bet · H201MJU10 · 2015-04-23 00:00:00 — För att uppnå en effektivare organisation än bör emellertid privatpraktiserande veterinärer i större utsträckning beredas möjlighet att delta i smittskydds- och jourberedskapen. Det bör även bli möjligt för privatpraktiserande veterinärer att verka i områden där det inte går att bedriva lönsam djurhälsovård och djursjukvård utan statligt stöd. För att åstadkomma denna ökade effektivitet bör även privatpraktiserande veterinärer kunna få del av det statliga stöd som får . Av EU-lagstiftningen följer att ett flertal myndighetsutövande uppgifter ska utföras av en officiell veterinär. beslut innebär att privatpraktiserande veterinärer även bör ges möjlighet att förordnas som officiella veterinärer och därmed utföra uppgifter som i princip är förbehållna distriktsveterinärer. Ersättningen för att ingå i organisationen för beredskap vid utbrott av smittsamma djursjukdomar, för jourberedskap och för verksamhet i djurglesa områden bör bestämmas genom offentlig upphandling. Ersättning kommer att betalas ut dels för att veterinären ska finnas tillgänglig och vara beredd att åta sig uppdrag under jourtid och vid utbrott av smittsam djursjukdom, dels för den tid som veterinären deltar i en beredskapsorganisation vid utbrott. Dessutom ska driftsstöd kunna lämnas för veterinär service i bl.a. djurglesa områden. Ett förfarande med offentlig upphandling av all verksamhet i landet som får statlig ersättning för beredskap vid utbrott av smittsamma djursjukdomar, för jourberedskap och för verksamhet i djurglesa områden innebär enligt utskottets bedömning en rimlig avvägning mellan statens ansvar att säkerställa att statens mål för verksamheten uppnås och behovet av ett konkurrensneutralt system. infördes en ny organisation för den veterinära servicen, med syftet att skapa ökad konkurrens som ett gott smitt- och djurskydd bibehålls i hela landet. Av budgetpropositionen utgiftsområde 23 framgår att genomförde 24 upphandlingar av beredskapsverksamheten, och i 23 av fallen tilldelades Distriktsveterinärerna beredskapsuppdraget. Inga andra än Distriktsveterinärerna lämnade in anbud. uppdrog regeringen till att göra en översyn av den svenska hälso- och sjukvårdens utveckling för djur . I uppdraget ingick bl.a. att bedöma resursbehovet av olika yrkeskategorier. konstaterar att djursjukvården i är inne i en föränderlig tid med bl.a. en omvandling av ägarstrukturerna där två koncerner får en alltmer dominerande ställning på området. Vidare förutser bl.a. ett framtida överskott på veterinärer och en betydande brist på legitimerade djursjukskötare. Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag om volontärarbete (bet. 2013/14:MJU10). Utskottet redovisade att när det gäller att underlätta volontärarbete inom djurskyddsområdet finns en positiv inställning till ideella engagemang i olika frågor, inte bara i djurskyddsfrågor. Ett forum inom djurskyddsområdet där kontakter kan skapas mellan myndigheter och ideella krafter med intresse för frågorna är årliga djurskyddskonferens. hölls konferensen , och temat var djurskydd. Vidare förekommer det ett visst utbyte mellan den ideella sektorn och SLU. –2105 utlyses till forskning om djurskydd och djurskyddsfrämjande åtgärder, och SLU har t.ex. beslutat ett ramprogram för forskning om hund och katt inom vilket ett av temaområdena har fokus på omgivningens inverkan på våra hundars och katters hälsa och välmående. Inledningsvis anser utskottet att kontrollen av att djurskyddsregler efterlevs är grundläggande för att säkerställa ett gott djurskydd. En kontroll av likartad kvalitet och omfattning inom landet är enligt utskottet också angelägen för att åstadkomma lika konkurrensvillkor för jordbruksföretagen. Utskottet konstaterar att det bedrivs ett arbete för att utveckla en samsyn och verka för att djurskyddskontrollen utvecklas mot att bli mer rättssäker, likvärdig och effektiv. Utskottet utgår från att arbetet fortsätter och intensifieras så att både kvaliteten och omfattningen av kontrollen blir fullgod. Med det anförda föreslås att motionerna 2014/15:1355 (C) yrkande 1, 2014/15:2169 (S) i denna del, 2014/15:2544 (C) yrkande 4 och 2014/15:2784 (SD) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller privatisering av statliga veterinärer och volontärarbete hänvisar