bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — Rapporter som visar vilka sektorer eller olika regioner som gynnas av handelsavtalet är osäkra. Även om vår generella uppfattning om avtalet i sin helhet är positiv gällande industrins RESERVATIONER 2014/15:UU10 exportmöjligheter vill vi dock flagga för vissa klausuler i avtalet. anser att EU noga måste bevaka hur tvistelösningsklausulen (ISDS) kommer att utformas i det slutgiltiga avtalet. En tvistelösningsklausul av ren Naftamodell är något som inte kan ställa sig bakom. Vi vill vidare se att det blir fråga om en lista där de delar som ska vara föremål för ett handelsavtal tas upp och inte som en lista där endast de delar som inte kommer att vara föremål för avtalet tas upp. Sammanfattningsvis välkomnar vi ett frihandelsavtal med men anser att ett sådant avtal inte får utmynna i en situation där företag kan stämma stater, där den svenska modellen skadas eller där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska självbestämmanderätten. 7.EU:s utvecklingspolitik, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkande 16. EU:s medlemsländer står för av världens samlade bistånd och är många utvecklingsländers största handelspartner. Trots att EU- kommissionen är världens fjärde största biståndsgivare och kanaliserar av den nationella biståndsbudgeten genom EU är den svenska biståndsdebatten fokuserad på det svenska bilaterala biståndet. EU:s utvecklingspolitik brister på en rad punkter och står inför en rad utmaningar. Det främsta problemet är självklart att få av EU:s medlemsstater lever upp till sina åtaganden när det gäller biståndet. Concord beräknar i sin rapport att klyftan mellan EU-ländernas löften och de faktiska biståndsbudgetarna 2015 kommer att ha växt till . Uppskattningsvis togs 2012 från EU-ländernas biståndsbudgetar för att finansiera bundet bistånd, klimatbistånd, räntekostnader, flyktingmottagande i EU, utländska studenter vid högskolor i EU och skuldavskrivningar. Utöver biståndsnivåerna och urholkningen av biståndet finns andra stora problem. är s.k. bundet bistånd vanligt i ett flertal medlemsstater. All utvecklingsforskning pekar på att det är en mycket ineffektiv biståndsform, och det står i strid med tanken om ägandeskap i biståndet. EU har antagit en policy för samstämmighet i utvecklingspolitiken, 2014/15:UU10 RESERVATIONER Policy Coherence for Development, vilket motsvarar PGU i . finns dock grundläggande brister i samstämmigheten mellan EU:s olika verksamheter. Unionens handels-, jordbruks- och fiskeripolitik är exempel på verksamheter som försvårar, och i vissa fall helt slår sönder, förutsättningarna för att biståndet ska kunna ge resultat. Ytterligare en bland flera stora utmaningar i EU:s utvecklingspolitik är att ett mindre antal medlemsstater med och i spetsen har kunnat blockera mycket av arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i unionens bistånd. EU:s bistånds- och utvecklingspolitik genomgår ett antal olika processer som kommer att medföra omfattande förändringar av hur politiken kommer att bedrivas framöver, och i detta arbete bör delta aktivt. bör aktivt verka för att EU och dess medlemsländer tar fram en tydlig färdplan för hur EU:s gemensamma mål om att nå av BNI till 2015 ska uppnås. bör även verka för att man inom unionen fastställer åtagandet om att av BNI ska gå till bistånd till de minst utvecklade länderna (MUL-länderna). Dessutom bör verka för att EU:s klimatfinansiering ska ske utöver redan existerande åtaganden för biståndet. Likaså är det viktigt att klargöra att samstämmighet för utveckling är ett överordnat mål och att det ska översättas i en konkret färdplan. bör arbeta aktivt för att en sådan färdplan blir verklighet. Slutligen finns ett behov av att tydliggöra det civila samhällets roll för utveckling, bl.a. genom deltagande i beslutsprocesser, och att finansieringen av det civila samhällets verksamhet ökar. 8.Ekonomiska och finansiella frågor, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 27–30 och 32. Ekonomiska och monetära unionen Vi är skeptiska till fördragsändringen som ligger till grund för att ESM ska ersätta EFSM och EFSF och därefter fungera som permanent stabilitetsmekanism för . Fördragsändringen berör huvudsakligen EMU-området, men relevansen för del bör likväl framhållas. har i enlighet med nuvarande förordning och i enlighet med RESERVATIONER 2014/15:UU10 medlemskap i en formell och legal skyldighet att gå med i det tredje steget i EMU och införa euron som valuta. Till skillnad från exempelvis och har vi inget formellt undantag från detta. Det rimliga för svensk del är att