bet · H301UU1 · 2015-11-27 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan I betänkandet behandlar utrikesutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan och ett antal motioner som har väckts under den allmänna motionstiden /16. Bland motionerna finns alternativa budgetförslag från , (Liberalerna) och . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområdet, som uppgår till totalt . Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Utskottet har även följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Samtliga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I betänkandet finns 1 reservation och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 Anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan Politikens inriktning, punkt 2 (M) 1.Anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, punkt 1 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Stenografiska uppteckningar från utskottets öppna utfrågning om FN:s fredsfrämjande insatser Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 5 punkt 2 och avslår motionerna 2015/16:2230 av och (båda SD), 2015/16:2710 av m.fl. (KD), 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2015/16:2845 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2970 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:3185 av m.fl. (C) och 2015/16:3196 av m.fl. (FP). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 5 punkt 1. 2015/16:2970 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation (M) 2015/16:1442 av (S) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (M)*, (S), (L)*, (V), (KD)*, Serkan Köse (S), (M)*, (SD)*, (MP), (S) och (S). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2015/16:1 i de delar som gäller utgiftsområde 5 Internationell samverkan och motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. Regeringens förslag till riksdagsbeslut samt förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under ärendets beredning har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). Under beredningen av ärendet fick utskottet vid sammanträdet information om Försvarsmaktens internationella insatser som finansieras av medel under utgiftsområde 5, anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande insatser av brigadgeneral och överstelöjtnant . Utskottet fick även information om utgiftsområde 5 av kabinettssekreterare , expeditionschef och biträdande enhetschef för , samtliga UD. deltog (S) och (C) i konferensen om kärnvapennedrustning (NPT) i . anordnade utskottet en öppen utfrågning med temat FN:s fredsfrämjande insatser. Vid utfrågningen diskuterades bl.a. hur arbetet med fredsfrämjande insatser ser ut , hur FN arbetar med att utveckla insatserna och vilken roll de fredsfrämjande insatserna kommer att spela . Stenografiska uppteckningar från den öppna utfrågningen finns i bilaga 4 till detta betänkande. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan till (bet. 2015/16:FiU1). I detta ärende ska utrikesutskottet föreslå hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och de motioner som gäller anslag och bemyndigande inom utgiftsområde 5. Slutligen behandlas frågor om politikens inriktning och motionsförslag som har väckts under den allmänna motionstiden /16. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan består av elva anslag och omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: () och (). I propositionen föreslås anslag för samt ett bemyndigande. När det gäller anslagen för inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan föreslår regeringen att anvisar anslagen enligt bilaga 2 till detta betänkande. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 har beslutat om målet för utgiftsområde 5. Målet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Utgiftsområdet består av elva anslag och omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: () och (). Regeringen konstaterar att verksamheterna inom detta utgiftsområde är av olika karaktär. I många fall finns utöver medel från utgiftsområdet också annan finansiering, t.ex. när det gäller medlemskap i internationella organisationer. Det gör det svårt att följa upp de olika verksamheterna med resultatindikatorer mot det övergripande målet. Regeringen bygger sina resultatbedömningar på framför allt årsredovisningar och övrig rapportering från berörda myndigheter och organisationer. ISP bedöms när det gäller författningsreglerad verksamhet utifrån rättsenlighet och kvalitet i myndighetsutövningen, kostnadseffektivitet i handläggningen, korta handläggningstider och små ärendebalanser samt enkla rutiner för sökanden. ISP bedöms vidare utifrån myndighetens mervärde genom stödet till , bidragen till det nationella arbetet för icke-spridning samt en väl fungerande samverkan med andra berörda myndigheter. De statliga insatserna för information om i utlandet och Svenska institutets verksamhet bedöms utifrån ett antal fastställda resultatindikatorer. Som en del i utskottens löpande uppföljning har utskottet granskat regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 5 i budgetpropositionen, vilken utgör ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. En utgångspunkt för utskottets genomgång av regeringens resultatredovisning har varit att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Utskottet betonade i förra årets betänkande (2014/15:UU1) att det är viktigt att strukturen på regeringens resultatredovisning är logisk och tydlig, då detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Det är därför önskvärt menade utskottet att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen, och att sambandet mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Det är betydelsefullt att regeringen gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för riksdagsbundna mål. Utskottet framhöll vidare att det är angeläget att resultatindikatorer speglar utvecklingen av resultat, inte omvärldsförändringar eller insatser, och att de redovisas med längre tidsserier där det är relevant. Redovisningar av resultatens långsiktiga utveckling underlättar utskottets möjlighet att bedöma redovisade resultat. Utskottet önskar återigen understryka detta. En tydlig struktur på regeringens resultatredovisning och användandet av tidsserier underlättar utskottets möjlighet att bedöma de resultat som regeringen redovisar. Regeringen anger i propositionen att verksamheterna under detta utgiftsområde är av olika karaktär och att det i många fall också finns andra finansiärer, t.ex. när det gäller medlemskap i internationella organisationer. Regeringen konstaterar att detta gör det svårt att följa upp de olika verksamheterna med resultatindikatorer mot de övergripande målet. Utskottet har förståelse för detta men vill ändå uppmana regeringen att fortsätta utveckla resultatredovisningen för utgiftsområde 5 med resultatindikatorer. Särskilt vad gäller regeringens redovisning av det svenska deltagandet i internationell krishantering skulle en mer lättöverskådlig redovisning avsevärt underlätta resultatuppföljningen. Utskottet välkomnar att regeringen i bedömningen av ISP:s och SI:s verksamhet använder tydliga resultatindikatorer. Utskottet avser att fortsätta att följa denna fråga och ser fram emot regeringens redovisning och bedömning i nästa års resultatredovisning. Anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan i enlighet med regeringens förslag och lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (L) och 4 (KD). För föreslår regeringen i budgetpropositionen att anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt den tabell som framgår av bilaga 3 till betänkandet (prop. punkt 2). Regeringen föreslår i budgetpropositionen också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019 (prop. punkt 1). Vidare föreslår regeringen att anslagen till () och internationella fredsforskningsinstitut () ökas med vardera. Anslaget till UI ökas på grund av det mer svårförutsägbara omvärldsläget och för att möta de behov av policyrelaterad analys som finns inom regeringens prioriterade områden. Vad gäller bedömer regeringen att ett tillskott är nödvändigt för att stärka kärnverksamheten, med fokus på nedrustning, rustningskontroll och andra vapenfrågor. understryker i kommittémotion 2015/16:2970 av m.fl. yrkande 1 att ska vara en stark röst för fred, frihet och försoning som ska främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling och hävda internationell rätt och jämställdhet. engagemang ska alltid styras av ett tydligt resultatfokus. Målet är att bidra till att omvandla förtryck till frihet, fattigdom till framsteg och resursslöseri till hållbar utveckling. Motionärerna föreslår en fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som överensstämmer med regeringens förslag. föreslår i kommittémotion 2015/16:2230 yrkande 1 att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete ökar med i förhållande till regeringens förslag för att satsa på att öka språkförståelsen, kulturutbytet och på ett ökat nordisk samarbete. Vidare anser att () bör ges i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur ska kunna ta till vara på det nätverk av stipendiater som studerat på Svenska institutets ledarskapsprogram. En förteckning över vilka länder som bör prioriteras ska även tas fram. föreslår att anslaget 1:9 tillförs mer än i regeringens förslagför att finansiera denna satsning. Detta anförs även i kommittémotion 2015/16:2845 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. föreslår i kommittémotion 2015/16:3185 av m.fl. att anslaget 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut (), anslaget 1:8 Bidrag till () och anslaget 1:9 minskas med vardera i förhållande till regeringens förslag. understryker i kommittémotion 2015/16:3196 av m.fl. (FP) att i EU, FN och andra internationella organisationer ska vara en stark röst för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet i en värld där dessa grundprinciper långt ifrån är självklara. Motionärerna föreslår en fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som överensstämmer med regeringens förslag. framhåller i kommittémotion 2015/16:2710 av m.fl. att ett höjt stöd till freds- och säkerhetsfrämjande insatser är en nödvändighet i av oro där 60 miljoner människor befinner sig på flykt undan krig, terror och förföljelse. Motionärerna betonar att ska prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån och att det därför är av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande-, säkerhetsfrämjande- och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för Nato, FN, EU och . föreslår att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ökas med . Motionärerna anför vidare att de vill se ett fortsatt nära samarbete med våra nordiska grannländer och länderna kring . Samarbetet inom ska fokusera på miljöåtgärder och stöd till demokratisk utveckling. anser dock att dessa viktiga diskussioner bör kunna föras på ett mer kostnadseffektivt sätt än och föreslår därmed en minskning av anslaget 1:3 Nordiskt samarbete med och anslaget 1:11 Samarbete inom med i förhållande till regeringens förslag. Även i kommittémotion 2015/16:2714 av m.fl. yrkande 1 framhåller behovet av ökade medel till freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Motionärerna betonar att det måste finnas flexibilitet och utrymme att omprioritera för att kunna möta nya eller förändrade behov av fredsfrämjande insatser och föreslår ett stärkt stöd till freds- och säkerhetsfrämjande insatser genom att öka anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet med 30 miljoner i enlighet med partiets motion på utgiftsområde 5. I två motioner föreslås ett ökat anslag till freds- och säkerhetsfrämjande insatser. I likhet med vad det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet framhöll i betänkande 2014/15:UFöU5 anser utskottet att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och . Utskottet kan konstatera att planeringen av internationella krishanteringsinsatser måste ta hänsyn till utvecklingen i omvärlden och noterar att regeringen i budgetpropositionen anger att strävan är att behålla tillräcklig flexibilitet och handlingsfrihet för att kunna prioritera om, ändra inriktning och därigenom svara upp mot nya eller förändrade behov av insatser. Utskottet anser att regeringens anslagsförslag till freds- och säkerhetsfrämjande insatser är väl avvägt och är inte berett att förorda en ökning av medelstilldelningen. Med anledning av motionsförslag om att öka respektive minska anslaget 1:3 Nordiskt samarbete kan utskottet konstatera att det nordiska samarbetet på många sätt är unikt vid en internationell jämförelse. Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat och är viktigt i ett europeiskt och internationellt samarbete. Det är enligt utskottet värdefullt att samarbetet inom fortsätter att utvecklas. Utskottet är dock inte berett att tillstyrka en förändring av medelstilldelningen. Motionsvis framförs att Svenska institutets anslag bör ökas för att finansiera ett uppdrag till myndigheten att ta fram en handlingsplan och en förteckning över prioriterade länder som syftar till att ta till vara på det nätverk av stipendiater som studerat på Svenska institutets ledarskapsprogram. Utskottet kan konstatera att har till uppgift att skapa relationer, bygga nätverk och främja utbyten mellan och prioriterade länder. Institutet har en omfattande verksamhet för stipendiater och alumner i syfte att fördjupa kännedomen om och kontakten med . Nätverket för utländska studenter omfattar fler än 10 000 personer i omkring 140 länder. Utskottet noterar vad som anges i budgetpropositionen om att SI ska göra ytterligare satsningar på att utveckla och förvalta dessa nätverk av alumner. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att ytterligare åtgärder krävs, varför motionsyrkandena avstyrks. En motion föreslår att anslagen till , UI och SI minskas med vardera i förhållande till regeringens förslag. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår en ökning av anslagen till UI och med vardera. Anslaget till UI föreslås öka på grund av det mer svårförutsägbara omvärldsläget och för att möta de behov av policyrelaterad analys som finns inom regeringens prioriterade områden. Vad gäller bedömer regeringen att ett tillskott är nödvändigt för att stärka kärnverksamheten, med fokus på nedrustning, rustningskontroll och andra vapenfrågor. Utskottet är inte berett att förorda den neddragning av aktuella anslag som föreslås i motionen. Detsamma gäller för anslaget 1:11 Samarbete inom som berörs i en annan motion. Samarbete inom är en central del i den svenska grannskapspolitiken och bidrar till att främja integration och samverkan kring , en förbättrad miljö i regionen samt att stödja en demokratisk utveckling i . Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att regeringens förslag till medelstilldelning är väl avvägda och tillstyrker punkt 2 i propositionen. anvisar därmed anslag för inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan i enlighet med bilaga 3. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2230, 2015/16:2710, 2015/16:2714 yrkande 1, 2015/16:2845 yrkandena 1 och 2, 2015/16:2970 yrkande 1, 2015/16:3185 och 2015/16:3196. Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag om ett bemyndigande att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019, vilket innebär att utskottet tillstyrker punkt 1 i propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om politikens inriktning. Jämför reservation (M). Målet för utgiftsområdet 5 Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Regeringen anger i propositionen politikens inriktning för . Regeringen konstaterar att även fortsatt ska vara en stark aktör i med globala utmaningar. Den ryska aggressionen mot inklusive den olagliga annekteringen av har försämrat den säkerhetspolitiska situationen i . I vårt södra och sydöstra grannskap dras stater och institutioner ned i en våldsspiral och miljontals människor är på flykt undan konflikter och våld. Klimatförändringar påverkar människors livsvillkor, och extrema krafter utmanar demokrati och mänskliga rättigheter. I ljuset av detta krävs ett breddat utrikespolitiskt engagemang för att bidra till en bättre utveckling. Regeringen framhåller att har flera instrument till sitt förfogande för att hantera utmaningar i och bortom närområdet, bl.a. diplomati, handel, bistånd och totalförsvar. Detta är särskilt viktigt i präglad av allt större säkerhetspolitiska utmaningar. Regeringen beskriver vidare viktiga förändringar och prioriteringar i det svenska deltagandet i internationell krishantering, arbete med nedrustning, icke-spridning och exportkontroll samt engagemang i internationella organisationer. I kommittémotion 2015/16:2970 av m.fl. yrkande 2 beskriver hur en alltmer osäker omvärld ställer stora krav på som internationell aktör och att nya komplexa och svårförutsägbara utmaningar ställer krav på nya svar. Motionärerna framhåller att och EU ska fortsätta att verka för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i en alltmer globaliserad värld där värden som dessa ofta ifrågasätts. Folkrätten och principen om staters territoriella integritet måste fortsätta att gälla. Att med våld eller hot om våld flytta gränser är ett oacceptabelt brott mot folkrätten. Motionärerna vill fortsätta att stärka samarbetet och samhörigheten med våra nordiska och baltiska grannar och fortsätta att arbeta tillsammans för ökad rörlighet, fortsatt integration och kring centrala utmaningar som miljö och säkerhet. ska fortsätta att vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN ska tillsammans med EU, och andra internationella organisationer fortsätta att arbeta aktivt för att få stopp på krig och kriser runt om i världen, och främja fred, frihet och försoning. ska även fortsatt vara redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser runt om i världen som leds av FN, EU eller Nato. framhåller i kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. yrkande 1 att globaliseringen gör att det som en gång var separata områden som kunde etiketteras försvar, säkerhet, klimat och terror numera är delar av samma helhet. ska ha förmågan att kunna förebygga och hantera de kriser vi ställs inför men vi ska även samverka tillsammans med andra. Detta kräver att regeringen för en aktiv utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik som ska syfta till att skydda det svenska territoriet och värna det öppna samhället byggt på sådana grundläggande värderingar som demokrati, frihet, jämställdhet och respekten för mänskliga rättigheter. I yrkande 2 betonar motionärerna att det är självklart att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runt om i världen. framhåller att det fria ordet måste värnas, såväl inom som utanför de nya medierna, och att vi ska stå upp mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning m.m. Vi måste också arbeta för att fler människor kan ta del av friheten genom att med kraft bekämpa fattigdom och miljöproblem i världen. Slutligen framhåller motionärerna i yrkande 3 att demokratin, folkrätten och de mänskliga fri- och rättigheterna utgör hörnstenarna i vår utrikespolitik. Dessa förvaltas bäst genom kraftfulla internationella institutioner och en stark internationell rättsordning. Genom att främja dessa värden försvarar vi också säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. I kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. yrkande 14 konstaterar att totalitära och förtryckande regimer, våldsamma konflikter, terrorism och allvarliga brott mot mänskliga rättigheter gör att sextio miljoner människor är på flykt i världen. Detta ställer stora krav såväl på världssamfundet som på EU och . Motionärerna betonar vikten av att arbetar både inom världssamfundet och inom EU för att minska konflikter och sprida liberala och demokratiska värderingar globalt. Utskottet understryker betydelsen av de grundläggande universella normer som är bindande för alla världens stater.