utskottet till vad som ovan redovisats. Motionerna 2014/15:363 (M) och 2014/15:2492 (SD) avstyrks därmed. Globalt arbete, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2014/15:306 av (M) yrkande 2, 2014/15:2490 av och (SD) och 2014/15:2491 av och (SD) yrkandena 1 och 3. Jag anser att aktivt bör verka för en FN-deklaration om djurvälfärd. Det är viktigt att regeringen, i dialog med och med berörda intresseorganisationer, utarbetar en tydlig strategi för att få till stånd en FN-deklaration för djurvälfärd. bör också verka för att höga krav på djurskydd ska bli en beståndsdel i det globala arbetet för en hållbar utveckling. Storskaliga djurindustrier påverkar inte bara djuren utan också miljön och klimatet negativt. bör därför också engagera sig för att höga krav på djurskydd och minskad köttkonsumtion ska bli en beståndsdel i det globala arbetet för en hållbar utveckling, t.ex. på FN:s klimattoppmöten och efterarbetet till Rio+20. Detta bör ges regeringen till känna. EU-register om antibiotikaanvändning och sanktioner, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:806 av och (C) yrkande 3 och 2014/15:2453 av (C) yrkandena 5 och 6. Jag anser att det behövs ett EU-register för antibiotikaanvändning. använder både och 30 gånger mer antibiotika i sin djuruppfödning än . Antibiotikan används ofta som en kompensation för en dålig djurmiljö. I stället för att förebygga sjukdomar hos djuren med en god djuromsorg överanvänder man antibiotika med resistenta bakterier som följd. Detta är fullständigt oacceptabelt. Konsumenter ska kunna få tillgång till kött som fötts upp utan onödig antibiotika. Genom att synliggöra skillnaderna mellan medlemsstaterna kan vi sätta press på de berörda länderna att minska sin antibiotikaanvändning. Jag konstaterar att överanvändning eller felaktig användning av antibiotika orsakar problem med resistens. är två tredjedelar av förskrivningen av antibiotika i EU till djur. Trots sker det också förskrivning till djur i grupp och inte enbart till enskilda sjuka djur, och antibiotika läggs i foder i behandlande eller t.o.m. förebyggande syfte. Ett fåtal EU-länder, däribland och , följer de regler som faktiskt finns för användning och förskrivning till djur. har visat att antibiotikaresistens är ett problem vid t.ex. import av kyckling från länder utanför . Effekterna av detta kan komma att bli omöjliga att hantera och utgör ett tydligt hot mot folkhälsa och djurhälsa. EU bör därför införa gemensamma mål för att få ned användningen av antibiotika när det gäller djurskötsel. De bindande målen ska kopplas till sanktioner som ska drabba de gårdar där reglerna inte följs. Straffet ska bl.a. kunna innebära avdrag på det EU-stöd som jordbrukare i hela unionen får. Dessutom bör veterinärer förbjudas att sälja antibiotika. Detta bör ges regeringen till känna. Ny djurskyddslagstiftning, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3. presenterades omfattande förslag från djurskyddslagsutredningen för att modernisera och förenkla den nuvarande lagstiftningen och ge förutsättningar för att djurvälfärdsproblem inte ska uppkomma. Lagändringar föreslogs för att främja respekten för djur med utgångspunkt i vetenskaplig forskning och beprövad erfarenhet. anser att många viktiga förslag i utredningen ger förutsättningar för en efterlängtad modern djurskyddslagstiftning. När den föregående regeringen lade fram propositionen Ändringar i djurskyddslagen föreslogs endast några begränsade ändringar av den nu djurskyddslagen. Jag menar att propositionen var otillräcklig. Regeringen bör därför återkomma med förslag på en ny djurskyddslagstiftning baserad på djurskyddslagsutredningens förslag. Jag anser vidare att stora förändringar måste göras för djuren inom livsmedelsindustrin. Endast i föds miljontals djur upp , transporteras och slaktas för att bli mat åt människor. vill säkerställa att djurskyddslagens rätt till naturligt beteende fullföljs. När den nya djurskyddslagen kom 1988 fick kor, får och getter rätt till utevistelse. Andra djur inom livsmedelsindustrin har liknande behov av utevistelse, men det är ytterst få av dem som ges möjlighet till detta. Regeringen bör därför återkomma till med ett konkret förslag på hur djur inom livsmedelsindustrin ska ges möjlighet till utevistelse och naturligt beteende. Detta