förhandlar fram ett formellt undantag från skyldigheten att införa euron som valuta. är () övergripande behörig myndighet för tillsynen över de finansiella marknaderna i . Regeringen avser nu att bryta denna praxis och förflytta delar av den kompetens och de befogenheter som ligger under FI till motsvarande myndighet på federal EU-nivå, och i stället låta ta över verksamheten. Den befogenhet som berörs avser tillsynen över kreditvärderingsinstitut. Vår uppfattning är att vissa standardiseringar av regelverk som syftar till att underlätta handeln på den inre marknaden i vissa fall mycket väl kan vara av godo. I detta specifika fall rör det sig dock inte bara om en standardisering av regelverk och förordningar, utan om en regelrätt maktförskjutning från en svensk myndighet under regeringens kontroll till motsvarande myndighet på EU-nivå – bortom regeringens kontroll. Den typen av maktförskjutning vänder vi oss mot huvudsakligen av principiella skäl, då vi ser ett egenvärde i att makten och kontrollen över det offentliga ligger hos regeringen och samt – inte minst – ytterst hos det svenska folket. Med anledning av vad som anförts ovan menar vi att FI inte ska fråntas några befogenheter på det berörda området. Skatt på finansiella transaktioner Frågan om en internationell skatt på finansiella transaktioner (FTT) är relevant ur minst två aspekter. Dels är skattepolitiken en nationell angelägenhet, dels skulle en sådan skatt resultera i kapitalflykt till andra finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska hela EU:s BNP. En sådan skatt kan i princip endast införas globalt, eller inte alls. Vi vänder oss därför mot den föreslagna skatten. Vi är även starkt skeptiska till att koordinera vissa punktskatter på EU- nivå. Punktskatter syftar huvudsakligen till att uppnå vissa mål på exempelvis miljö- eller folkhälsoområdet. Dessa mål är en nationell angelägenhet och ska formuleras av riksdag och i förlängningen av det svenska folket. Det innebär även att måste sitta på verktygen för att uppnå målen. Det ovanstående bör ges regeringen till känna. Vi vänder oss mot den snedvridning som råder inom unionen där vissa länder står för de finansiella tillgångarna och andra länder i stort tar emot pengar utan motkrav. EU-avgift uppgick till , och återflödet från EU:s budget uppgick till endast . Denna mellanskillnad är något som aldrig kommer de svenska skattebetalarna till del, vilket är upprörande. 2014/15:UU10 RESERVATIONER 9.Ekonomiska och finansiella frågor, punkt 5 – motiveringen av (V). Orsakerna till den ekonomiska krisen i EU är komplexa och sammanflätade men har avslöjat betydande brister i det finansiella systemet. Eurokrisen är en strukturell kris som har sin grund i att valutaunionen låser fast länderna i en gemensam penning- och valutapolitik, som de saknar nationella centralbanker som kan agera som långivare i sista instans. Detta har lett till budgetunderskott och akuta statsfinansiella problem i en del länder i form av kraftigt stigande räntor på deras statsobligationer. Den förda politiken har alltså förlängt och fördjupat den ekonomiska krisen, och den har hanteras över huvudet på dem vars liv påtagligt påverkas av de beslut som fattas. I de flesta av de berörda länderna fick medborgarna inte fatta beslut om huruvida de skulle vara med i , men de får nu betala priset. Därför är inte en ökad överstatlighet lösningen. Krisen visar en brist på demokratisk legitimitet när det gäller EU- och EMU-länderna. En bankunion riskerar att förstärka EU:s makt på medlemsstaternas bekostnad. Jag anser att det behövs betydligt kraftigare åtgärder för att trygga den finansiella stabiliteten. En sådan åtgärd är att införa en lag om bankdelning som separerar traditionell bankverksamhet från spekulativ investmentverksamhet, vilket föreslås i den s.k. Liikanenrapporten som tyvärr verkar ha hamnat längre ned på den politiska dagordningen, bl.a. på grund av motstånd från den . anser att någon form av beskattning av finanssektorn är önskvärd. Finanskrisen har resulterat i stora kostnader för medborgare och statskassor runt om i världen. är finansbranschen underbeskattad, varför frågan om en bättre beskattning av finanssektorn är viktig även av detta skäl. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive stat. En folkomröstning bestämde 2003 att inte skulle vara med i . Det är därför rimligt att regeringen ser till att få till stånd ett undantag för från skyldigheten att införa euron, i likhet med de som och har. anser att EU:s budget bör minskas kraftigt. Vi motsätter oss generellt förslag som ökar EU:s makt. På områden där det är möjligt att flytta fram positionerna för en progressiv politik måste en bedömning göras från fall till fall om fördelarna överväger riskerna med att ytterligare politikområden förs till EU-nivån. Vi anser vidare att bör omförhandla sitt avtal med EU där en av utgångspunkterna bör vara att få lämna EU:s gemensamma jordbrukspolitik för att bygga upp en nationell politik inom det området. Med hänvisning till detta avstyrks motionen i berörda delar. 10.Rättsliga och inrikes frågor, punkt 6 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (KD), (M), (C) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1880 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 14 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 10 och avslår motion 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 15, 20 och 33–37. EU måste bli öppnare för att möta framtidens utmaningar. Under det närmaste årtiondet kommer arbetskraftsutbudet att minska med närmare 60 miljoner människor inom EU på grund av befolkningsutvecklingen i medlemsländerna. För att möta det ökande arbetskraftsbehovet bör övriga medlemsländer följa exempel och öppna upp för legal arbetskraftsinvandring för de många människor som vill söka sig en bättre framtid. Vi vill även framhålla vikten av att nyanlända och andra invandrare snabbt etableras i arbets- och samhällslivet för att skapa förutsättningar för integration och att utrikes födda ska känna delaktighet, samhörighet och tillhörighet i det nya landet. EU ska ge alla människor i behov av skydd möjlighet till asyl och genomföra inrättandet av ett gemensamt asylsystem. Vi vill ha ett EU som ser till migrationens positiva effekter och som är generöst i mottagandet av asylsökande. tillhör de länder som tar emot flest flyktingar. bör verka för att fler EU-länder ska göra mer när det gäller flyktingmottagandet. bör även verka för att skapa fler lagliga vägar för att söka asyl inom unionen. är och ska vara djupt engagerat i EU:s arbete med solidaritet med utsatta tredjelandsmedborgare. En viktig del bör vara att i samarbete med UNHCR ge skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande som inte har tillgång till någon annan varaktig lösning. Tydligast åstadkoms det genom att verkar för en ökad vidarebosättning inom EU och för att alla EU:s medlemsstater deltar i UNHCR:s vidarebosättningsprogram. 2014/15:UU10 RESERVATIONER för grundläggande rättigheter genomförde 2013 en omfattande undersökning av situationen för hbt-personer i EU. Av rapporten framgår att ungefär hälften av alla svarspersoner sa att de personligen hade känt sig diskriminerade eller trakasserade på grund av sin sexuella läggning. Arbetet med att stärka EU:s diskrimineringsskydd för hbt-personer måste därför fortsätta. Vidare måste utvidgas så att samkönade par inbegrips i familjebegreppet i all relevant EU-lagstiftning. Den fria rörligheten inom EU måste gälla fullt ut också för samkönade par. De juridiska och sociala rättigheter som följer med äktenskapet ska inte berövas medborgare i EU vid en flytt till ett annat EU-land. EU behöver större möjligheter att ställa krav på de medlemsländer som inte respekterar mänskliga rättigheter. Vi anser att ska kunna granska hur medlemsländerna lever upp till skyldigheten att skydda och respektera mänskliga rättigheter som de är förbundna att göra enligt fördragen. För att granskningen ska ge effekt behöver också medlemsländerna kunna få sanktioner riktade mot sig. Vi vill att arbetar för att diskrimineringsskyddet i EU stärks och utvidgas till att inkludera såväl sexuell läggning som könsidentitet och könsuttryck, att familjebegrepp breddas till att inbegripa samkönade par, så att den fria rörligheten inom EU gäller alla fullt ut, och att ska få mandat att granska och utdela sanktioner mot de medlemsländer som inte respekterar mänskliga rättigheter. Inom ramen för EU-samarbetet bör också särskilt prioritera en intensifierad kamp mot människohandeln med kvinnors kroppar. 11.Rättsliga och inrikes frågor, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 15, 20 och 33–37 samt 2014/15:1880 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 14 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 10. RESERVATIONER 2014/15:UU10 Viseringsfrihet, vidarebosättning och efterlevnad av Dublinförordningen är av åsikten att viseringsfrihet endast ska ges för medborgare i länder som är stabila rättsstater, har låg korruption och obetydliga problem med organiserad brottslighet och terrorism. Regeringen bör verka för att kravet på visering för resande från återupprättas respektive behålls. Principiellt ser positivt på att medborgare från länder i EU:s närområde reser till EU för att studera eller fylla luckor på arbetsmarknaden. Dessa personers erfarenheter i kan också ha väldigt positiv inverkan på vederbörandes hemländer efter att de återvänt. Dessa i och för sig lovvärda syften motiverar dock inte en generell viseringsfrihet då de som studerar och har jobb sällan får problem att få visum. Visum och underlättande för att få visum bör även tilldelas efter individuella skäl så länge landet i fråga inte uppfyller ovanstående krav. Krisen i framför allt och har orsakat stort mänskligt lidande och tvingat många människor på flykt. åsikt är att EU bör bedriva en flyktingpolitik där utgångspunkten är att på det mest humana, effektiva och rättssäkra sättet hjälpa flest flyktingar. Vidarebosättning genom UNHCR är en säker laglig väg som vi anser bör prioriteras högre och användas bättre, men antalet kvotflyktingar måste vara i överenskommelse med FN och inte genom överstatliga beslut i EU. Att samarbeta i gränsöverskridande frågor är en sak, men en gemensam överstatlig migrationspolitik ser vi kritiskt på. Dublinförordningen är tydlig med att asylprövningen ska göras i det unionsland tredjelandsmedborgaren först kom till. Siffror från visar att av de flyktingar som når gör detta landvägen via ett annat EU-land. Ytterligare anländer med flyg från ett annat EU-land. Trots detta var det 2013 av alla asylärenden som avgjordes enligt Dublinförordningen. En så självklar sak som att efterleva förordningen skulle således medföra en betydande minskning av det i förhållande till vår folkmängd ohanterliga asyltryck som utsätts för . Vi vill därför att ska ge regeringen till känna att regeringen inom EU ska verka för att Dublinförordningen efterlevs och att också tar ansvar för att följa förordningen. Terrorism, och förslaget om en europeisk åklagarmyndighet Vi välkomnar de initiativ som EU har tagit för att motverka fenomenet med s.k. utländska stridande men anser att mer behöver göras. Det är viktigt och bra att europeiska länder samarbetar och har en dialog om problemet, inte minst med tanke på de konsekvenser som den fria rörligheten och för med sig, men det är viktigt att varje land tar sitt eget ansvar och vidtar nödvändiga åtgärder för att stoppa terrorism och terrorresor. Enligt vår mening måste det få tydliga konsekvenser för den som väljer att resa till länder utanför för att ansluta sig till och strida för 2014/15:UU10 RESERVATIONER Naturligtvis måste det bli olagligt att delta i den här typen av aktiviteter, och straffen bör vara kännbara för den som gör det. Vi anser att den som väljer att strida för terroristorganisationer utomlands och har dubbelt medborgarskap ska mista sitt nationella medborgarskap i EU. Även i fall där det rör sig om EU-medborgare som endast har ett nationellt medborgarskap bör den möjligheten prövas. Naturligtvis ska utländska medborgare med kopplingar till terroristnätverk utvisas från EU. Detta är enligt vår mening viktigt dels för stabiliteten och den humanitära situationen i och , dels för att värna säkerhet och för att förhindra ytterligare radikalisering för att därigenom minska risken för terrorbrott i . är enligt vår mening ett misslyckande och bör avvecklas. Att gränskontrollerna har tagits bort mellan innebär att resor mellan och andra Schengenländer närmast kan betraktas som inrikesresor. Den som har tagit sig förbi en svag punkt vid Schengenområdets yttre gräns är mer eller mindre fri att resa som den vill in i . Det krävs ett fullgott gränsskydd längs hela det geografiska område som Schengenområdet utgör, men tyvärr har man misslyckats med det. Enligt vår uppfattning har detta fått katastrofala följder för och många andra medlemsstater. Borttagandet av gränskontroller mellan har lett till att den organiserade brottsligheten sprider sig i , liksom en stor mängd vapen, narkotika, illegala invandrare och utländska tiggare. Vi anser att regeringen bör erkänna misslyckande och utreda och redovisa de negativa konsekvenserna av den fria rörligheten och . Enligt vår mening bör i sin nuvarande form avvecklas. Slutligen anser vi att kommissionens förslag om en europeisk åklagarmyndighet innebär ett tydligt och oacceptabelt steg mot att ge mer makt till EU på bekostnad av medlemsstaterna. Vi ser inget nationellt intresse i att unionen utvecklas mot ännu mer överstatlighet. Även om en europeisk åklagarmyndighet inledningsvis inrättas med ett begränsat ansvarsområde skapar det legitimitet för utökat ansvar på EU-nivå. Om förslaget om en europeisk åklagarmyndighet blir verklighet anser vi att inte ska delta i samarbetet. 