bet · H201UbU9 · 2015-03-06 00:00:00 — En del av eller hela utrymmet för skolans val kan användas till ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. Ett lokalt tillval avviker till sitt innehåll och sin inriktning från kursplaner. Undervisningen i ämnet modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om sitt modersmål (Lgr 11 avsnitt 3.7). Enligt 10 kap. 7 § skollagen ska en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Kravet i bestämmelsen på att en vårdnadshavare har språket som modersmål och att eleven har grundläggande kunskaper i språket gäller fr.o.m. inte längre som villkor för rätt till modersmålsundervisning i de nationella minoritetsspråken (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292)[3]. Ändringen gäller elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna och som går i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. finns det heller inte något krav för dessa elever på att språket ska vara elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Barnens möjligheter att i få undervisning på sitt eget modersmål skapades genom ett riksdagsbeslut (prop. 1968:67, SU 1968:129, rskr. Syftet med hemspråksundervisningen var att varje elev skulle ges möjlighet att bibehålla och utveckla den ursprungliga kulturella och språkliga identiteten. Formerna för skolans modersmålsundervisning grundades i det riksdagsbeslut om invandringspolitiken som fattades 1975 (prop. I propositionen, där övergripande mål- och riktlinjer för den framtida invandrar- och minoritetspolitiken föreslogs, betonades att invandrarbarnen borde erbjudas möjlighet att inom skolsystemets ram bevara och utveckla sin språkliga och kulturella identitet. Av statistik på riksnivå[4] framgår att antalet elever som var berättigade till modersmålsundervisning under /14 uppgick till 210 837 stycken. Av statistiken framgår att av de berättigade eleverna deltog i sådan undervisning och av samtliga elever . Utskottet har i en förstudie om förskolan (2012/13:RFR9) gjort en översikt över forskningen om och arbetet med barns flerspråkighet i förskolan och hänvisar till olika forskningsrapporter. Översikten visar på en rad positiva effekter av flerspråkighet, bl.a. att barn kan utveckla båda sina språk i samtliga miljöer om möjlighet ges. Utskottet kan inledningsvis konstatera att sedan möjligheten till modersmålsundervisning infördes i har samhället kontinuerligt stött denna undervisning. Regleringen har till syfte att de elever som har rätt till modersmålsundervisning ska kunna utveckla kunskaper i och om sitt modersmål. När det gäller elever som tillhör de nationella minoriteterna syftar modersmålsundervisningen till att eleverna ska kunna återuppliva ett språk som har förlorats i föräldragenerationen eller ännu tidigare. Utskottet kan även konstatera att den internationella forskningen ger stöd för att modersmålsundervisning ger positiva effekter på såväl den språkliga- som övriga kunskapsinlärningen. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att modersmålsundervisningen är frivillig och att enligt den senaste statistiken från deltog av de berättigade eleverna (12,av samtliga elever) i undervisning i något modersmål 2013/14. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att föreslå ändringar i skolförfattningarnas reglering på detta område och avstyrker motion 2014/15:2744 (SD) yrkande 12. När det gäller samtalsspråket i skolan vill utskottet framhålla att enligt språklagen är svenska huvudspråk i . Detta ger tydliga signaler om att svenska är det språk som talas av det stora flertalet av landets invånare, som det påminner om att det även finns andra språk att ta hänsyn till. Det ställer även krav på att samhället ger alla som är bosatta i tillgång till svenska språket genom att man ger dem möjlighet att lära sig svenska i tillfredsställande utsträckning (se prop. 2008/09:153, bet. 2008/09:KrU9, rskr. 2008/09:271). Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att sedan höstterminen 2014 kan varje huvudman som har nyanlända elever i sin grundskola söka statsbidrag för att delta i en treårig försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända i (se förordning 2013:69). Med det anförda avstyrks motion 2014/15:2744 (SD) yrkande 18. När det sedan gäller motionsyrkanden om vilken undervisning som ska erbjudas i vill utskottet framhålla att ämnen räknas upp i skollagen och att det utöver de särskilda ämnena finns möjligheter att använda undervisningen i språkval, elevens val och skolans val. Med det anförda avstyrks motionerna 2014/15:2744 (SD) yrkande 19 och 2014/15:23 (FP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. inriktningen av politiken för fritidshem och om barngruppernas storlek i fritidshemmen. Jämför reservationerna 8 (SD) och 9 (V). I partimotion 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 3 om inriktningen på politiken för fritidshem uttalar motionärerna att fritidshemmen ska hålla lika hög kvalitet som skolan eftersom de är en del av en samlad skoldag. Skolbarnomsorgen och skolan ska tillsammans utgöra en helhet som bidrar till barnens allsidiga utveckling och lärande. Därför behövs bra fritidshem med utbildad personal och små grupper. I motion 2014/15:34 av (SD) begärs att personaltätheten på fritidshemmen ska öka. Motionären uttalar att gruppstorlekarna har ökat på landets fritidshem från ungefär 18 barn per grupp till över det dubbla. I motion 2014/15:1203 av (KD) yrkande 1 begärs att ska få i uppdrag att utfärda allmänna råd om barngruppernas storlek. Enligt motionären når man resultat genom ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller som minskar storleken på stora barngrupper. I motion 2014/15:2068 av m.fl. (S) konstaterar motionären att fritidsgrupperna är stora och anser att man därför bör se över möjligheterna att minska antalet barn per personal på fritidshemmen. I motion 2014/15:2649 av (S) anser motionären att det är viktigt att anställa mer fritidshemspersonal eftersom fritidshemsverksamheten inte får glömmas bort. Fritidshemmet är en del av skolväsendet, och verksamheten omfattas av bestämmelser i 1–6 kap. och 14 kap. i skollagen (2010:800). Den första delen av läroplanerna för (Lgr 11), grundsärskolan (Lgrsä 11), specialskolan (Lspec 11) och sameskolan (Lsam 11) är i princip likalydande och gäller också för fritidshemmet. Läroplanernas andra del gäller för fritidshemmet i tillämpliga delar. skollag blev fritidshemmets syfte tydligare. Fritidshemmets uppgift är att komplettera skolan och stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap, se 14 kap. 2 § skollagen. Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö enligt 14 kap. 9 § skollagen. Av 2 kap. 8 a § skollagen följer att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet, såsom utbildning inom fritidshemmet, efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Fritidshemmen ska enligt 4 kap. 3–8 §§ skollagen systematiskt och kontinuerligt följa upp verksamheten och utifrån uppföljningen planera och utveckla utbildningen. Inriktningen ska vara att de mål som finns för utbildningen i skollagen och i andra föreskrifter uppfylls. Det systematiska kvalitetsarbetet ska ske på såväl huvudmanna- som enhetsnivå. allmänna råd med kommentarer om systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet gäller även för fritidshemmen (SKOLFS 2012:98). tog fram nya allmänna råd med kommentarer om fritidshemmen (SKOLFS 2014:39) som ersätter allmänna råd och kommentarer om kvalitet i fritidshem (SKOLFS 2007:35). De nya allmänna råden riktar sig i första hand till huvudmän, rektorer och andra med motsvarande ledningsansvar samt till personalen i fritidshemmen. Syftet med råden är att ge stöd och vägledning och att bidra till en ökad måluppfyllelse för eleverna i fritidshemmen. Enligt de allmänna råden bör huvudmannen ha en fungerande modell för resursfördelning som tar hänsyn till de lokala förutsättningarna och behoven i olika fritidshem, bl.a. gäller detta för elevgruppens sammansättning och storlek (punkt 5). Huvudmannen ska föra en dialog med rektorn om personaltäthet, storlek och sammansättning av elevgrupperna i fritidshemmet i förhållande till verksamhetens uppdrag och fördelningen av resurser (punkt 6). Av kommentaren till de allmänna råden framgår också att det ingår i det systematiska kvalitetsarbetet enligt 4 kap. 3–8 §§ skollagen att huvudmannen gör regelbundna uppföljningar och utvärderingar av verksamhetens kvalitet i relation till målen. Resultaten av dessa uppföljningar och utvärderingar blir därefter vägledande för hur resurserna fördelas. Det ingår även i det systematiska kvalitetsarbetet att kontinuerligt följa hur personaltätheten och elevgruppernas sammansättning och storlek påverkar verksamhetens kvalitet. har ställt sig bakom och beslutat om utbildningsutskottets förslag om att en indexering av inkomsttaket för maxtaxan ska införas fr.o.m. på samma sätt som regeringen föreslagit (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). De budgetförstärkningar som detta beräknas leda till ska enligt riksdagsbeslutet användas för att minska storleken på barngrupperna i förskolan och fritidshemmen. Avsikten är att höja kvaliteten i förskolan och fritidshemmen genom att minska barngrupperna och öka personaltätheten. Särskilt fokus kommer att ligga på gruppstorleken för de yngsta barnen. Ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller som minskar storleken på stora barngrupper införs. För detta ändamål avsätts . Regeringen har uttalat att den med oro ser att senaste statistik visar att eleverna i fritidshemmen får allt sämre tillgång till personal, att grupperna blir större och att personalens utbildningsnivåer sjunker. Regeringen vill förbättra förutsättningarna för huvudmän och personal att bidra till elevernas utveckling och lärande genom att tydliggöra vilket innehåll verksamheten ska ha i ett särskilt avsnitt i läroplanen (se pressmeddelande från regeringen [] ). Regeringen gav därefter i uppdrag åt att lämna förslag till ändringar i de förordningar om läroplaner som gäller för bl.a. fritidshem och vissa andra förordningar om läroplaner med syfte att förtydliga fritidshemmets uppdrag. I uppdraget anges att läroplanerna för bl.a. fritidshemmet endast gäller i tillämpliga delar och att detta skapar en otydlighet för huvudmän och personal vid verksamheternas genomförande. Om ett särskilt avsnitt för fritidshemmet införs i respektive läroplan blir det tydligare vad respektive verksamhet ska ha för innehåll. En delredovisning av uppdraget ska lämnas till () . En slutlig redovisning av uppdraget ska lämnas till () . Utskottet vill uppmärksamma att man vid planeringen av verksamheten i fritidshemmen ska utgå från fritidshemmets uppdrag som det har formulerats i skollagen och läroplanen samt från en inventering av elevgruppernas behov och intressen. Genom ett sådant arbetssätt kan verksamheten i fritidshemmen bedrivas enligt skollagens krav på systematiskt kvalitetsarbete. Detta blir ett sätt att synliggöra hur verksamhetens resultat förhåller sig till de nationella målen för utbildningen. Utskottet vill även lyfta fram det pågående arbetet för att höja kvaliteten i fritidshemmen. Det har gjorts budgetförstärkningar som ska användas till ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller minskar storleken på barngrupperna i bl.a. fritidshemmen. Regeringen har även gett i uppdrag att föreslå ändringar i läroplanen som innebär att det ska tydliggöras vilket innehåll verksamheten i fritidshemmet ska ha. Utskottet, som ser positivt på det pågående arbetet, avstyrker med det anförda motionerna 2014/15:34 (SD), 2014/15:138 (V) yrkande 3, 2014/15:1203 (KD) yrkande 1, 2014/15:2068 (S) och 2014/15:2649 (S). Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 15–17 och 2014/15:5 av (SD), 2014/15:857 av (KD), 2014/15:1416 av m.fl. (S), 2014/15:1428 av m.fl. (S), 2014/15:1494 av (M), 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5, 2014/15:2051 av m.fl. (S), 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 4 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 18. Om ska kunna hävda sin ställning som kunskapsnation även bör den svenska skolan ligga i framkant när det gäller matematik. Bristerna i vårt samhälle och i vårt utbildningssystem är dock fler än så och är inte åtgärdade i en handvändning. För att åtgärda dessa brister krävs en palett av olika djupgående reformer och förändringar. Vi föreslår därför att timplanen i matematik för delas upp årskursvis, dels för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs, dels för att säkerställa att eleverna verkligen får den undervisning de har rätt till och att de når förväntade kunskaper. Vidare vill vi utreda möjligheterna att införa en nivågruppering av matematikundervisningen fr. o.m. Vi menar att det inte är möjligt att låta alla elever få sin matematikundervisning på samma nivå om undervisningen är tänkt att vara både stimulerande, utmanande och anpassad för den enskilda eleven. måste de elever som har svårt för matematik få den tid och hjälp de behöver för att ta till sig och förstå matematiken. Oavsett hur duktig man är i matematik är det av största vikt att eleverna undervisas av utbildade och pedagogiskt duktiga matematiklärare. Vi anser också att elever som behöver hjälp med läxläsning ska erbjudas sådant stöd av skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5 samt 2014/15:5 av (SD), 2014/15:857 av (KD), 2014/15:1416 av m.fl. (S), 2014/15:1428 av m.fl. (S), 2014/15:1494 av (M), 2014/15:2051 av m.fl. (S), 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 15–17, 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 4 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 18. God läsförståelse är nyckeln till framgång i de flesta av skolans ämnen och grunden för ett livslångt lärande och ett aktivt liv som samhällsmedborgare. Jag vill därför att man satsar på mer lärarledd undervisning och särskilt prioriterar svenska och läsning. Klassernas elevantal behöver minska för att inlärningsmiljön i skolan ska bli lugnare, lärarna ska få mer tid för varje elev och varje elev ska kunna känna att de får det stöd de behöver av sin lärare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Klassikerlista, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2014/15:860 av (KD). Vi anser att det ska införas en klassikerlista med litterära verk – romaner, noveller, essäer, sagor, dikter – men också filmer och musik, som alla elever ska ha tagit del av under sin skolgång. Det är särskilt viktigt för barn som växer upp i hem utan böcker och utan lästradition. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fler matematiklektioner i högstadiet, punkt 3 (S, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2014/15:2761 av m.fl. (M, FP, C, KD) och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 16. behöver en långsiktig skolpolitik byggd på kunskap och tillit till professionen. Det är inte rimligt att skolan görs till slagfält för kortsiktiga triumfer och förhastade reformer. Lärare, rektorer och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. Socialdemokraterna och är beredda att medverka till breda överenskommelser om viktiga skolfrågor för att den svenska skolan ska få långsiktighet och rätt förutsättningar att vända kunskapsresultaten. I överenskommelsen mellan regeringspartierna och den borgerliga oppositionen om målstyrning och utvärdering i klargörs att regeringen och oppositionen avser att föra samtal om timplan mot bakgrund av det uppdrag som avlämnats av om ny reglering av timplanen. I uppdraget har ingått att öka antalet timmar i matematik i linje med de önskemål som framförts i motionerna 2014/15:2761 och 2014/15:2839 yrkande 16. Detta kommer att beredas och utrymme ges för relevanta aktörer att lämna synpunkter på underlag. Vår uppfattning är att regleringar av timplan bör behandlas i ett samlat grepp och beredas på ett seriöst sätt. Mot denna bakgrund vore det fel att hasta igenom frågan om att eventuellt öka antalet timmar i matematik. I stället bör regeringspartierna och den borgerliga oppositionen i enlighet med överenskommelsen invänta beredningen av underlag och därefter inleda samtal med avsikten att en ny timplan för ska kunna gälla . Fler matematiklektioner i högstadiet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2014/15:2761 av m.fl. (M, FP, C, KD) och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 16. behöver en långsiktig skolpolitik byggd på kunskap och tillit till professionen. Det är inte rimligt att skolan görs till slagfält för kortsiktiga triumfer och förhastade reformer. Lärare, rektorer och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. är beredda att medverka till breda överenskommelser om viktiga skolfrågor för att den svenska skolan ska få långsiktighet och rätt förutsättningar att vända kunskapsresultaten. Min uppfattning är att regleringar av timplan bör behandlas i ett samlat grepp och beredas på ett seriöst sätt. Mot denna bakgrund vore det fel att hasta igenom frågan om att eventuellt öka antalet timmar i matematik. Förlängd skolplikt, punkt 4 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 2 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 25. För att bli behörig att börja på ett nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan krävs betyget E i svenska eller svenska som andraspråk, matematik, engelska samt ytterligare minst fem ämnen. Andelen elever som inte når detta behörighetskrav efter årskurs 9 uppgår till . Dessa elever, som inte är behöriga till gymnasieskolan, kan behöva mer tid för att nå de kunskapskrav i som krävs för behörighet. Vi vill därför förlänga skolplikten med upp till för de elever i nuvarande årskurs 9 som inte når gymnasiebehörighet och att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder i frågan senast . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Språkundervisning m.m., punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 18 och 19 samt 2014/15:23 av (FP) yrkande 2. Vi anser att modersmålsundervisning är ett intresse för den enskilda familjen, som också ska stå för kostnaderna för undervisningen. Vi anser även att modersmålsundervisningen alltid ska ligga utanför ordinarie skoltid. är det i princip kommunerna som finansierar modersmålsundervisningen. Vi anser därför att man bör avskaffa den obligatoriska modersmålsundervisningen med undantag för de nationella minoritetsspråken. För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Det är därför av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid bör vara svenska med undantag för skolor för nationella minoriteter. Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas. Därför bör skolan erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som ett tillvalsämne. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fritidshemmen, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:34 av (SD) och 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:1203 av (KD) yrkande 1, 2014/15:2068 av m.fl. (S) och 2014/15:2649 av (S). Gruppstorlekarna har ökat på landets fritidshem från ca 18 barn per grupp till över det dubbla 2013. har personalen inte ökats per grupp, vilket gör att personaltätheten halverats (PM , dnr 2014:00042). Sänkningen av personaltätheten har skett utan någon omfattande debatt, som lärartätheten på skolan debatterats mycket flitigt. Vi anser att det är hög tid att även satsa resurser och uppmärksamhet på den mycket viktiga fritidsverksamheten. Regeringen bör vidta åtgärder för att öka personaltätheten på fritidshemmen. Fritidshemmen, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2014/15:34 av (SD), 2014/15:1203 av (KD) yrkande 1, 2014/15:2068 av m.fl. (S) och 2014/15:2649 av (S). Fritidshemmen ska hålla lika hög kvalitet som skolan eftersom de är en del av en samlad skoldag. De flesta barn börjar och slutar också sin skoldag på fritidshemmet. Fritidshemmen ingår i det samlade utbildningssystemet och ska komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Fritidshemmen och skolan ska tillsammans utgöra en helhet som bidrar till barnens allsidiga utveckling och lärande. Därför behövs det bra fritidshem med utbildad personal och små grupper. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilt yttrande om betänkandet (S,MP,V) (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S) anför: Vi vill med ett särskilt yttrande framföra följande: Regeringen föreslog i budgetpropositionen (utgiftsområde 16), i överenskommelse med , en rad satsningar och reformer som rör skolan. Förslagen utgår ifrån att alla elever ska få den bästa möjliga skolgången utifrån sina olika individuella behov och förutsättningar. Hela regeringens samt samlade utbildningspolitik syftar till att ge alla elever en likvärdig utbildning. Kunskapsnivån i svensk skola ska höjas och kvaliteten i undervisningssituationen ska stärkas. Regeringens och prioritering av en bra förskola och skola för alla barn och elever fick bland annat följande avtryck i budgetförslaget: – Tidiga insatser. Alla barn och elever ska få det stöd de behöver för att nå kunskapskraven. Att varje barn och elev får möjlighet att utvecklas och utmanas genom årskurserna är en förutsättning för att lusten för lärande ska växa genom tonåren och in i vuxenlivet. – Lärarrekrytering och ökad attraktivitet för läraryrket. Alla elever ska få möta kunniga och engagerade lärare som känner sig högt värderade i sitt yrke. – Jämlika förutsättningar. Alla elever ska få det stöd som behövs för att kunna utvecklas efter sina förutsättningar i skolan. Dessa förslag föll emellertid i behandling av budgeten . beslöt i stället om en budget som har sin grund i Alliansens förslag i sin budgetmotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD).