bet · H201TU9 · 2015-04-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny kustjärnväg längs med anslutning i norr till mot och i söder till mot . 2014/15:2220 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Stångådalsbanan. 2014/15:2260 av m.fl. (S): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av fungerande kommunikationer och infrastruktur för en växande . 2014/15:2273 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att färdigställa en ringled runt . 2014/15:2315 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för förbättrade kommunikationer och förbättrad infrastruktur i Region . 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya stambanor för höghastighetståg på sträckorna –och –. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva förutsättningarna för att bygga ytterligare en fast förbindelse mellan och . 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva förutsättningarna för att bygga ut järnvägen i norra med ett betydande inslag av medfinansiering från näringsliv, kommuner och regioner. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbyggd infrastruktur och kollektivtrafik i , och för att främja bostadsbyggandet. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp Stockholmsöverenskommelsen om en utbyggd tunnelbana och fler bostäder genom att förhandla om ytterligare tunnelbanelinjer och annan spårbunden trafik. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en östlig förbindelse i som knyter samman trafikledsförbindelsen och som inte inkräktar på . 2014/15:2318 av m.fl. (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckling och vidmakthållande av statens infrastruktur bör utgå från beslut om åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025. 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdraget för den förhandlingsperson som utsetts för att pröva förutsättningarna för utbyggd infrastruktur, kollektivtrafik och bostadsbyggande inom ramarna för Sverigebygget bör fortlöpa. 2014/15:2332 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att rusta upp för att skapa ännu bättre förutsättningar för fler företag och jobb i inland. 2014/15:2356 av Per Åsling (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ändrade prioriteringar i syfte att åtgärda infrastruktur i . 2014/15:2377 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beräkningsgrunderna för infrastrukturmedel. 2014/15:2427 av (C): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera utvecklingsarbetet med kalkylmodeller och samlade effektbedömningar av godstransporter för att ge mer rättvisande lönsamhetskalkyler av investeringar i infrastruktur. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ges i uppdrag att identifiera 10–15 objekt i nu gällande infrastrukturplan som i stället hanteras med extern medfinansiering. 2014/15:2463 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investeringar i infrastrukturen i . 2014/15:2472 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka spårkapaciteten –. 2014/15:2486 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en ny alternativ Götaälvbro med kompletterande kabinbanor. 2014/15:2512 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att bygga dubbelspårig järnväg på hela Ostkustbanan. 2014/15:2519 av och (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kaj för lyxkryssningsfartyg i Klippan, intill , bör kostnadsberäknas. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kaj för lyxkryssningsfartyg i Klippan, intill , bör planeras som nationellt bekostad infrastruktur färdig till . 2014/15:2525 av (MP): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett etappmål för en stärkt hänsyn till grön infrastruktur. 2014/15:2545 av och (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda diskussioner med berörda regioner och intressenter och att skyndsamt hitta finansieringslösningar för Norrbotniabanans förverkligande, såsom att låta kapital från de allmänna pensionsfonderna investeras i svensk transportinfrastruktur. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska undersöka möjligheterna att Norrbotniabanan, och då i första hand sträckan –, ska finnas med i den nationella infrastrukturplanen 2017–2028. 2014/15:2584 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Tjustbanan. 