bör ges regeringen till känna. Översyn av djurskyddslagstiftningen, punkt 6 (M, C, FP, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2014/15:2567 av (M) och 2014/15:2613 av och (M) yrkandena 1–3. Vi anser att man behöver göra en översyn av djurskyddslagstiftningen. Det finns möjlighet att förenkla för djuruppfödaren utan att djurhälsan försämras. Syftet och målet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren mår bra och är hälsosamma, men det behövs en mer målstyrd lagstiftning som säkerställer detta men där vägen dit kan variera. Detta bör ges regeringen till känna. Djurbalk m.m., punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 11 samt 2014/15:2926 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2014/15:2099 av (SD) yrkande 1. Vi anser att all lagstiftning som rör djur ska samlas i en djurbalk. Svensk lagstiftning är splittrad vad gäller djurens rättigheter. Genom att samla all lagtext som rör djur i en särskild djurskyddsbalk kan man bättre åskådliggöra lagstiftningen som man tydliggör och sätter fokus på djurens rättigheter. Djur ses i lagens mening som egendom. Att djur skulle ses som vilken ägodel som helst är något som de breda folklagren inte skulle hålla med om. Detta är särskilt sant när det handlar om sällskapsdjur. Inte ofta blir det juridiskt svårt att hantera situationer där djur både ses som egendom och en älskad familjemedlem. Detta innebär att om någon t.ex. plågar ett djur döms han eller hon inte för den brottsliga handlingen mot djuret, utan enligt svensk lagstiftning handlar detta om ett egendomsbrott. Vi anser därför att djurens juridiska status bör utredas. Vidare bör förbudet mot sexuella handlingar med djur flyttas från djurskyddslagen till . Detta bör ges regeringen till känna. Djurförsök, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 4. Jag anser att det behövs en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök. En sådan handlingsplan ska bestå av konkreta åtgärder för att minska antalet djur i försök, och den ska stämmas av års- och sektorsvis. Antalet djur som utnyttjas i djurförsök måste minimeras. utnyttjades ungefär 700 000 djur i försök. låg antalet på en fortsatt hög nivå med drygt 720 000 djur i . Om man lägger till fiskar i försök ökar antalet med 4,5 miljoner. Djurförsök innebär att djur utsätts för lidande. En individ kan utnyttjas i samma försök i allt från en tidsperiod av timmar till . Detta bör ges regeringen till känna. Djurtransporter, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2509 av och (SD). Vi anser att förhållanden vid djurtransporter måste förbättras avsevärt. exporterar levande djur till utländska slakterier med mycket långa resor som följd. Att långa resor orsakar stort lidande för djuren bevisas av det stora antalet djur som dör under dessa resor. När det gäller kycklingar och höns uppgår antalet döda djur till hundratusentals , enligt . Det finns i föreskrifter om att djurtransporter inom landet inte bör överstiga . EU-reglerna stipulerar dock att djurtransporter får vara långa, med endast en kort rast på vägen. Vi anser att detta är en orimligt lång transporttid under de förhållanden som råder i transportutrymmena. Vi vill att en åttatimmarsgräns införs, för alla transporter inom och från , oavsett destinationsort. Det rimliga borde också vara att slaktdjur avsedda för andra marknader ska slaktas i och att köttet sedan exporteras, i stället för export av levande djur med mycket långa transporter som följd. Vidare vill vi att antalet kontroller av våra inhemska djurtransporter ökas kraftigt, så att detta antal åtminstone kommer upp i nivå med ett europeiskt genomsnitt. Detta bör ges regeringen till känna. Tillämpning av djurskyddslagen för djur på cirkus, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2014/15:411 av (FP) yrkandena 1–3. Jag anser att cirkusnäringen behöver leva upp till djurskyddslagstiftningens krav på möjligheterna till naturligt beteende. Cirkusverksamhet bygger på att djur transporteras mellan platser och gör konster för publiken. Det innebär ofta omständigheter som orsakar stress för djuren och begränsar möjligheterna till naturligt beteende. I många fall blir utevistelsen begränsad till små och tillfälliga inhägnader, och i många fall förväntas djuren göra konster som är onaturliga för