bet · H301FöU1 · 2015-09-15 00:00:00 — Försvarsmakten bedöms dock ha begränsningar när det gäller att kunna möta olika händelseutvecklingar och hot som kan uppstå vid ett snabbt och allvarligt försämrat omvärldsläge. Brister finns främst inom förmågan att med en kraftsamlad insatsorganisation verka vid högre konfliktnivåer och när det gäller uthållighet kopplat till långvariga påfrestningar. Begränsningar finns också när det gäller att kunna ta emot militärt stöd. Begränsningarna kvarstår sedan föregående år. Regeringen bedömer vidare att Försvarsmakten har fortsatt att bedriva försvarsplanering i enlighet med den givna inriktningen. Försvarsmakten har bibehållit sin förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar av svenskt territorium. Nationell beredskap har upprätthållits i syfte att hävda den territoriella integriteten. Stridsflyg med incidentuppgifter har funnits tillgänglig med hög startberedskap, och incidentberedskapen har ständigt anpassats efter utvecklingen i närområdet. I budgetpropositionen konstateras att huvuddelen av förbanden i insatsorganisationen normalt bör vara tillgängliga och att inget förband normalt bör ha en beredskap som överstiger . För att följa detta redovisar regeringen att andelen befattningar i insatsorganisationen, exklusive hemvärn, som är tillgängliga börjar närma sig . Vidare följs övergången från pliktbaserad till frivillig personal – i och med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet – genom uppföljning av ”antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering” (prop. 2015/16:1 s. 35). När det gäller personalförsörjningen bedömer regeringen dessutom att Försvarsmakten trots vidtagna åtgärder inte i tillräcklig utsträckning har lyckats öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten. har Försvarsmakten deltagit med en väpnad styrka i Isaf i och Minusma i . Försvarsmakten har vidare deltagit i EUTM (European Union Training Mission) , EUTM , med flygtransportresurser inom ramen för FN:s insats i Sydsudan UNMISS och till stöd för EU:s insats i , EUFOR RCA. säkerhetssektorreform och kapacitetsbyggande. regeringen att 835 personer, varav 77 kvinnor, har varit insatta i internationella Detta innebär en minskning med jämfört med , vilket regeringen främst förklarar med den minskade militära insatsen i försvarsunderrättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, , Försvarsmaktens och andra myndigheters behov. Det är regeringens bedömning att försvarsunderrättelsemyndigheterna samt Försvarsunderrättelsedomstolen och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten har uppfyllt de krav som och regeringen har ställt och att samarbetet mellan myndigheterna har fortsatt att vidareutvecklas på ett positivt sätt. Regeringen beskriver att materiel- och logistikförsörjning är medel för att stödja krigsförbanden i uppbyggnaden av deras operativa förmåga och möjliggöra för krigsförbanden att utföra sina uppgifter i fred och vid höjd beredskap. Målet för materiel- och logistikförsörjningen är att krigsorganisationen ska ha en tillräckligt god försörjning för att kunna utföra ålagda uppgifter. Regeringen följer materiel- och logistikförsörjningen både genom resultatindikatorer och genom uppföljning av beslutade större materielinvesteringar. Uppföljningen med resultatindikatorer inleddes i och med budgetpropositionen , medan redovisningen av de större materielinvesteringarna påbörjades i och med budgetpropositionen . När det gäller uppföljningen med resultatindikatorer behöver resultaten enligt regeringens bedömning följas över tiden för att tydliga slutsatser ska kunna dras. Flera av de större beslutade materielinvesteringarna har inte genererat något ekonomiskt utfall. Regeringen understryker därför vikten av att genomföra förslag (SOU 2014:15), vilka syftar till att förbättra styrningen och uppföljningen av planerade och påbörjade materielinvesteringar. Då regeringen konstaterat att flera tidigare beslutade materielinvesteringar inte har genererat något ekonomiskt utfall har ett arbete påbörjats för att analysera avvikelserna i investeringsplaneringen och för att säkerställa att krigsförbanden tillförs nödvändig materiel. Regeringen bedömer att uppföljningen av pågående materielprojekt i detta avseende är av stor betydelse. Regeringen bedömer även att redovisningen av materielprojekten i dess nuvarande form utgör en ändamålsenlig utgångspunkt för den fortsatta utvecklingen av resultatredovisningen i enlighet med förslag. Regeringen redovisar även att i vissa upphandlingar har mottagit industriofferter som överskrider den ekonomiska ram som regeringen beslutat (t.ex. stridsvagn 122 och CV90). Arbetet med att identifiera möjliga handlingsalternativ inom den ekonomiska ramen pågår. Regeringen ser allvarligt på aviserade fördyringar och eventuella operativa konsekvenser och följer därför utvecklingen noggrant. Regeringen redovisar även exempel på anskaffningar som av andra skäl riskerar att överskrida den ekonomiska ram som regeringen beslutat (t.ex. och mörkerstridsutrustning). Därutöver redovisar regeringen två resultatindikatorer för att belysa om materielen förnyas i tillräcklig utsträckning (återinvesteringskvot och materielförsörjningskostnader) och en bedömningsgrund (materieluppfyllnadsgrad). I budgetpropositionen konstateras att det inte går att utläsa några större förändringar av resultatet 2014 i förhållande till 2013. Resultaten behöver följas över tiden för att det ska vara möjligt att dra några mer långtgående slutsatser. Materieluppfyllnadsgraden har utvecklats marginellt positivt. Regeringen konstaterar dock att materieluppfyllnadsgraden behöver fortsätta att öka för att krigsförbandens kapacitet att utföra ålagda uppgifter ska förbättras. Mot denna bakgrund är förbättringen av återinvesteringskvoten positiv. Kostnaderna för materielförsörjningen ökade något . Detta, i kombination med att redovisat en leveransförmåga under sin interna målsättning, får regeringen att dra slutsatsen att såväl effektiviteten som produktiviteten inom materielförsörjningen kan förbättras. Inom ramen för omställningen av stödverksamheten redovisar regeringen att ansvarsfördelningen mellan Försvarsmakten och har blivit tydligare och att dubbelarbetet delvis har minskat. Därutöver tydliggörs enligt regeringen de faktiska kostnaderna för försvarets logistikverksamhet, t.ex. den nedlagda arbetstiden. Även om genomförda rationaliseringar inte nått målet har myndigheterna kunnat redovisa en ackumulerad besparing om . uppnådd nettobesparing minskar dock till följd av myndigheternas omställningskostnader. Statskontorets rapport beskriver också att myndigheterna har svårt att visa hur de uppnådda besparingarna har inneburit förstärkningar av förbandsverksamheten. Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Den nya inriktningen är att skapa ett totalförsvar som kan hantera de utmaningar och hot som följer av det försämrade säkerhetspolitiska läget. De berörda myndigheterna behöver därför utveckla planeringen och vidta åtgärder för att totalförsvaret ska kunna utföra sina uppgifter under höjd beredskap och då ytterst i krig. De tillgängliga resurserna i samhället ger de resursmässiga Regeringen kommer att säkerställa en sammanhängande planering för totalförsvaret genom planeringsanvisningar till de berörda myndigheterna. Bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten, särskilt de nordiska, stärker också säkerheten i vår del av världen. fördjupat samarbete med ska framhållas. En stark transatlantisk länk är avgörande för säkerhet. Det ligger i svenskt intresse att upprätthålla och ytterligare fördjupa den bilaterala relationen till . Regeringen konstaterar vidare att den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats och att denna försämring kommer att fortsätta. Regeringen anser mot denna bakgrund att den svenska försvarsförmågan bör bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. Den försvarspolitiska inriktningspropositionen innebär att kommer att fördjupa sina bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska Regeringen anser att de möjligheter som ett differentierat partnerskap erbjuder bör utnyttjas i full utsträckning. försvarssamarbeten, inklusive med Nato, begränsas ytterst av att vi inte åtar Inom ramen för den nya försvarsinriktningen kommer i fortsättningen att anmäla förband till internationella styrkeregister inom FN, EU och Nato. Inom ramen för det internationella samarbetet bör Försvarsmakten fortsätta att genomföra bl.a. utbildnings- och övningsverksamhet, erfarenhetsutbyte och deltagande i I budgetpropositionen framhålls att en viss ombalansering bör ske från internationella operationer och insatser till nationell verksamhet i enlighet med den försvarspolitiska inriktnings- propositionen –2020. Regeringen vill särskilt peka på värdet och behovet av att öva tillsammans med andra länder. Övningssamarbeten kan ge bättre förutsättningar för samarbeten i internationella operationer, och det kan också medge mer kvalificerade och kostnads- och resurseffektiva övningar. anmälda till Natos snabbinsatsstyrkas reservstyrkeregister. ökad interoperabilitet genom praktisk samverkan, övningar och tillgång till ytterligare standarder. Regeringen avser att öka svenskt deltagande i Natos mest avancerade övningar, främst inom ramen för Natos bör därför följa utvecklingen av Natos översyn på Detta, liksom övriga samarbeten inom , EU, FN och Nato, ökar färdigheten hos Försvarsmaktens personal och förbättrar Försvarsmaktens förmåga och interoperabilitet. När det gäller den försvarspolitiska inriktningen enligt överenskommelsen för perioden –2020 framhålls att tecknade ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd i linje med de partnerskapsmål som regeringen beslutade om 2010 och 2012. Syftet med värdlandsstödet är att säkerställa att värdlandet kan lämna effektivt stöd för militär verksamhet på värdlandets territorium i samband med övningar, krishanterings- eller andra ska Försvarsmakten redovisa uppdrag från regeringen om att vidta de förberedelser som behövs för att säkerställa att kan uppfylla sina åtaganden enligt samförståndsavtalet. Avtalet kommer att underställas innan det träder i kraft. Regeringen har vidare med stöd av beslut om vårändringsbudgeten 2015 gett och i uppdrag att förbereda och genomföra verksamhetsövergång och avveckling av . Regeringen bedömer att nödvändigt exportstöd inom försvarssektorn kan bedrivas inom en annan myndighetsstruktur med bibehållna krav på affärsmässighet och transparens men med högre kostnadseffektivitet. I vårändringsbudgeten redovisade regeringen att nödvändigt exportstöd borde bedrivas inom en annan myndighetsstruktur fr.o.m. . Som en konsekvens av förändringen upphör som myndighet . 