2014/15:2587 av m.fl. (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vägar, järnvägar och fler bostäder i hela landet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till service och kommunikationer i hela landet. 2014/15:2601 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja projekteringen för att bygga ut E20 till motorväg eller mötesfri två-plus-två-väg genom . 2014/15:2650 av och (S): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att stärka infrastrukturen för enda stora varv i syfte att stötta den svenska marintekniska industrin. 2014/15:2738 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i samverkan med och näringslivet i uppdrag att se över möjligheten att rusta upp inklusive samtliga tvärbanor och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med fler jobb och tillväxt i inlandet och bidra till den globala klimatomställningen. 2014/15:2747 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i mellan och . 2014/15:2754 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behoven av planeringsresurser för Ostlänken hos berörda länsstyrelser. 2014/15:2755 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för en nationell standardisering av ledstråk och övergångställen. 2014/15:2762 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att projektet ”Den skandinaviska 8-miljonerstaden” bör genomföras alternativt att motsvarande likvärdiga åtgärder vidtas. 2014/15:2778 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i i . 2014/15:2799 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för motorvägsstandard på sträckan –Västjädra. 2014/15:2800 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ett principbeslut om att bygga Götalandsbanan. 2014/15:2825 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för Europabanan, som är av stor strategisk betydelse. 2014/15:2864 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för bättre fungerande vägar och järnvägar i län. 2014/15:2914 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda kostnader och möjligheter med ett DD-tåg för Götalandsbanan i stället för ett höghastighetståg. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3 och i övrigt bifall till utskottets förslag. Frågan är i vilken kontext man ska diskutera infrastrukturplanering. Vad är det som gäller? Vilket sammanhang ska man diskutera? Det är lätt att genast dyka ned på någon detalj, en liten väg eller järnväg som man vill förespråka eller någon särskild aspekt på transporterna, som det finns många. Jag vet få som är helt ointresserade eller tycker att transporter och infrastruktur är ovidkommande. För del är kontexten ganska given. Vi vet att vi lever på randen av en kris. Vi har en klimatförändring som hotar framtiden för våra barn och barnbarn och som leder till extrema väderleksförhållanden och en temperaturökning som jorden inte tål, och vi har hotade ekosystem som egentligen är grunden för det vi borde diskutera här i kammaren - inte bara infrastruktur utan även andra saker. Vi har möjlighet att bidra till att lösa problemen, men vi har också möjlighet att bidra till att förvärra problemen. Det är i det ljuset jag analyser de motioner som vi har att ta ställning till. Grunden för ställningstaganden när det gäller infrastrukturplanering är den regeringsförklaring som avlämnade när regeringen tillträdde. Det finns en ambition att ligga främst när det gäller att minska klimatgaserna, och det finns en ambition att vara bäst i EU på att bekämpa arbetslösheten . De två sakerna är en grundbult i resonemangen om infrastrukturplanering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastrukturplanering Men det finns också två initiativ som den förra regeringen tog som jag tycker är värda att arbeta vidare med. Det ena handlar om Sverigeförhandlingarna - det hette "Sverigebygget" när initiativet togs - och det andra är Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta. Det var initiativ som togs där jag tycker att resultatet från utredningarna och de pågående förhandlingarna mycket väl passar in i något som förhoppningsvis skulle kunna bli en blocköverskridande överenskommelse om det som är grunden för utveckling. De två hänger ihop. Om man tittar på utredningsrapporten på väg är det vanligaste man hör om den att man diskuterar vilken sorts bränsle bilen ska gå på framöver. Men läser man hela utredningen - jag kan förstå att inte alla har gjort det, för