bet · H301CU1 · 2015-12-02 00:00:00 — Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 15 och 2014/15:1801 av (C), 2015/16:791 av och (båda FP) yrkandena 1–3 och 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9. En av Lantmäteriets huvuduppgifter är att kartlägga och förse samhället med geodata. Insamlingen av geodata bekostas av skattemedel. Då är det också rimligt att geodata i form av bl.a. kartor verkligen kommer till användning i all offentlig verksamhet. Ett exempel som visar att så inte alltid är fallet är den stora branden i när räddningsinsatsen försvårades och försenades på grund av att det rådde brist på uppdaterade kartor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i flera rapporter konstaterat att räddningsledningen under skogsbrandens första dagar hade bristfällig tillgång till papperskartor och att även andra som deltog i insatsen i skogen saknade egna papperskartor med tillräcklig detaljeringsgrad för skogsområdet. Även har framhållit att räddningsinsatsen försvårades av bristen på aktuella kartor. Vi anser mot denna bakgrund att tillgången till aktuella kartor från Lantmäteriet måste förbättras. Vi föreslår därför att Lantmäteriets senast uppdaterade kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. har i sin budgetmotion för utgiftsområde 18 (mot. 2015/16:2350) föreslagit att anslaget till Lantmäteriet ska höjas med för att finansiera arbetet med den föreslagna reformen. I reservation 5 i detta betänkande föreslår vi att en sådan anslagsökning ska genomföras . Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 5 (C, KD) av (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1801 av (C) och 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9, 2015/16:791 av och (båda FP) yrkandena 1–3 och 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 15. Öppna och avgiftsfria geodata är mycket viktigt för att effektivisera flödet av information i alla samhällsprocesser och skapa en väl fungerande samhällsstruktur. Kostnadsfri tillgång till geodata utan begränsande villkor för användning skulle bl.a. ge bättre förutsättningar för näringslivsutvecklingen och klimatanpassningsarbetet. Dessutom skulle fria geodata främja utvecklingen mot en effektivare sammanhållen digital planprocess som skulle ge bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Av Statskontorets rapport analog till digital – Insatser för att främja en digital planprocess (rapport 2014:3) framgår att en digital planprocess innebär vinster såväl för kommunerna och staten som för allmänheten och exploatörerna. För att uppnå den maximala samhällsnyttan av en digital planprocess behöver hela samhällsbyggnadsprocessen omfattas av ett digitalt arbetssätt. Statskontorets förslag om en nationell e-strategi för en digital planprocess, en nationell databas för detaljplanebestämmelser och fri tillgång till geodata är mycket viktiga delar i digitaliseringen och effektiviseringen av samhällsbyggandet. Statliga geodata finansieras genom anslag och avgifter. Genom en komplicerad modell inom Geodatasamverkan utbyter statliga myndigheter och landets kommuner geodata och pengar. Detta medför kostnader och att mycket tid läggs ned på administration av avtal och licenser. Denna verksamhet behöver effektiviseras och förenklas för att förbereda ett framtida införande av öppna och avgiftsfria geodata. Det ska i sammanhanget framhållas att Lantmäteriets egen förhoppning är att kunna göra alla sina geodata fritt tillgängliga och att få en ny finansieringsmodell som gör det möjligt att slopa avgifter och begränsande användningsvillkor. Sammanfattningsvis behöver den nuvarande finansieringsmodellen för geodata ses över och ersättas med en modell där myndigheterna inte tar betalt av varandra för sin service. Vidare bör öppna och avgiftsfria geodata införas för den offentliga sektorn i . Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Snabbare plan- och bygglovsprocess, punkt 7 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 1. Jag anser att plan- och bygglagstiftningen bör vara transparant och ändamålsenligt för att fungera som ett stöd för effektiva och korta plan- och bygglovsprocesser. I ett läge med mycket stor bostadsbrist behöver det därför noga utredas hur vi åstadkommer processer som möter detta behov. Här ska dessutom vägas in krav på rättssäkerhet, insyn och samråd. Risken för att återkommande förändringar i regelverk skapar sämre förutsägbarhet och ökade tillämpningsproblem behöver tas på allvar. Jag kommer inte att bidra till ändringar i regelverk som innebär att handläggningstiderna i praktiken riskerar att förlängas. Det finns i sammanhanget skäl att påminna om att utfallet av de lagändringar som beslutades under det borgerliga regeringsinnehavet i många fall har fått den effekten. Min uppfattning är att ett ökat bostadsbyggande med god kvalitet är prioriterat framför ogenomtänkta lagändringar. I den aktuella motionen från de fyra borgerliga partierna föreslås att ska begära att regeringen före ska utreda åtgärder som förkortar plan- och bygglovsprocessen med upp till . Det framgår emellertid inte vilken typ av åtgärder som motionärerna avser. Det bör även framhållas att det redan pågår ett arbete med att se över plan- och bygglagstiftningen. lämnade sitt betänkande och kommer att lägga fram sitt betänkande. Flera tidigare avrapporterade utredningsförslag bereds inom och regeringen har fattat beslut om att överlämna en proposition till med förslag om en kortare instanskedja för vissa överklagade . Sett mot denna bakgrund anser jag att det föreslagna tillkännagivandet med en uppmaning till regeringen att lägga fram förslag som kan leda till en snabbare plan- och bygglovsprocess inte skulle fylla någon funktion. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör avslå det aktuella motionsyrkandet. Fler bygglovsbefriade åtgärder, punkt 8 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 3 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 15. Det saknas skäl för att ställa sig bakom motionsförslagen om ett tillkännagivande med innebörden att fler åtgärder bör vara bygglovsbefriade. Som framgår av redovisningen i betänkandet av pågående arbete inom remissbehandlas en rapport från med förslag om att ett antal byggåtgärder ska kunna undantas från kravet på bygglov. Jag anser att det pågående beredningsarbetet och eventuella förslag från regeringen i frågan bör avvaktas. Det finns i sammanhanget skäl att påminna om att utfallet av de lagändringar som beslutades under det borgerliga regeringsinnehavet med bygglovsbefrielse för s.k. Attefallshus inte blivit det förväntade. De aktuella motionsyrkandena avstyrks således. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (mot. 2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 18. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2700. Vi är starkt kritiska mot en stor del av regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 18 . Förslagen innebär att det nu sker en återgång till en statlig subventionspolitik inom det bostadspolitiska området. En sådan politik bedrevs av tidigare socialdemokratiska regeringar och har starkt bidragit till dagens problem på bostadsmarknaden. Alliansregeringens arbete på området var i stället inriktat på att genomföra regelförenklingar och skapa långsiktigt hållbara spelregler för en bostadsmarknad i balans där bostadskonsumenternas efterfrågan blir styrande. Regeringens förslag för utgiftsområde 18 innebär att det inrättas fyra nya bidragssystem med en sammanlagd omfattning på . Det lämnas emellertid anmärkningsvärt knapphändig information i budgetpropositionen om de avsedda villkoren för dessa bidragssystem. Det framgår emellertid att avsikten är att på olika sätt styra bostadsbyggandets inriktning och därmed riskera att konkurrensen sätts ur spel. När det gäller investeringsstödet för hyresbostäder har de tilltänkta mottagarna till detta bidrag, dvs. bygg- och fastighetssektorn, till helt övervägande del varit kritiska till regeringens förslag och i stället efterfrågat fler förenklingsåtgärder i linje med den tidigare regeringens arbete. Det kan också nämnas att branschorganisationen framhållit att det i det rådande mycket ansträngda budgetläget framstår som märkligt att ge pengar till en bransch som inte efterfrågar dem – i stället för att använda medlen exempelvis till att hantera den akuta boendesituationen för nyanlända asylsökande. Även förslaget om ett bidragssystem för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus har väckt starka invändningar inom fastighetssektorn eftersom bidraget kommer att missgynna de fastighetsägare som tagit ansvar för och underhållit sitt bostadsbestånd. En motsvarande invändning kan riktas mot förslaget om ett stöd för upprustning av skollokaler. I förslag om anslag inom utgiftsområde 18 avvisas således regeringsförslagen om de fyra nya bidragssystemen. I övrigt ger vårt förslag för utgiftsområdet möjlighet till konsumentpolitiska satsningar. Vår utgångspunkt är att konsumenterna ska ha makt och möjlighet att göra aktiva och medvetna val. Vi har därför föreslagit att fyra anslag inom det konsumentpolitiska området ska höjas i förhållande till regeringens förslag. Dessa medel var avsedda att användas bl.a. i arbetet med konsumentupplysning och mot överskuldsättning. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 18 som förordas i anslagsmotion 2015/16:3157 och kommenterar kortfattat regeringens förslag. Jag kommer emellertid självklart att även i fortsättningen driva de motionsförslag om bostadspolitikens och konsumentpolitikens inriktning som ligger till grund för förslag om anslagen inom utgiftsområde 18. Regeringens förslag om utgiftsområde 18 utgår från att bostadspolitiken åter ska inriktas på subventioner och detaljstyrning av bostadsmarknaden. Det är en sådan politik som har lett fram till en bostadsmarknad som är präglad av bostadsbrist och skenande bostadspriser i stora delar av landet. Subventioner snedvrider konkurrensen och leder till högre byggkostnader. vill i stället fortsätta den avregleringspolitik på området som inleddes av alliansregeringen. Vårt alternativ till regeringens förslag om nya stora bidragssystem är inriktat på bl.a. en fortsatt reformering av plan- och bygglagstiftningen och åtgärder som kan stimulera nya finansieringslösningar och ökad konkurrens samt ett bättre utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet. Vi anser också att beskattningen för att köpa, äga och sälja sin bostad behöver ses över. Vårt alternativ inom bostadspolitiken innebär således att det inte ska inrättas några anslag inom utgiftsområde 18 för de fyra nya bidragssystem med en omfattning på som regeringens föreslagit. Det kan konstateras att de föreslagna bidragen till nybyggnation och till renoveringar riskerar att påverka konkurrensen inom bygg- och fastighetssektorn negativt. Flertalet branschföreträdare har också klargjort att man inte vill ha denna typ av stöd från staten utan i stället en fortsättning av alliansregeringens arbete med regelförenklingar och en reformering av den lagstiftning som påverkar bostadsmarknaden. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. (nu Liberalerna) budgetmotion 2015/16:3244 är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flertalet utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat vårt förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som vi förespråkar. Jag och övriga inom Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 18. I det följande redovisas i stället i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 18 Samhällsplanering bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Vi är framför allt starkt kritiska till regeringens förslag om en storskalig satsning på återinförda byggsubventioner. Inom utgiftsområde 18 föreslås anslag på sammanlagt med denna inriktning. Jag anser att helt bör avvisa dessa förslag eftersom denna typ av bidrag leder till att konkurrensvillkoren snedvrids och bostadsmarknadens funktion försämras. Det bör i sammanhanget framhållas att bygg- och fastighetssektorns egna branschorganisationer delar denna kritiska inställning till statliga subventioner. I vårt förslag om utgiftsområde 18 avvisas mot denna bakgrund det nya investeringsstödet för hyresbostäder eftersom det innebär en mångmiljardsubvention till byggföretag och misshushållning med skattemedel. Vi avvisar bidragen till renoveringar av bostadshus och skollokaler eftersom de skapar orättvisor gentemot de fastighetsägare och kommuner som redan tagit ansvar för sitt fastighetsbestånd. Vi avvisar även det stöd som enligt budgetpropositionen ska gå till kommuner för att premiera ett förändrat arbetssätt i plan- och bygglovsfrågor eftersom det åtminstone inte alls har en sådan inriktning. När det gäller den sistnämnda frågan har vi föreslagit att det i stället inrättas ett anslag på som ska användas som en ekonomisk stimulans till de kommuner som redan har korta handläggningstider eller framgångsrikt förkortar sina handläggningstider för plan- och bygglovsärenden. Våra anslagsförslag för utgiftsområde 18 baserades vidare på att vissa anslag kan skäras ned med beaktande av den faktiska utgiftsnivån samt på en något reviderad pris- och löneomräkning för vissa myndigheter. Slutligen innehåller vårt förslag för utgiftsområde 18 en viss förstärkning av anslagen och Åtgärder på konsumentområdet. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 3 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi kristdemokrater ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar – de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta: vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Denna politiska inriktning låg också till grund för budgetförslag . Genom beslut i det första steget av budgetprocessen att anta den budget som regeringspartierna utformat med stöd av har politiken i flera avseenden fått en helt annan inriktning. Det gäller inte minst förslag om nya subventioner som påverkar civilutskottets beredningsområde i budgetsammanhang, dvs. Jag avstår mot denna bakgrund från att delta i civilutskottets beslut i det andra steget av budgetprocessen i fråga om anslagsfördelningen, men redovisar nedan kortfattat de förslag som lagts fram i vår motion om utgiftsområde 18. I förslag om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 avvisas regeringens förslag om nya anslag inom utgiftsområdet. Det gäller de nya bidragsformerna för renovering av flerbostadshus respektive skollokaler, investeringsstödet för byggande av hyresbostäder samt ett bidrag till vissa kommuners arbete med bostadsbyggnadsfrågor. Vi anser också att det är möjligt att skära ned nivån på två bostadspolitiska anslag som endast utnyttjats i begränsad utsträckning och där det redan finns ett betydande anslagssparande. har i den tidigare alliansregeringen bidragit till att det tagits betydande steg mot en bättre fungerande bostadsmarknad. Dessa åtgärder får nu genomslag bl.a. i form av ett ökat bostadsbyggande. Utvecklingen på bostadsmarknaden med ett påtagligt ökat efterfrågetryck gör emellertid att det är helt nödvändigt att nu fortsätta reformarbetet med förenklingar i plan- och bygglagstiftningen och en översyn av hyresregler och bostadsskatter. har under årets allmänna motionstid lagt fram ett flertal förslag med en sådan utgångspunkt. Regeringens förslag för utgiftsområde 18 pekar emellertid i en helt annan riktning när man föreslår nya stora anslag för kontraproduktiva subventioner. Den sammanlagda omfattningen av dessa anslag är . Sett mot denna bakgrund är budgetpropositionens beskrivning av den avsedda användningen av dessa medel anmärkningsvärt kortfattad. Det står emellertid helt klart att det föreslagna investeringsstödet riskerar att snedvrida konkurrensen och motverka en kostnadseffektiv produktion.