dem. Djurskyddsförordningen innehåller därför begränsningar för vilka djur som får visas på cirkus. föreslog att listan med arter som inte får visas på cirkus skulle utökas. Det finns starka skäl ur djurskyddssynpunkt att ytterligare begränsa antalet djurarter som får visas på cirkus. Inte minst finns starka skäl att ifrågasätta lämpligheten i att låta vilda djur uppträda i ambulerande verksamhet. Kraven på möjlighet till naturligt beteende ska gälla i offentlig förevisning såväl som i övriga sammanhang. Detta bör ges regeringen till känna. Krav på cirkusnäringen m.m., punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8. Vi anser att användningen av icke domesticerade djur inom cirkusnäringen ska fasas ut. Skötsel av icke domesticerade djur regleras av samma föreskrifter som djur i djurparker, dock med ett flertal undantag. Detta förefaller minst sagt orimligt, eftersom djurhållning i djurparker kan motiveras med ett såväl artbevarande som undervisande syfte och alltså har mer än ett rent underhållningsvärde för människor. I stället för att bevilja undantag där cirkusnäringen har svårt att möta djurhållningskraven, bör därför de icke domesticerade djuren fasas ut från våra cirkusar. Endast de cirkusägare som uppfyller vissa grundläggande krav ska beviljas tillstånd att hålla djur. Vid brott mot regelverken ska sådana licenser kunna dras in permanent. Dessutom bör de besiktningar som görs efter beställning av cirkusägarna själva kompletteras med oanmälda inspektioner när det gäller både transporter och stationära förvaringsplatser. Detta bör ges regeringen till känna. Djurparker och delfinarier, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2014/15:2945 av och (SD). Vi anser att det behövs en rikstäckande översyn av de svenska djurparkerna för att säkerställa att de lever upp till fastställda regelverk. Djurparkerna har en undervisande och folkbildande roll i samhället som är viktig. Djurparkerna bedriver ett artbevarande arbete och deltar i en rad olika bevarande projekt. Ett antal larmrapporter har dock visat att det finns djurparker som brister i sina rutiner och som inte lever upp till fastställda regelverk, och därför behövs en översyn. Detta bör ges regeringen till känna. Slaktmetoder, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2780 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2014/15:304 av (M), 2014/15:1026 av och (SD) yrkandena 1 och 4 samt 2014/15:2627 av och (C). Vi anser att det behövs ett importförbud för animalieproduktion som utsätter djur för systematiskt onödigt lidande och som väsentligt strider mot intentionerna med svensk djurskyddslagstiftning. Det som är allra mest angeläget är ett stopp för importen av kött från djur som slaktats helt utan bedövning. Många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats, ofta utan att veta om det. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren slaktas och avblodas helt utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Eftersom det verkar finnas en marknad för dessa produkter, och därmed också ekonomiska incitament, börjar allt fler köttproducenter övergå till dessa slaktmetoder. Andelen kött som slaktats med dessa båda slaktmetoder ökar. I vissa europeiska länder slaktas t.ex. alla får och lamm utan bedövning. Men i är det fortfarande förbjudet med obedövad slakt. Detta bör ges regeringen till känna. Minknäringen, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:191 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:1085 av (M) yrkandena 1–4 och 2014/15:2927 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Jag anser att det behövs skärpta djurskyddskrav vid minkuppfödning. lade den socialdemokratiska regeringen i samarbete med och fram propositionen Skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning (prop. 2005/06:197). Tyvärr valde den borgerliga regeringen att inte gå vidare med propositionen med resultatet att situationen för minkarna inte har förbättrats. Visserligen har antalet minkfarmer minskat, men antalet minkar som dödas har bara minskat från 1,3 miljoner 2001 till ungefär 1 miljon 2012, och framför allt har de knappast fått det bättre. Burarna och rutinerna på farmerna ser i allt väsentligt likadana ut som då, och nya studier har visat att andelen djur med stereotypa beteenden är fortsatt hög på svenska farmer. I en artikel i visade forskare från , med finansiering från pälsbranschen, att av 150 minkhonor på två farmer utförde stereotypa beteenden, oavsett om de hade berikningsföremål eller inte. Dessa upprepade beteendemönster är en erkänd indikation på att ett djur inte får utlopp för viktiga naturliga beteendebehov. Men det är också välkänt att minkar hanterar stress på två olika sätt. De aktiva hanterar sin frustration genom utåtriktade beteenden, t.ex. stereotypa rörelser, medan de passiva stresshanterarna reagerar med inaktivitet. Studier från har visat högre halter av stresshormoner hos de minkar som är inaktiva än hos dem som visar stereotypa beteenden. Även forskning på andra djurarter visar att stereotypa beteenden till viss del faktiskt kan lindra frustration och stress, och att de djur som är inaktiva t.o.m. mår ännu sämre. De svenska studier som gjorts har inte tagit passiva stresshanterare i beaktande och inte heller mätt halter av stresshormoner hos djuren. Detta tyder på att minkarnas upplevelse av stress på farmerna kan vara betydligt större än vad befintliga studier visat. utförde länsstyrelserna inspektioner på 32 av landets omkring 70 minkfarmer. Bara 3 av 32 farmer klarade sig utan anmärkningar. Döda och/eller skadade minkar hittades på av farmerna. På av farmerna var burarna mindre än lagstiftningens minimimått. Föremål för sysselsättning åt minkarna saknades på av farmerna. Pälsindustrin har alltså inte visat sig villig att leva upp till ens enkla och billiga berikningskrav som tillgång till halm, bollar eller ben, trots att det redan är ett tydligt lagkrav. Att pälsfarmerna då skulle klara av att ställa om till system som på allvar förändrar för djuren och minskar beteendestörningarna förefaller desto mer osannolikt. Inspektionerna visade också på systematiska brister på andra områden: av farmerna saknade giltigt tillstånd för sin verksamhet. rekommenderade att minknäringen helt eller delvis borde läggas ned om man inte senast till 2010 lyckades leva upp till djurskyddslagens krav på naturligt beteende. I är trenden att allt fler länder förbjuder pälsdjursfarmning. , och är några av de länder som gjort det. har tagit fram regeländringar för pälsdjursuppfödning som träder i kraft stegvis . Dessa ändringar är tyvärr av så begränsad natur att det inte kommer att medföra någon märkbar förbättring för djuren på svenska pälsfarmer. Pälsdjursuppfödning i kommer att fortsätta att inskränka djurens välfärd och möjlighet till ett naturligt beteende. Därför behövs en lagändring. Det tidigare framlagda lagförslaget är lika aktuellt nu som då, och vi väljer därför att lägga fram det i oförändrad form, sånär som på att ändrats till eftersom inte längre existerar. bör således anta det lagförslag som läggs fram i bilaga 2. Märkning av katter, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:403 av (FP) yrkande 3 och 2014/15:1147 av och (S). Jag anser att det ska vara obligatoriskt att kastrera och märka katter eftersom det finns många övergivna katter som far illa. (SOU 2011:75) har bl.a. föreslagit att katter ska omfattas av krav på en permanent märkning och registrering, liknande det system som vi har via hundregistret. Förvildade sommarkatter, övergivna smådjur och hundar som lämnas vind för våg är resultatet av djurens låga status i samhället kombinerat med bristande sanktionsmöjligheter mot oansvariga djurägare och djurplågare. När djurägare missköter sina sällskapsdjur bör det tydligare kunna straffas. Det ska finnas ett förbud i djurskyddslagen om att överge djur. Detta bör ges regeringen till känna. Kontroll och organisation, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2544 av (C) yrkande 4 och 2014/15:363 av (M), 2014/15:1355 av (C) yrkande 1, 2014/15:2169 av m.fl. (S) delyrkande 2 och 2014/15:2492 av och (SD). Vi anser att man behöver se över hur rättsskyddet för svenska djurproducenter kan stärkas. Det är extremt viktigt att myndighetsutövning sker med stor precision och rättssäkerhet. Det är också mycket viktigt att myndigheterna i osäkra fall hellre friar än fäller, eftersom myndigheten är så mycket mer resursstark än individen/företaget/föreningen. Detta bör ges regeringen till känna. Kompetenskrav för djurskyddskontrollanter, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkande 10.