den är ganska tjock och inte så lättillgänglig - inser man att man också måste spara energi. Oljans förtjänst och förbannelse är ju att den är så energität. Vad vi än ersätter den med behöver man ha större volymer, oavsett om det är etanol, biogas eller något annat. För att klara målen om fossilbränsleoberoende måste vi både byta bränsle och minska totalanvändningen av energi i transportsektorn. Det är här Sverigeförhandlingarna kommer in. är till sin natur ytterligt energieffektiv. Friktionen mellan stålet i en järnvägsvagns hjul och rälsen är så liten att jag med min handkraft kan skjuta en tom godsvagn framför mig. Det gör att det är väldigt lite el som går åt när man ska transportera något, oavsett om det handlar om människor eller gods. För gummihjul och asfalt behövs det genast mycket mer energi. Sedan kan man diskutera vilken sorts drivmedel man ska ha, om det ska vara el, biogas eller diesel. Men totalt sett behövs mer energi. Ska man klara målen i är Sverigebygget och höghastighetståg någonting som hör ihop med det. Sverigeförhandlingen var mycket välkommen. Jag kommer ihåg sommaren i då man funderade på vilken nyhet som skulle dominera den gången i . Jag har varit med , och vad som händer i kan vara en trendspanare. Det kan rätt ofta prägla det som blir höstens politik. Den stora nyheten var att Alliansen lämnade sitt tidigare motstånd mot höghastighetsjärnvägar och kom fram till att om de ska vara i takt med väljarna måste de inse att även deras väljare nog gillar att åka tåg och att det inte är någon särskild poäng med att tågen ska gå långsamt utan att de med fördel även kan gå fort. Det betydde att Alliansen lämnade det motstånd som man hade haft . Vi rödgröna hade planer både då och tidigare på att sätta igång detta bygge. Vi hade också finansiering. Men bygget med Ostlänken, , stannade upp under betänketid som Alliansen hade om huruvida det är bra eller dåligt att tågen går fort. ska jag inte orda mer om det. Jag tycker att det är bra att vi kommer i kapp. Rent järnvägsmässigt är vi , om jag ska jämföra oss med , ungefär på svartvits-tv-tid. Andra länder har där ett försprång som det gäller för oss att hämta in, och jag har gott hopp om att vi ska kunna göra det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastrukturplanering Vad har förhandlingen om Sverigebygget att göra med det som är grunden i regeringsförhandlingen? Jo, man har bland annat på allvar en möjlighet att hitta kombinationer för godsets del av lastbil, tåg och sjöfart som gör att näringslivets transporter, både av råvara och färdiga produkter, kan hanteras med en liten energiinsats. Det kan bli effektiva kombinationer. Alla dessa transportslag behövs. Vart och ett är bra på sitt eget sätt. Men det gäller att använda dem tillsammans på ett effektivt sätt. Då behövs det mer tillgång till spår, och om höghastighetsspåren finns separat blir det mindre krångel på resten av järnvägen. Detta har möjlighet att bidra till att transportsektorn kan minska sin klimatpåverkan. Men det kan också vara en injektion och en del av den nyindustrialisering som statsministern talar om. När stambanorna byggdes blev det nämligen en start för stora företag eller för små företag som blev stora företag. var före andra länder med elektrifiering av järnvägen. Vi kunde exportera, arbetstillfällen skapades och skattekraft alstrades. Och delar av de sociala reformerna kunde genomföras tack vare att industrier kunde växa i hägnet av att man byggde ut järnvägen. Även andra reformer kunde genomföras, som el i hushållen och telefon i alla hem. De stora offentliga investeringarna måste göras nu om vi ska genomföra den stora förändringen och fasa ut oljan ur transportsektorn. Det kan innebära många nya arbetstillfällen. En del som lyssnar och tittar på detta kanske undrar: Är det bara höghastighetsspår som vi ska ha? Vad händer med min länsbana? Vad händer med min regionala bana? Då vill jag säga att detta hänger ihop. Det är ett finförgrenat system, där järnvägen med sina problem kan liknas vid en person som har fått en hjärtinfarkt. Det blir stopp och allvarliga hot, saker och ting står stilla och man undrar vad som kommer att hända. När denna kropp ska åtgärdas måste man börja med kroppspulsådern och de viktiga blodflödena. Men om människan ska vara frisk - ska järnvägssystemet fungera optimalt - hänger alla