till höjd avgift presenterade regeringen proposition 2015/16:47 Extra ändringsbudget . Det är första gången som en extra ändringsbudget har överlämnats till enligt den nuvarande definitionen i riksdagsordningen (RO) som trädde i kraft . Det har dock förekommit att extra ändringsbudgetar har överlämnats till innan regleringen i RO, framför allt i samband med finanskrisen –2009. I den extra ändringsbudgeten föreslår regeringen ändringar i statens budget med anledning av flyktingsituationen. Förslagen avser ändringar i ramarna för tre utgiftsområden samt ändrade och nya anslag. Anslagsförändringarna innebär att de anvisade medlen ökar med ca . Av dessa medel föreslås avsättas till ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och , , och med anledning av flyktingsituationen. Inom utgiftsområde 25 föreslår regeringen att ett nytt anslag 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting förs upp på statens budget med . Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting för att kunna hantera det stora antalet asylsökande och minska trycket på den kommunala ekonomin. Det tillfälliga stödet fördelas med till kommunerna och med till landstingen. Fördelningen baseras på utfallet av statsbidrag till kommuner respektive landsting för mottagande av asylsökande och nyanlända. Vid fördelningen av medel mellan kommunerna kommer antalet asylsökande och nyanlända i en kommun samt fördelningen mellan barn och vuxna i relation till kommunens befolkningstal att beaktas. Vid fördelningen mellan landstingen kommer hänsyn att tas till antalet asylsökande och nyanlända i respektive landsting. Det tillfälliga stödet kommer att betalas ut men avses även täcka kostnader som kan förväntas uppstå 2016. sa ja till regeringens förslag till extra ändringsbudget . Ekonomirapporten från Kommuner och Landsting Ekonomirapporten från Kommuner och Landsting (SKL) innehåller en redogörelse för bl.a. den ekonomiska situationen för kommuner och landsting och förutsättningarna . Enligt rapporten blir det ekonomiska läget i kommunsektorn alltmer besvärligt. Landstingens samlade resultat väntas försämras påtagligt 2015, till ett underskott på . Även kommunernas samlade resultat försämras kraftigt, , till , trots tillskott av bl.a. AFA-pengar. bedömer SKL att kommunerna lyckas klara verksamheterna utan skattehöjningar, med endast en mindre resultatförsämring. Däremot räknar de med vissa skattehöjningar i landstingen trots att 2016 bjuder på den högsta ökningen av skatteunderlaget (5,). Inledningsvis kan utskottet konstatera att sa ja till regeringens budgetförslag . Därmed beslutade om ramar för de 27 utgiftsområdena. Ramen för utgiftsområde 25 fastställdes till . De förslag till anslag inom utgiftsområdet som är högre än den beslutade ramen kan inte bifallas vid behandlingen av utgiftsområdet. Utskottet noterar att är det enda oppositionsparti vars anslagsförslag är högre än den ram som fastställts av . Övriga fyra oppositionspartier har lämnat anslagsförslag som med varierande belopp understiger ramen. Utskottet har tagit del av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 i budgetpropositionen och noterar regeringens svårigheter med att dra långtgående slutsatser om sambanden mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landsting finansiella ställning. Resultatredovisningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen, och utskottet understryker därför vikten av att regeringen kan analysera och dra generella slutsatser om sambandet mellan statsbidragen och måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Kommunsektorn utgör en stor och viktig del av den svenska ekonomin, inte minst genom dess produktion och finansiering av välfärdstjänster såsom sjukvård, äldreomsorg och skola. För att kommunsektorn ska kunna bedriva dessa verksamheter med hög effektivitet och hög kvalitet är det av stor vikt att kommunsektorn ges goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar, vilket också är målet med utgiftsområdet. Av kommunsektorns totala intäkter utgjorde de generella statsbidragen 2014, medan skatteintäkterna svarade för . Utvecklingen av det kommunala skatteunderlaget är därför enligt utskottet av central betydelse för kommunsektorns ekonomi. Att alla som kan och vill delta på arbetsmarknaden också får möjlighet till detta är avgörande för att öka skatteintäkterna och på så sätt värna och utveckla välfärdens verksamheter. Det är viktigt att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och sysselsättning. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens förslag till ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning, som i huvudsak innebär en återgång till de regler som gällde för beräkning av inkomstutjämningsavgifter fram till utgången av 2013. Utskottet anser att regeringen noga följer den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn och att den presenterar förslag som är väl utformade efter rådande förhållanden. Utskottet kan notera att den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn sammantaget varit god . har sektorn gått in i en period med ett starkt förändringstryck, där den demografiska utvecklingen har lett till ett ökat kostnadstryck och ökade investeringsbehov inom många verksamheter. Regeringen och genomför även inom andra utgiftsområden i budgeten flera viktiga reformer genom riktade stöd till kommuner och landsting. Exempelvis investeras i budgeten stora resurser i ett mer attraktivt läraryrke, höjd personaltäthet och stärkt kvalitet i fritidshem, personalförstärkningar i , höjd ersättning till kommuner för asylsökande barns skolgång och upprustning av utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem. Schablonersättningen för att ta emot nyanlända höjs kraftigt och sjukvården förstärks genom investeringar i exempelvis primärvård och avgiftsfri mammografiscreening. Kommuner som tar ansvar för bostadsbyggandet får även ta del av en byggbonus. presenterade regeringen ett förslag till extra ändringsbudget med anledning av flyktingsituationen (prop. 2015/16:47). Förslagen avser bl.a. ändringar i ramarna för utgiftsområde 25 där föreslås avsättas till ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting. Det är första gången som en extra ändringsbudget har överlämnats till enligt den nuvarande definitionen i riksdagsordningen (RO) som trädde i kraft . I behandlingen av förslaget till extra ändringsbudget (bet. 2015/16:FiU18) konstaterade utskottet att det stora antalet asylsökande medför ett mycket högt tryck på att myndigheter, kommuner och samhället i övrigt säkrar förmågan att ta emot asylsökande och stärker etableringen av nyanlända. Den extra ändringsbudgeten handlar därför till största delen om resursförstärkningar till kommuner och landsting för att skapa ordning och reda i flyktingmottagandet, skapa förutsättningar för en bättre etablering och minska trycket i de kommunala ekonomierna. Utskottet framhöll att den stora mängden asylsökande innebär oförutsedda och på kort sikt i huvudsak ofrånkomliga utgiftsökningar. Enligt utskottet är det nödvändigt att hitta sätt att dämpa kostnadsökningar och identifiera besparingsmöjligheter inför kommande budgetar, vilket är en del i den överenskommelse mellan regeringspartierna, , , och som ingicks . Därför välkomnade utskottet regeringens pågående arbete med dessa frågor. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att kommunsektorn bedöms uppnå positiva resultat –2019. Det är dock en stor utmaning att hantera det mycket höga trycket på myndigheter, kommuner och samhället i övrigt som det stora antalet asylsökande medför. är det rimligt att anta att flyktingmottagandet på lång sikt kan ge positiva effekter för de offentliga finanserna. När fler personer arbetar ökar antalet arbetade timmar, vilket ökar skatteintäkterna och därmed förutsättningarna för en långsiktigt hållbar välfärd. Det finns därför enligt utskottet skäl att noggrant följa utvecklingen för att kunna vidta väl avvägda åtgärder. Regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner är enligt utskottet väl avvägda och skapar goda förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva viktiga välfärdstjänster såsom sjukvård, äldreomsorg och skola. Med detta säger utskottet ja till regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och säger nej till samtliga här aktuella motionsyrkanden. Ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i socialtjänstlagen (2001:453) och avslår motionerna. Jämför särskilt yttrande 6 (M). I propositionen föreslår regeringen ett höjt tak för avgift enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Enligt 8 kap. 2 § SoL får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer, bl.a. för hemtjänst och dagverksamhet samt särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen. Avgifterna får inte överskrida kommunens självkostnader. Kommunen får också ta ut avgifter för sjukvård som kommunen tillhandahåller enligt 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL. I 8 kap. 5 § SoL regleras högkostnadsskyddet för dessa avgifter. Regeringen föreslår att den enskildes avgifter för • hemtjänst och dagverksamhet, tillsammans med avgifter för den sjukvård som kommunen tillhandahåller enligt 26 § HSL ska ändras från högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet till högst en tolftedel av 0,5392 gånger prisbasbeloppet • bostad i särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen ska ändras från högst en tolftedel av 0,50 gånger prisbasbeloppet till högst en tolftedel av 0,5539 gånger prisbasbeloppet. Förslaget ger alltså kommunerna en möjlighet, inte skyldighet, att ta ut en högre avgift. I praktiken innebär den föreslagna höjningen att takbeloppet för hemtjänst och dagverksamhet tillsammans med avgifter för sådan sjukvård som kommunen tillhandahåller enligt 26 § HSL höjs med och takbeloppet för särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen med . Ändringarna föreslås träda i kraft , vilket bedöms ge kommunerna rimliga planeringsförutsättningar. Regeringen gör bedömningen att den enskildes avgifter för hemtjänst i ordinärt och särskilt boende, dagverksamhet samt hälso- och sjukvård till följd av ändringen kan komma att öka med som mest . Kommunernas intäkter beräknas öka med . Det finns dock enligt regeringen inte någon garanti för att den föreslagna möjligheten att ta ut en högre avgift för