bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Förutom bidraget till stödpersoner beviljades 95 folkhögskolor bidrag för särskilt kostnadskrävande utbildningsinsatser för deltagare med funktionsnedsättning. Vidare fördelades till för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. Regeringen vill öka sina satsningar på ett stadigvarande kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser inom och folkhögskolan samt när det gäller såväl allmänna ämnen som yrkesämnen inom vuxenutbildning (komvux). I ingår även en utökning av resurserna för högskoleutbildning. Vidare avser regeringen att återkomma med förslag om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux (se nedan). Regeringen föreslår att komvux och yrkesvux tilldelas medel motsvarande 9 200 utbildningsplatser utöver de 10 000 platser på komvux och yrkesvux som redan har aviserats i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014:15/99). Som nämnts ovan är avsikten att en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux ska införas . För rätt till komvux beräknar regeringen . För att ge kommunerna bättre förutsättningar för att anpassa och dimensionera sin vuxenutbildning utifrån den nya rättigheten föreslår regeringen en satsning på fler utbildningsplatser i allmänna ämnen inom komvux . Satsningen innebär att kommunerna ges resurser att anpassa organisationen innan den nämnda rätten till komvux införs. Regeringen föreslår att , motsvarande 4 850 nya helårsplatser, avsätts för ändamålet . Regeringen föreslår även medel för de tillkommande utgifterna för studiestöd (se utg.omr. Regeringen föreslår också att , motsvarande 4 350 nya helårsplatser, avsätts för yrkesvux och beräknar motsvarande 5 000 helårsplatser . Regeringen föreslår även medel för de tillkommande utgifterna för studiestöd (se utg.omr. Regeringen avser att reservera delar av satsningen på yrkesvux för elever i sfi och svenska som andraspråk inom komvux och särvux på grundläggande nivå. Regeringen föreslår att avsätts 2016 för att finansiera motsvarande ca 2 500 nya utbildningsplatser på . beräknar regeringen att satsningen uppgår till , vilket motsvarar 6 000 nya utbildningsplatser . Regeringen föreslår även medel för de tillkommande utgifterna för studiestöd (se utg.omr. Kombinationer av arbete och utbildning Inom arbetsmarknadspolitiken återfinns satsningar som kombinerar utbildning med arbete och praktik. Dessa satsningar är också en del av regeringens politik för ett nytt kunskapslyft. Utbildningskontraktet syftar till att arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning inom bl.a. komvux. Inom ramen för kontraktet ska det vara möjligt att studera på heltid, men det ska också vara möjligt att kombinera deltidsstudier med t.ex. arbete eller praktik. I enlighet med vad regeringen aviserade i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014:15/99) föreslår regeringen att medel avsätts för statsbidrag motsvarande 3 675 utbildningsplatser inom komvux inom ramen för utbildningskontraktet. Traineejobb införs inom välfärdssektorn och bristyrkesområden. Målgruppen är arbetslösa ungdomar i åldern 20–som har en gymnasieexamen eller motsvarande kunskaper. I traineejobben ska anställningen kombineras med en yrkesutbildning inom området för anställningen (se utg.omr. I enlighet med vad regeringen aviserade i propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att , motsvarande 3 551 utbildningsplatser, avsätts för traineejobb . Regeringen beräknar för samma ändamål och , vilket motsvarar ca 5 450 respektive ca 5 340 utbildningsplatser. Förbättrad validering för jobb och förkortad utbildningstid Regeringen avser att tillsätta en valideringsdelegation för att följa, stödja och samordna ett intensifierat utvecklingsarbete inom valideringsområdet. Delegationens uppdrag kommer att vara att verka för att överblickbarhet, effektivitet och långsiktighet präglar utvecklingen av strukturer för validering och valideringsinsatser i . Regeringen föreslår att det för delegationens fortsatta arbete avsätts och beräknar för detta ändamål –2019 (se även utg.omr. Regeringen avser att ge i uppdrag att utforma kurser om validering för studie- och yrkesvägledare. Regeringen föreslår att det för detta ändamål avsätts och beräknar för ändamålet samma belopp . Vidare avser regeringen att ge Myndigheten för i uppdrag att ta fram valideringsstandarder i samarbete med branscher. Regeringen föreslår att det för detta ändamål avsätts . Satsning på ökad kompetens för lärare inom sfi och svenska som andraspråk inom komvux Regeringen vill genom olika satsningar motivera och stimulera fler att vilja bli lärare, och även att fördjupa sin kompetens, inom sfi och svenska som andraspråk på grundläggande och gymnasial nivå i komvux. Satsningen på bättre sfi och svenska som andraspråk inom komvux ska även omfatta en satsning på alfabetisering. I enlighet med vad regeringen aviserade i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) föreslår regeringen därför att avsätts och beräknar motsvarande belopp för de nämnda insatserna. Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildning 1:11 Bidrag till vissa studier Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklings-störda och särskild utbildning för vuxna. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Myndigheten för för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån dels av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner, dels av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 för att myndigheten ska ta fram valideringsstandarder. 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning för . Den föreslagna anslagsnivån består dels av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner, dels av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget används för utgifter för statsbidrag för vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) samt för motsvarande äldre utbildningar och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning för ungdomar. För att bidra till fler utbildningsplatser i komvux och den statligt finansierade yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) föreslås att kommunerna tilldelas medel för sådan utbildning. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med 2016. För utbildningsplatser inom yrkesvux beräknar regeringen att anslaget ökas med 2017 och därefter. Med anledning av att anslaget är nytt föreslår regeringen att 2016 överförs från anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning för de delar av anslaget som avser vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna samt för motsvarande äldre utbildningar och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning för ungdomar. Anslagsnivån innefattar även satsningar på utbildning för 20–24-åringar och utbildning inom ramen för satsningarna utbildningskontraktet och trainee-jobb. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att införandet av traineejobb innebär att det behövs ett bemyndigande om att ingå ekonomiska åtaganden för tid efter 2016 när det gäller utgifterna för utbildning inom ramen för insatsen. 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån dels av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner, dels av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom yrkes-högskolan – statsbidrag för kompletterande utbildningar samt konst- och kultur-utbildningar – statsbidrag för förarutbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hem-slöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet. För att bidra till fler utbildningsplatser i föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. beräknar regeringen att satsningen uppgår till . Regeringen föreslår att 2016 överförs från anslaget till det nya anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning för de delar av anslaget som avser vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna samt för motsvarande äldre utbildningar, och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning för ungdomar. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2021. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att huvuddelen av yrkeshögskoleutbildningarna bedrivs under fyra kalenderår, vilket motsvarar två utbildningsomgångar, men på grund av höga investeringskostnader bedrivs pilotutbildningen . Kompletterande utbildningar som fasas ut kan också pågå , liksom utbildningar som omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kultur-utbildningar och vissa andra utbildningar. Regeringen föreslår att det avsätts medel för en ökning av antalet utbildningsplatser i med 2 500 och beräknar medel motsvarande 6 000 utbildningsplatser därefter. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2021. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för utgifter för särskilt utbildningsstöd som ges till folkhögskolor och universitet och högskolor samt för analyser och utveckling av folkhögskolornas och lärosätenas lärmiljöer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg.omr. 16, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) bedömde regeringen att den aktuella verksamheten borde förstärkas i viss omfattning. Därför föreslogs överföringar från anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet till anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd –2016. Regeringen föreslår därför att överförs 2016. Det överförda beloppet är lägre än de både tidigare åren, vilket innebär att anslaget, efter pris- och löneomräkning, minskas med 2016. Anslaget föreslås vidare minskas med 2016 för att bidra till prioriterade satsningar. I kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med och en minskning av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med i förhållande till regeringens förslag. föreslår en satsning om för att bygga ut yrkesvuxutbildningarna. Utbyggnaden bör ske genom permanenta anslagsökningar till kommunerna för att finansiera möjligheten för fler att gå yrkesvuxutbildningar. Detta framgår av partimotion 2015/16:3241 av m.fl (M) yrkande 35 och kommittémotionerna 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 18, 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 9. I kommittémotion 2015/16:2348 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en ökning av anslaget 1:12 Myndigheten för med , en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med och en ökning med av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning i förhållande till regeringens förslag. Ökningen av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning avser en satsning på yrkeshögskoleutbildning med . I kommittémotion 2015/16:3159 av i m.fl. (C) i denna del föreslås en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna föreslår en satsning om för att bygga ut . Motionärerna vill även att det ska bli lättare att bedriva yrkeshögskoleutbildning. Vidare vill motionärerna införa ett basår till . Motionärerna föreslår även en satsning på yrkesvux med 5 000 platser och avsätter för detta ändamål. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 15 anförs att yrkeshögskoleutbildningarna måste byggas ut ytterligare för att svara upp mot arbetsmarknadens efterfrågan. I kommittémotion 2015/16:3200 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget 1:12 Myndigheten för med , en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med 1 och en ökning av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med i förhållande till regeringens förslag. Av partimotion 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 13 samt ovan nämnda kommittémotion framgår att motionärerna vill att en yrkesskola införs – en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell som liknar och bör administreras av Myndigheten för . Motionärerna föreslår medel på anslaget 1:12 Myndigheten för för att myndigheten ska kunna förbereda inrättandet av yrkesskola. Vidare föreslår motionärerna mer resurser än regeringen till en utbyggnad av . I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med 1 i förhållande till regeringens förslag. I yrkande 46 understryks behovet av att inrätta fler platser vid yrkeshögskolor. För att stärka tillgången på kvalificerad arbetskraft inom områden där det bedöms vara behövligt, föreslår motionärerna att resurserna ökas med 2016. Detta motsvarar 2 500 nya utbildningsplatser inom . Vuxenutbildningen ska ge den enskilde möjlighet att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Vuxenutbildningen har också en central roll i det livslånga lärandet. I dagens kunskapssamhälle är det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Det är också viktigt för att tillgodose arbetsmarknadens behov av kvalificerad yrkeskompetens. Utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är enligt utskottet avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden, inte minst för de många nyanlända och för att förkorta tiden för deras etablering i samhället, t.ex. genom att kunna komplettera en tidigare utbildning. Utskottet ställer sig bakom regeringens avsikt att öka ambitionerna inom vuxenutbildningen. innebär en betydande ambitionshöjning när det gäller vuxnas lärande vad avser både fler platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna. Utskottet redovisar nedan sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och avstyrka motionerna. Som nämnts ovan är avsikten att en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux ska införas . För att ge kommunerna bättre förutsättningar för att anpassa och dimensionera sin vuxenutbildning utifrån den nya rättigheten föreslår regeringen en satsning på fler utbildningsplatser inom allmänna ämnen i komvux . Satsningen innebär att kommunerna ges resurser att anpassa organisationen innan den nämnda rätten till komvux införs. Regeringen föreslår att , motsvarande 4 850 nya helårsplatser, avsätts för ändamålet . Regeringen föreslår också att , motsvarande 4 350 nya helårsplatser, avsätts för yrkesvux och beräknar motsvarande 5 000 helårsplatser . Komvux och yrkesvux tillhandahåller utbildning som enligt utskottet är av yttersta vikt för att ge människor en ingång till arbetsmarknaden. När det gäller yrkanden om att bygga ut yrkesvuxutbildningar eller motsvarande, såsom införandet av en yrkesskola, kan utskottet konstatera att regeringen kraftfullt bygger ut yrkesvux 2016 och 2017 och att regeringens satsningar är väl avvägda. Därmed ser inte utskottet skäl att vidta ytterligare åtgärder. När det gäller övriga yrkanden om minskningar av anslag som föreslås i motionerna kan utskottet konstatera att i avsnittet Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildningen ovan har utskottet redovisat regeringens satsningar och reformer. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Regeringen föreslår att avsätts 2016 för att finansiera motsvarande ca 2 500 nya utbildningsplatser på . beräknar regeringen att satsningen uppgår till , vilket motsvarar 6 000 nya utbildningsplatser . Matchningen mellan utbildning och arbetsmarknad bör bli bättre. har enligt utskottet här en central roll och är ett bra verktyg för matchning. Trycket på är stort. Personer med yrkeshögskoleutbildning är efterfrågade på arbetsmarknaden och antalet ansökningar om att få bedriva en yrkeshögskoleutbildning ökar. Vidare uppvisar goda resultat, vilket framgår av resultatredovisningen ovan. När det gäller yrkanden om en fortsatt utbyggnad av vill utskottet anföra följande. Utskottet välkomnar regeringens föreslagna utbyggnad av och fler utbildningsplatser. Mot bakgrund av att regeringen föreslår en kraftig utbyggnad av yrkeshögskoleplatser kommande och nästkommande år, ser inte utskottet skäl att vidta ytterligare åtgärder. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och att avstyrka motionerna 2015/16:2275 (M) yrkande 3, 2015/16:2277 (M) yrkande 3, 2015/16:2348 (SD) i denna del, 2015/16:2399 (C) yrkande 15, 2015/16:2736 (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 18, 2015/16:2775 (M) yrkande 9, 2015/16:2782 (FP) yrkande 13, 2015/16:2878 (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 46, 2015/16:3159 (C) i denna del, 2015/16:3200 (FP) yrkande 1 i denna del och 2015/16:3241 (M) yrkande 35 (se utskottets förslag om anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). 5 Universitet och högskolor Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter följer en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet och högskolor för samt en närmare redogörelse för propositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet universitet och högskolor är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för universitet och högskolor sammanfattas nedan för de indikatorer som används för att redovisa resultat inom området (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 125 f.). Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också bl.a. övergripande indikatorer för utgiftsområdet i ett inledande avsnitt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 45 f.). Denna del beskrivs kortfattat i avsnitt 2 och sammanfattas i bilaga 4. Totalt fanns ca 295 500 helårsstudenter (grundnivå och avancerad nivå). Antalet helårsstudenter minskade något jämfört . Andelen kvinnor uppgick till och andelen män till . Fördelningen mellan kvinnor och män har varit i stort sett densamma . Antalet doktorander uppgick till ca 19 000, vilket var något färre än föregående höst då antalet var ca 19 100. Av doktoranderna var kvinnor och män. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till . De direkta statliga anslagen till dessa lärosäten uppgick till . Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid statliga universitet och högskolor via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget är av verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare statligt finansierad. Indikatorn Resultatet av kvalitetsutvärderingar beskriver andelen utbildningar som har kvalitetsutvärderats av myndigheten och fått ett omdöme på en tregradig skala. fattade myndigheten beslut om 2 088 utbildningar, varav fick det högsta omdömet, mycket hög kvalitet, och fick det lägsta omdömet, bristande kvalitet. Indikatorn beslut om tillstånd att utfärda examina beskriver antalet prövningar av tillstånd att utfärda examina som myndigheten har genomfört och antalet tillstånd som har beviljats respektive fått avslag. prövade myndigheten 32 ansökningar om tillstånd att utfärda examina, en minskning med tre ansökningar innan. Indikatorn Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor beskriver andelen lärare vid universitet och högskolor som är disputerade, dvs. har en doktorsexamen. var andelen disputerade lärare , vilket var en ökning jämfört . Av de kvinnliga lärarna var disputerade lärare. Motsvarande siffra för de manliga lärarna var . Ökningen har skett både vid högskolorna, som har gått från disputerade 2014, och vid universiteten, där andelen disputerade har ökat från 2014. Högst andel disputerade lärare bland de statliga universiteten och högskolorna hade och . Indikatorn Prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå beskriver i vilken omfattning studenterna tar de högskolepoäng de varit registrerade för. Om en student tar alla sina registrerade poäng är prestationsgraden . Prestationsgrad är alltså ett genomströmningsmått för högskoleutbildning. Prestationsgraden var /13 för samtliga helårsstudenter, vilket var högre än föregående år. Detta innebär att trenden med en fallande prestationsgrad har stannat av. Kvinnorna uppvisade en högre prestationsgrad än männen, mot männens . Skillnaden i prestationsgrad var också stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till en yrkesexamen var /13 och för fristående kurser på distans . Jämfört med 2010/11 har dock prestationsgraden för fristående kurser som studeras på distans ökat . Indikatorn Genomströmning i utbildning på forskarnivå beskriver nettostudietiden i genomsnitt för en doktorsexamen. Den nominella studietiden för en doktorsexamen är . De som avlade en doktorsexamen hade en genomsnittlig nettostudietid på . Det innebär att utfallet nästan stämmer med den nominella studietiden för en doktorsexamen. Den genomsnittliga nettostudietiden var lika lång för kvinnor som för män. För doktorander som avlade licentiatexamen uppgick den genomsnittliga nettostudietiden till . Den genomsnittliga nettostudietiden var även för doktorander som avlade licentiatexamen lika lång för kvinnor som för män. Jämfört har det inte skett någon större förändring av de genomsnittliga nettostudietiderna. var bruttostudietiden, dvs. den totala tiden i utbildningen utan hänsyn tagen till aktivitetsgrad, för doktorsexamen och för licentiatexamen.