kapillärer ihop med de stora näten. Det är också så jag ser det sammanhang som finns mellan regional tågtrafik och de höghastighetsspår som ska gå i det nät som blir färdigt när Sverigeförhandlingarna är klara och vi har fattat beslut om nästa plan och åtgärder i anslutning till den. Vi har motioner som handlar om samhällsekonomiska analyser. Då vill jag påkalla uppmärksamheten för det som vi skriver i betänkandet om just hållbara analyser med frågetecken efter. Den förra utskottsmajoriteten tog initiativ till en utvärdering - jag tror förvisso att det var ett enigt utskott - där man tittar på en forskningsöversikt. Hur hänger nuvarande samhällsekonomiska kalkyler, som ligger till grund för värderingar av järnvägar och vägar, ihop med begreppet hållbar utveckling? Forskningsöversikten visade att det finns ett problem här. Man har svårt att definiera vad hållbar utveckling är. Att det är så dåligt definierat innebär att det med nuvarande användning inte blir en bra riktning för hur man ska värdera de olika projekten. I samhällsekonomiska analyser ingår tid, klimatpåverkan och flera underliggande moment i vår forskningsöversikt. Detta ventilerades också i den offentliga utfrågningen . Det framkom att det finns mycket skakighet i dessa analyser. Ska vi hamna rätt, så att det blir maximal valuta för de insatser som vi gör med skattemedel, måste vi försöka hitta en mer rättvisande och uppdaterad beskrivning av nyttan med insatta medel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastrukturplanering Jag är lite bekymrad över att allianspartierna, som såvitt jag förstod var helt överens med oss om det som vi skrev i denna forskningsöversikt om hållbara analyser, lyfter fram flera projekt som gör det svårare att nå hållbar utveckling och som gör det svårare att nå målen och det som var avsikten när man tillsatte utredningen om fossilfrihet på väg. Det är inte mer kapacitet för fossilbränsleberoende transporter som vi behöver. Det är mer kapacitet för att klara transporterna med mindre klimatpåverkande oljeanvändning som behöver. Jag är nog ännu mer bekymrad över att man lämnar det tänkande och den metodik som fanns när man skrev instruktionen till Sverigeförhandlingarna, eller Sverigebygget som det hette då. I instruktionen följer man nämligen det som har varit den gängse fördelningen mellan riksdag och regering när det gäller planering av vägar och järnvägar. Det har varit uppgift att ange en ram för hur mycket man kan använda för infrastrukturinvesteringar, en huvudsaklig inriktning och vilka mål som man ska uppnå med investeringarna. Det har varit regeringens uppgift ända sedan tid att med hjälp av sammanfatta alla ingående förslag på vägar och järnvägar för att få ihop en mix och en åtgärdsplanering för att ta ställning till vilka vägar och järnvägar som ska byggas inom denna ram. Vi i har inte alls den överblick som behövs för att förstå vilka konsekvenser ett enskilt vägobjekt, till exempel en östlig förbindelse, får när det gäller möjligheterna att genomföra resten. Därför är jag ganska förvånad över att Alliansen vill rycka ut det som är själva logiken i det uppdrag som Sverigeförhandlingarna har. Jag yrkar återigen bifall till reservation 3. Det är varken av illvilja eller politisk prestige som vi inte tillstyrker motionen om en utbyggnad av , yrkandet om att bygga om till motorväg, yrkandet om dubbelspår mellan och eller för den delen övriga 153 motionsyrkanden om olika infrastruktursatsningar från norr till söder. uppgift är normalt inte att ta ställning till enskilda infrastrukturobjekt, utan det är regeringens uppgift. Vi beslutar vilken inriktning transportpolitiken ska ha - vilka mål och utgångspunkter som ska vara styrande och hur mycket pengar som ska anslås. Det är säkert många som undrar varför inte beslutar om vägar, järnvägar och andra objekt. Det är av det enkla skälet att varken har tid eller de resurser som behövs för att kunna bedöma vilka konsekvenser beslut om enskilda projekt får för resten av planeringen, det vill säga för helheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastrukturplanering De resurserna förfogar däremot regeringen över, främst genom som får i uppdrag att prioritera olika objekt utifrån de mål, riktlinjer och pengar vi i beslutar om. arbete utmynnar till slut i ett förslag till åtgärdsplan, som regeringen sedan fattar beslut om och som sträcker sig framåt. Den omprövas dock en gång varje mandatperiod. Så ser den grundläggande rollfördelningen ut i grova drag, och den kan vara bra att känna till. Mot den bakgrunden kan nog en och annan som lyssnar tycka att mitt fortsatta fokus, som kommer att ligga på den så kallade Sverigeförhandlingen, inte alls är i linje med det jag redogjorde för. Rollfördelningen till trots kan det dock finnas skäl för att ibland lyfta fram större projekt som är av väsentlig betydelse för hela trafiksystemet, och Sverigeförhandlingen är ett sådant exempel. tillsattes Sverigeförhandlingen av den dåvarande regeringen. Uppdraget handlar bland annat om att arbeta fram lösningar till nya höghastighetsbanor med hastigheter , där en resa mellan och ska ta och en resa mellan och två och . Även bansträckningar för snabbtåg med en hastighet ska Sverigeförhandlingen försöka hitta möjligheter till. Tanken är att de här satsningarna ska leda till ökat bostadsbyggande och tillväxt i kommuner och regioner längs hela den nya järnvägen. Att titta på infrastrukturprojekt som kan öka bostadsbyggandet i våra storstäder , och ligger också inom förhandlingens ram, och målet är 100 000 bostäder. Sverigeförhandlingen ska även pröva förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra , vilket är mycket viktigt. För att allt det här ska kunna bli verklighet krävs ingående samtal med kommuner, landsting, regioner och näringsliv om vilka nyttor som kan uppstå för arbetsmarknaden, för näringslivet, för miljön och för restider i de kommuner och regioner som berörs, herr talman. Det här är en förhandling där många parter kan vara med och påverka, och den utgår ifrån en ansvarsfull finansiering med möjlighet till olika finansieringslösningar. Vi socialdemokrater tycker att Sverigeförhandlingen är ett bra initiativ, herr talman. Vi menar att man ska få fullfölja sitt uppdrag sammanhållet och slutredovisa resultatet , precis som det var tänkt. Vi tror att arbetet kan bli ett viktigt verktyg för jobb och bostäder i vårt land. Man skulle just därför kunna tro att det råder politisk frid och fröjd - vi är ju överens om att låta Sverigeförhandlingen fortsätta sitt arbete. Men så enkelt är det inte, för Alliansen har valt att reservera sig. Det är dock väldigt förvirrande vad de reserverar sig för eller mot. Vad är det vi är oense om? Hur skiljer sig våra uppfattningar åt? Låt mig kort kommentera de fem punkter allianspartierna lyfter fram i sin reservation, för att tydliggöra vad jag menar. När det gäller nya stambanor för höghastighetståg tog det och Alliansen till slut ändrade sin tidigare uppfattning om att inte låta bygga någon höghastighetsbana. Det som förre finansministern betraktade som science fiction och olönsamt blev plötsligt av största vikt för tillväxt i hela landet och minskad klimatpåverkan - någonting vi har hävdat . Bra, vi är överens! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastrukturplanering När det gäller en ny Öresundsförbindelse tycker vi socialdemokrater att det är rimligt att Sverigeförhandlingen undersöker möjligheten att stärka kapaciteten över mot kontinenten. Det förutsätter dock ett engagemang även från den danska sidan. Statsrådet tog upp frågan med sin danska motsvarighet så sent som , men intresset är än så länge svalt. När det gäller en utbyggnad av järnvägen i norra vet vi att väl fungerande järnvägstransporter är av stor vikt inte bara för näringslivet i norra utan även för persontrafiken. Därför vill vi att Norrbotniabanan ska byggas, så att persontrafiken mellan kuststäderna förbättras och godstrafiken i hela landet förstärks. Vi tycker att det är rimligt att Sverigeförhandlingen får titta på tänkbara finansieringslösningar utifrån nyttoperspektiv även vad gäller detta objekt. När det gäller en utbyggd infrastruktur för att främja bostadsbyggandet är vår inställning densamma som Alliansens, nämligen att utbyggnad av infrastruktur ska ske så att så goda förutsättningar som möjligt skapas för att bygga fler bostäder. När det gäller en utbyggd tunnelbana i kan vi konstatera att växer så det knakar och att kollektivtrafiken onekligen behöver byggas ut. Det är vi helt överens om. Det tilläggsuppdrag regeringen gav förhandlarna om att skapa förutsättningar för en ny tunnelbanesträckning mellan och centrala har också allianspartierna bejakat.