hemtjänst täcker den föreslagna neddragningen av det generella statsbidraget (anslag 1:1) i varje enskild kommun eftersom regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen görs med ett enhetligt belopp per invånare. Ökningen av hemtjänstavgifterna till följd av höjt avgiftstak kan vara större än ökningen av den disponibla inkomsten efter höjt grundavdrag och höjda eller i vissa fall sänkta pensioner. Detta är fallet för knappt 30 000 personer. Regeringen räknar dock med att merparten av pensionärerna, ca 1,9 miljoner personer, får en ökning av den disponibla inkomsten även efter en höjning av hemtjänstavgiften. beslutade att ge socialutskottet möjlighet att yttra sig över regeringens proposition 2015/16:1 utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner punkt 2 med förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) och motioner med anknytning till förslaget. föreslår i yttrande 2015/16:SoU3y att finansutskottet tillstyrker regeringens lagförslag och avstyrker motionerna. överlämnar även ett antal motioner som väckts under den allmänna motionstiden /16. noterar att graden av finansiering via avgifter har minskat när det gäller och delar regeringens uppfattning att kommunerna bör ges möjlighet att öka avgiftsfinansieringen för bl.a. genom att avgiftstaket höjs på det sätt som regeringen föreslår. , som utgår från att regeringen kommer att följa upp konsekvenserna av höjt tak för dessa avgifter, ställer sig alltså bakom regeringens förslag och föreslår att finansutskottet tillstyrker det och avstyrker motionerna. Yttrandet innehåller en avvikande mening (M, SD, C, KD). I motion 2015/16:3088 av m.fl. (M) begärs i yrkande 2 att avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) om höjt högkostnadsskydd inom äldreomsorgen. I motion 2015/16:3225 av m.fl. (M) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om högkostnadsskyddet i äldreomsorgen. Motionärerna säger nej till regeringens höjning av högkostnadsskyddet inom äldreomsorgen. Liknande yrkanden finns i motionerna 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2015/16:2510 av m.fl. (KD) yrkande 6. Utskottet välkomnar inledningsvis regeringens satsning på stärkt bemanning inom äldreomsorgen. Förslaget, som innebär att kommunerna ges möjlighet att öka avgiftsfinansieringen för bl.a. genom att avgiftstaket höjs, är enligt utskottet väl avvägt. Utskottet noterar att förslaget inte är tvingande för kommunerna. Genom den föreslagna höjningen skapas ett delbidrag till finansieringen av satsningen på stärkt bemanning inom äldreomsorgen. Förslaget bidrar också till att motverka en minskande grad av finansiering via avgifter för hemtjänst. Utskottet säger därför ja till regeringens förslag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) och säger nej till samtliga här aktuella motionsyrkanden. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslags-fördelning och de förslag som föreslår i motionerna 2015/16:3088 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 37. Vi anser att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med jämfört med regeringens förslag och att denna besparing bör användas till satsningar inom andra politikområden. De allmänna bidragen bör justeras enligt förslag till jobbstimulans i försörjningsstödet, allmän förskola, tioårig grundskola, utökad undervisningstid i matematik och ett bibehållet högkostnadsskydd i äldreomsorgen. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: I budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. förslag till statsbudget och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2015/16:761. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet och vi bryter endast i särskilda fall ut utgiftsområden ur denna. Med anledning av detta, samt att våra föreslagna anslag för detta utgiftsområde överstiger den redan fastställda ramen, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2356. Våra anslagsförslag innebär totalt en minskning med ca jämfört med regeringen förslag. Förslagen fördelar sig så att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med ca och anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader minskas med ca . Vidare föreslår vi två nya anslag: 2:1 Nej till höjd avgift i på och 2:2 Återställt högkostnadsskydd på . Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner som förordas i anslagsmotion 2015/16:3150. Regeringen har inom andra utgiftsområden aviserat pålagor som är kostnadsdrivande för kommunerna. Dessa har avvisat. Jag och föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas i motsvarande mån. Därtill bör en äldreboendegaranti införas, vilket medför att anslaget bör öka med 2016. Dessutom bör kommunsektorn ges en allmän förstärkning om 2016. Netto innebär detta att anslaget bör minska med 2016 jämfört med regeringens kostnadsdrivande pålagor för kommunerna vilket innebär att denna besparing används till satsningar inom andra politikområden. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, punkt 1 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och Liberalerna. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Liberalernas budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen.