bet · H201SoU7 · 2015-03-30 00:00:00 — Nationella riktlinjer är ett av flera verktyg för att driva på utvecklingen mot en kunskapsbaserad vård och för att förstärka arbetet för en jämlik vård. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns någon anledning för att ta något initiativ med anledning av motionerna 2014/15:943 (S) yrkande 2, 2014/15:1114 (SD), 2014/15:1642 (KD), 2014/15:1870 (KD), 2014/15:2218 (M), 2014/15:2444 (KD) yrkande 2, 2014/15:2919 (SD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2942 (SD) yrkande 1 och 2014/15:2960 (SD) yrkande 14. Utskottet konstaterar vidare att ställt sig bakom regeringens riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (bet. 1996/97:SoU14). Beslutet innebär att tre principer ska ligga till grund för prioriteringar inom vården: människovärdesprincipen, behovs- och solidaritetsprincipen samt kostnadseffektivitetsprincipen. Dessa principer utgör en etisk plattform. Riksdagsbeslutet är styrande för både vården i stort och arbetet med nationella riktlinjer. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner om insatser mot olika sjukdomar. Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning, nämligen att utskottet inte ställer sig bakom motionskrav om att satsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller att vården av patienter med dessa sjukdomar bör organiseras på ett särskilt sätt. Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet i första hand sjukvårdshuvudmännens ansvar. nationella riktlinjer spelar också en viktig roll i arbetet med prioriteringar inom vården. Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma den senaste överenskommelsen mellan regeringen och SKL för utveckling av cancervården. Utskottet välkomnar överenskommelsen. Det är av stor vikt att tillgängligheten inom cancervården fortsätter att förbättras, liksom att cancervården blir mer likvärdig oavsett var i landet man bor. Utskottet noterar vidare att har utvärderat och uppdaterat de nationella riktlinjerna för bröst-, prostata-, tjocktarms- och ändtarmscancer. har även redovisat ett uppdrag om en modell för att bedöma, införa och följa upp nationella screeningprogram. Utskottet välkomnar även den pågående satsningen på vård för personer med kroniska sjukdomar. Satsningen ska ses mot bakgrund av att kroniska sjukdomar orsakar betydande sjuklighet och mänskligt lidande. Mot denna bakgrund avstyrker motionerna 2014/15:164 (V) yrkande 3, 2014/15:312 (S), 2014/15:383 (M) yrkande 2, 2014/15:500 (S), 2014/15:705 (S), 2014/15:707 (S), 2014/15:759 (S), 2014/15:782 (FP), 2014/15:1129 (SD), 2014/15:1235 (SD) yrkande 2, 2014/15:1238 (SD), 2014/15:1721 (KD) yrkandena 1–4, 2014/15:2290 (S), 2014/15:2352 (M), 2014/15:2444 (KD) yrkandena 1, 3, 5 och 6, 2014/15:2447 (KD) och 2014/15:2925 (SD) yrkande 8. På området sällsynta diagnoser konstaterar utskottet att har i uppdrag att ta fram ett förslag på hur det arbete som har utförts av den nationella funktionen för sällsynta diagnoser ska organiseras efter 2017. Målet är att bidra till en långsiktigt hållbar struktur för frågor som rör samhällets insatser för personer med sällsynta diagnoser. Utskottet ser positivt på detta uppdrag. I avvaktan på arbete avstyrks motionerna 2014/15:630 (MP) yrkandena 1–3, 2014/15:1460 (S), 2014/15:1612 (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1858 (KD) och 2014/15:2593 (M). När det gäller Rett Center noterar utskottet att regeringen har beslutat om ett fortsatt bidrag till centret på . Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:1976 (MP). När det gäller frågan om att stimulera arbetet med patientutbildning för patienter med kroniska sjukdomar, konstaterar utskottet att det i nationella riktlinjer för bl.a. vård vid astma och KOL och för diabetes ingår rekommendationer för patientutbildning. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:703 (S). Vidare noterar utskottet att publicerade vägledningen Vård av extremt för tidigt födda barn – en vägledning för vård av barn födda före 28 fullgångna graviditetsveckor. Motion 2014/15:1616 (FP) får därmed anses delvis tillgodosedd. Statistik över dödfödda barn redovisas genom det Medicinska födelseregistret vid . Det är därför inte nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:2774 (C). Riktlinjer för patientnära analyser utarbetas av landsting och regioner och patientsäkerhet och kvalitetssäkring tillgodoses genom multiprofessionell samverkan. bör därför inte ta något initiativ med anledning av mo-tion 2014/15:1215 (M). Slutligen är utskottet inte berett att ta några initiativ för att grön rehabilitering ska ingå i den s.k. rehabiliteringsgarantin. Motion 2014/15:1003 (C) avstyrks. Insatser inom området psykisk ohälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser inom området psykisk ohälsa, barn- och ungdomspsykiatri, vård av personer med självskadebeteende, psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Jämför reservationerna 13 (SD), 14 (V), 15 (M), 16 (KD), 17 (SD), 18 (V), 19 (SD) och 20 (V). Insatser inom området psykisk ohälsa I motion 2014/15:2887 av Finn m.fl. (M, FP) begärs ett tillkännagivande om krav på att legitimerad personal möter vårdsökande till psykiatrin vid den första vårdkontakten. I motion 2014/15:1055 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att närstående till myndiga personer med upprepade psykiska sjukdomsskov ska ges bättre och rättsliga möjligheter att på ett tidigt stadium agera för patientens bästa. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att klara ut rättsläget kring s.k. nätverkskontrakt och hur användningen av dessa ska kunna spridas. I motion 2014/15:1052 av (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utveckla en nationell strategi för psykiatrisk vård. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att samla kompetens och utvecklingsresurser vid sex psykiatriska centrum. I motion 2014/15:2942 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att kartlägga regionala skillnader inom den psykiatriska vården och hur dessa skillnader kan överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om hur psykisk ohälsa ska förebyggas. I partimotion 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att en långsiktig handlingsplan för psykiatrin bör tas fram. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om genusperspektiv i psykiatrin. Slutligen begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om att påbörja ett programarbete om personalrekrytering för verksamheter som ger insatser till personer med psykisk sjukdom och psykisk funk-tionsnedsättning. I motion 2014/15:771 av Shadiye Heydari och (båda S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att genom nya styrsystem bättre ta till vara det kliniska omdömet hos de professionella i vården. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för arbete i linje med vetenskaplig grund (evidens) och kliniskt beprövad erfarenhet genom ett ökat användande av befintliga resurser, t.ex. HTA-centrum (Assessment). I motion 2014/15:2359 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att i diagnostiska sammanhang likställa dataspelsberoende med ett tillstånd av psykisk ohälsa. I partimotion 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om vikten av att korta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. I motion 2014/15:2366 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att följa upp hur övergången från barn- och ungdomspsykiatrin till vuxenpsykiatrin fungerar i alla landsting. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att en sammanställning bör göras där exempel från landsting som lyckats bra i arbetet med denna övergång lyfts fram och kan verka som goda exempel för andra landsting. I motion 2014/15:2663 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att i ännu högre grad arbeta förebyggande med frågor som rör ungas psykiska välbefinnande. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att öka tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin. I motion 2014/15:1860 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att neuropsykiatriska utredningar för barn i förskolor och skolor ska genomföras i samarbete mellan kommunen och eller regionen. Vård av personer med självskadebeteende I partimotion 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att det bör införas ett förbud mot att placera personer som inte är dömda eller misstänkta för brottsliga handlingar vid rättspsykiatriska avdelningar eller kliniker. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör lämna förslag på åtgärder för att utveckla vården av patienter med självskadebeteende. I motion 2014/15:1045 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över lagen om psykiatrisk tvångsvård. All tvångsvård är ett allvarligt ingrepp mot varje människa och ska endast tas till när ett allvarligt krisläge påkallar detta. Att sådan vård ändå är nödvändig i särskilda fall måste accepteras. I motion 2014/15:768 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa en nollvision för bältesläggningar i psykiatrin. För att nå dit behövs ökad kunskap och minskad personalomsättning men också en annan kultur, nya metoder och förebyggande insatser. I motion 2014/15:2906 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att grova brottslingar inom den rättspsykiatriska vården endast ska få tillgång till internet eller andra likvärdiga kommunikationsmedel på samma villkor som de som avtjänar fängelsestraff. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa ett gemensamt nationellt riskbedömningsinstrument som är framtaget genom forskning och beprövad erfarenhet. I motion 2014/15:1524 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att stärka brottsoffrets och närståendes trygghet när en gärningsman döms till rättspsykiatrisk vård. I partimotion 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att kvinnors situation i rättspsykiatrin bör uppmärksammas. De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, och i patientlagen (2014:821). Föreskrifter om psykiatrisk vård som är förenad med frihetsberövande och annat tvång (tvångsvård) ges i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård finns också i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, förkortad LRV. De tvångsåtgärder som under särskilda förutsättningar får vidtas inom den slutna psykiatriska tvångsvården regleras i huvudsak i 18–24 §§ LPT. Det handlar bl.a. om tvång för att upprätthålla ordningen eller säkerheten på vårdinrättningen (18 §), kortvarig fastspänning (19 §), vistelse i avskildhet (20 §), inskränkningar