12.Rättsliga och inrikes frågor, punkt 6 – motiveringen (V) av (V). vill skapa en mänsklig och generös flyktingpolitik i och . Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan förföljelser, och alla ska få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. För att det ska bli verklighet behöver vi avskaffa Dublinförordningen och låta de asylsökande själva bestämma vilket land de vill söka asyl i. RESERVATIONER 2014/15:UU10 De återkommande katastroferna i , då tusentals flyktingar drunknat, understryker vikten av att reformera EU:s asyl- och flyktingpolitik. Vi måste skapa fler lagliga vägar in i . Detta kan ske genom asylvisum som utfärdas vid ambassader och beskickningar, men även genom upphävande av visumkrav från länder som drabbats av konflikt eller krig eller vars regim utsätter befolkningen för tortyr eller förföljelse. Dessutom behöver militariseringen av yttre gränser upphöra. Den gemensamma europeiska gränspolisen Frontex och enskilda medlemsländer hindrar asylsökande från att ta sig in i med förstärkt gränsbevakning. Efter katastrofen utanför Lampedusa då över 300 migranter drunknade initierade operationen , en operation ledd av den italienska flottan och med syftet att undsätta och rädda migranter som kom över . avslutades formellt eftersom ansåg att man inte själva kunde bära den ekonomiska kostnaden för denna räddningsoperation. Den beräknades då ha bidragit till att rädda livet på ungefär 150 000 migranter som operationen pågick. ersattes av en EU-gemensam operation under ledning av Frontex som fick namnet . Skillnaden mellan och är att den senare är av mycket mer begränsad omfattning. De fartyg som ingår i går inte längre ut än från och har heller inte något s.k. search and rescue-mandat, vilket innebär att man inte som tidigare patrullerar nära libyskt territorialvatten och aktivt bevakar området i syfte att upptäcka migrantfartyg. Italiens kustbevakning har sagt att de kan starta upp . Men inom EU fokuserar nu diskussionerna på hur man ska kunna jaga smugglare och förmå länder i och att stoppa flyktingar – länder som i flera fall inte undertecknat och som saknar kapacitet att erbjuda flyktingar rättssäkra processer och asyl. Med hänvisning till detta avstyrks motionerna i berörda delar. 13.Sysselsättning och socialpolitik, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 39 och 40. 2014/15:UU10 RESERVATIONER När det gäller sysselsättningsstrategin inom 2020 och de landspecifika rekommendationerna på sysselsättningsområdet är det uppfattning att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik i första hand är en nationell fråga som ska avgöras i riksdag. Att dela erfarenheter av genomförda åtgärder är i och för sig välkommet, men de landspecifika rekommendationerna går långt utöver erfarenhetsutbyte och är ett direkt intrång i det nationella självbestämmandet. vill försvara den svenska modellen och motverka lönedumpning på den svenska arbetsmarknaden genom att kraftigt reformera utstationeringsdirektivet. Vi vill vidare införa en bortre gräns på max för hur länge en arbetstagare kan vara utstationerad i . anser att man bör införa obligatorisk månadsrapportering och anmälningsplikt för företag med arbetskraft utstationerad i . Behörig företrädare för utstationerade företag ska finnas på plats i med rätt att ingå kollektivavtal eller liknande. 14.Könsfördelningen i bolagsstyrelser, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkande 41. Enligt vår uppfattning är det önskvärt med en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. Vi anser att det är ägarna som ska ha ansvar för att se till att styrelserna präglas av mångfald och att den samlade kompetens som finns bland både kvinnor och män tas till vara. En jämnare könsfördelning bör således främjas med andra medel än med tvingande lagstiftning. överlade civilutskottet med regeringen om direktivförslaget. Utskottets majoritet ansåg att det inte fanns tillräckliga skäl för att införa en reglering på EU-nivå. Enligt utskottet stred förslaget mot subsidiaritetsprincipen. Vi anser att direktivförslaget alltjämt strider mot subsidiaritetsprincipen. I förhandlingsarbetet inom EU bör regeringen därför motsätta sig direktivförslaget. Vi ställer oss således bakom det tillkännagivande som föreslås i motionen. 15.Könsfördelningen i bolagsstyrelser, punkt 8 – motiveringen (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). ligger långt fram på jämställdhetsområdet, även om det finns mycket kvar att göra. I många länder inom EU är bristen på kvinnor i maktpositioner påtaglig. Det är därför angeläget att arbetar aktivt även på EU-nivå för att jämna ut skillnaderna mellan könen.