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap samt beredskapskredit Regeringen föreslår ett anslag på 26 och ett bemyndigande att 2016 utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av , planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Anslaget får även användas till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn samt till avveckling av materiel. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten såsom () och Strategic Airlift Capability (SAC) får finansieras från detta anslag. 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av och regeringen. Vidare får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda insatser internationellt som finansieras via den s.k. Athenamekanismen. Vidare får anslaget användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förutom militärobservatörer, samt sekondering av personal till internationella stabsbefattningar kopplade till pågående insatser. 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, kredit hos Riksgälden för FMV och investeringsplan för Försvarsmakten samt beställningsbemyndigande Regeringen föreslår ett anslag på 8 och ett bemyndigande att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 19 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 70 för perioden –2027 samt att godkänner investeringsplanen för Försvarsmakten för perioden –2019 (tabell 3.10 i budgetpropositionens avsnitt 3.5.3). Regeringen föreslår även att beslutar om ett bemyndigande att i övrigt få fatta nödvändiga beslut beroende på oförutsedda ändrade förutsättningar. Anslaget 1:3 får användas för att finansiera anskaffning av materiel och anslagsfinansierade anläggningar. Vidare får anslaget användas för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå inom ramen för pågående omstrukturering av logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar och beställningsbemyndiganden Regeringen föreslår ett anslag på 6 och att regeringen bemyndigas att besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 23 för perioden –2024. Anslaget får användas för att finansiera vidmakthållande och avveckling av materiel och anslagsfinansierade anläggningar. Anslaget får vidare användas för kostnader för den europeiska försvarsbyrån () och för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till åtgärder för att främja den i verksamma försvarsindustrins exportverksamhet. 1:5 Forskning och teknikutveckling Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får vidare finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid luftstridssimuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i den europeiska försvarsbyrån (). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera lämplighetsundersökningar av totalförsvarspliktiga, centralredovisning av totalförsvarets personal, registerföring över krigsplacerad personal samt enskilda ärenden inom området. Vidare får anslaget användas till att finansiera Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet med att ge myndigheter och andra med bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service när det gäller bemanning. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet vid . Vidare får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. Anslaget får även användas för att finansiera kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera signalspaning och informationssäkerhetsverksamhet m.m. som bedriver och kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för dessa verksamheter. Anslaget får även användas för Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt myndighetens lämnande av stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning om skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera tillhandahållande av resurser inom materiel- och logistikförsörjning för stöd till regeringen. Anslaget får även användas för att finansiera överlåtelse och upplåtelse av sådan materiel som inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för begränsad tid, exportstöd inom försvarsområdet samt avvecklingskostnader m.m. till följd av avvecklingen av . Anslaget får vidare användas för, inom ovan nämnda område, förvaltningskostnader. Anslaget får likaså användas till certifieringsorgan för it-säkerhet (CSES) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som enligt förordningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet bedriver sådan verksamhet och för att i enlighet med lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet verkställa beslut om tillgång till signalbärare. För att uppfylla målet för vår säkerhet om att värna samhällets funktionalitet och målet för krisberedskapen att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser och olyckor samt målet för arbetet med skydd mot olyckor fortsatte det förebyggande arbetet . Arbetet har handlat om att förbättra skyddet mot olyckor och att stärka krisberedskapen inom olika områden, t.ex. förebyggande åtgärder när det gäller hanteringen av farliga ämnen och förbättringar av informationssäkerheten. Det förebyggande arbetet är långsiktigt och genomförs fortlöpande av ansvariga aktörer. I enlighet med ansvarsprincipen har samhällets aktörer vidtagit förebyggande åtgärder för att förbättra robustheten inom respektive ansvarsområde. Dessa åtgärder har i huvudsak finansierats av ansvarig aktör. Regeringen bedömer att det förebyggande arbetet när det gäller skydd mot olyckor, brandskydd och naturolyckor har gett resultat . Utöver de åtgärder som finansierats av respektive ansvarig aktör har åtgärder för att stärka krisberedskapen även vidtagits med medel från utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Det gäller t.ex. tillsynsverksamhet, kunskapsuppbyggnad genom informationsspridning, kartläggningar och analyser i samhällsviktiga verksamheter. Inom området skydd mot olyckor bedömer regeringen att förmågan har stärkts i flera avseenden. Regeringen bedömer att arbetet genom olika räddningstjänstforum har bidragit till en effektiv räddningstjänst genom att samverkan och samordning stärkts. Alarmeringstjänsten är en samhällsviktig verksamhet som har stor betydelse för såväl nödställda personer som samhällets skydd mot olyckor och krisberedskap. Regeringen ser därför allvarligt på att svarstiderna för nödnumret 112 har ökat och följer noggrant utvecklingen inom området. Regeringen bedömer att krisberedskapsförmågan har förbättrats genom finansiering från anslag 2:4 Krisberedskap. Anslaget har använts för projekt som stimulerar samverkan och för åtgärder som kommit till nytta vid hanteringen av olika händelser som inträffat . Det gäller hanteringen av bränder, översvämningar och störningar i samhällsviktiga funktioner som telekommunikationer samt el- och dricksvattenförsörjningen. Regeringen bedömer att samverkan och kriskommunikationen har förbättrats genom en fortsatt ökad anslutningsgrad till . Med utgångspunkt i målet att ska vara ett självfinansierat system ser regeringen även positivt på att avgiftsintäkterna har ökat. Regeringen bedömer att MSB:s insatser i form av bl.a. stöd för ledning och samverkan samt i form av förstärkningsresurser har bidragit till en framgångsrik hantering av ett antal händelser. Vidare bedömer regeringen att MSB genom internationella insatser har bidragit till att minska lidande och skadeverkningar vid allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Förmågan att hantera nödlägen har även förbättrats genom utbildningar och verksamhet som har bedrivits av frivilliga. Detta visade sig bl.a. vid hanteringen av skogsbranden i , där frivilligas insatser spelade en betydande roll. har det endast bedrivits ett begränsat arbete med att planera och förbereda civilt försvar. Detta har sin grund i den hotbild och den inriktning för försvaret som följde efter det slut. Regeringen bedömer att den samlade utbildnings- och övningsverksamheten på krisberedskapsområdet har bidragit till en utvecklad förmåga att hantera olyckor och kriser. Samhällets förmåga att skydda hav och kust är en viktig del i arbetet med skydd mot olyckor och krisberedskap. utvecklar kontinuerligt sin verksamhet för att förbättra sin förmåga att bekämpa små och stora oljeutsläpp, och resultatet visar på att förmågan i flera avseenden har förbättrats, exempelvis genom snabbare insatser tack vare myndighetens arbete med att optimera fartygens basering närmare geografiska högriskområden samt Kustbevakningsflygets övervakning. Däremot har personalbristen inom myndigheten påverkat myndighetens förmåga och uthållighet att bekämpa större oljeutsläpp. Myndighetens övriga verksamhet påverkas också av personalläget. Regeringen ser allvarligt på den uppkomna situationen. har genom sin verksamhet bidragit till att nå målen såväl för krisberedskapen som för skydd mot olyckor, anser regeringen. har myndigheten i huvudsak uppvisat goda verksamhetsresultat. Däremot har myndigheten inte i alla delar uppnått det författningsstyrda och specifika skyndsamhetskrav som gäller för undersökningsverksamheten. Regeringen bedömer att det är angeläget att myndigheten fortsätter sitt arbete med att effektivisera sin undersökningsverksamhet. I propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) lämnades en inriktning för det civila försvaret. Planeringen för totalförsvaret bör återupptas. En sammanhängande planering för totalförsvaret säkerställs genom planeringsanvisningar till berörda myndigheter. Planeringen är ett första steg i återupptagandet av verksamhet och åtgärder inom ramen för det civila försvaret. Förmågan att hantera kriser i samhället i fredstid ger en grundläggande förmåga att också hantera situationer under höjd beredskap. Planering för situationer med höjd beredskap och ytterst krig är därför en del av myndigheternas samlade beredskapsansvar. Det är viktigt att det civila försvaret bidrar till Försvarsmaktens operativa förmåga vid höjd beredskap och då ytterst i krig. Planeringen för det civila försvarets stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap bör ta sin utgångspunkt i Försvarsmaktens behov. I budgetpropositionen angav regeringen principer för hur medlen från anslag 2:4 Krisberedskap ska användas (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:63). Dessa principer ska gälla även i fortsättningen.