i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster (20 a §), förbud mot innehav av viss egendom (21 §), försändelsekontroll (22 §), försändelseövervakning (22 a §) och kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning (23 §). Det råder i princip ingen skillnad mellan vilka tvångsåtgärder som får vidtas när det gäller patienter som vårdas med stöd av LPT respektive LRV. ändrades LPT och LRV. Genom ändringarna infördes, för en avgränsad patientgrupp, ett generellt förbud mot att ha annan utrustning för elektronisk kommunikation än sådan som tillhandahålls av vårdgivaren. Det gäller bl.a. patienter som vårdas med stöd av LRV med särskild utskrivningsprövning och som vårdas i en sjukvårdsinrättning eller avdelning för vilken en förhöjd säkerhetsklassificering gäller (8 a §). Vidare lagfästes vad som ska gälla enligt LPT för beslut om inskränkningar i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster eller för beslut om övervakning av försändelser från en patient. Av lagens 22 b § framgår det nu uttryckligen att sådana beslut får förlängas högst vid varje beslutstillfälle (prop. 2013/14:119, bet. 2013/14:SoU27, rskr. 2013/14:290). Insatser inom området psykisk ohälsa inklusive barn- och ungdomspsykiatri Plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa Den dåvarande regeringen antog en handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa (PRIO-planen, S2012.006) som gäller till 2016. Syftet var att genom stöd till strategiska utvecklingsinsatser inom vård och omsorg skapa förutsättningar för ett långsiktigt förändringsarbete som kan ge hållbara vinster för framtiden. Planen reviderades 2014 (S2014/4802/FS). Den reviderade planen baseras dels på erfarenheterna från arbetet med handlingsplanen –2014, dels på Myndigheten för vårdanalys (Vårdanalys) slutsatser. De övergripande målen i PRIO-planen –2016 är god vård och omsorg (kunskapsbaserad och ändamålsenlig, säker, effektiv, jämlik, i rimlig tid och samordnad) tillgång till arbete, anpassad sysselsättning och stöd i boendet efter behov möjlighet till delaktighet och inflytande. Två målgrupper prioriteras särskilt: barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. Två generella insatsområden är centrala för att åstadkomma en utveckling inom de övergripande målen i handlingsplanen. Insatsområdena är dels kunskapsstöd, kompetensutveckling och kvalitetsarbete, dels bemötande, delaktighet och inflytande. Inom finns en särskild samordningsfunktion som ska stödja arbetet med handlingsplanen för riktade insatser inom området psykisk ohälsa. I samordningsfunktionens uppdrag ingår bl.a. att stödja berörda huvudmän och andra aktörer när det gäller utvecklingsinsatser på området psykisk hälsa (se S2015/1813/FS). SKL har inrättat en motsvarande funktion i sin organisation. Vårdanalys har i uppdrag att följa upp och utvärdera PRIO-planen psykisk ohälsa 2012–2016. Handlingsplanen ska följas upp och utvärderas både på insats- och målnivå. Utöver detta ska Vårdanalys uppmärksamma övriga iakttagelser och förhållanden som myndigheten finner lämpliga för att spegla effekterna av satsningen. Vårdanalys ska , med start , lämna årliga lägesrapporter till (S2012/4529/FS). Uppdraget ska slutredovisas . Överenskommelser mellan regeringen och SKL Staten (regeringen) och SKL har genom årliga överenskommelser enats om stöd till riktade insatser för att förbättra vården och omsorgen för barn och unga med psykisk ohälsa och för personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. godkände reger-ingen och SKL en ny sådan överenskommelse om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa (S2014/8909/FS). Denna är en fortsättning på 2012, 2013 och överenskommelser. Arbetet utgår från de övergripande målsättningarna som anges i PRIO-planen. Genom överenskommelse fortsätter parterna att ta ett gemensamt ansvar för att följande steg tas mot de övergripande målen: – Patienters, brukares och anhörigas delaktighet ökar individuellt och på organisationsnivå. – Barn och unga och deras familjer hittar enkelt information om hjälp och stöd och tillgängligheten till rätt stöd på rätt vårdnivå ökar. – Fler barn, ungdomar och unga vuxna med psykisk ohälsa som har behov av insatser från flera huvudmän får samordnade och gemensamt planerade insatser. – Patienterna i den psykiatriska tvångsvården upplever större delaktighet och tvångsåtgärderna minskar. – Kvalitetsregistrens utdata används och resulterar i viktiga framsteg som gör att fler personer med allvarliga psykiska sjukdomar får en uppföljning av sin läkemedelsbehandling och att fler erbjuds hälsofrämjande insatser. – Kunskapen ökar om hälsofrämjande, förebyggande och tidiga insatser för att motverka psykisk ohälsa i skolan, hos elevhälsan och barn- och ungdomshälsan, och tillgängligheten till dessa insatser ökar. – Kunskapen ökar i skolan, hälso- och sjukvården och när det gäller att upptäcka, förebygga och effektivt behandla självskadebeteende. – Äldres psykiska ohälsa uppmärksammas och behandlas i större utsträckning. – Stödstrukturer etableras för implementering av tillgänglig och ny kunskap samt för fortsatt kunskapsutveckling och gemensamma behovsanalyser mellan förskolan, skolan, , hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen. – Nya arbetssätt prövas och etableras av berörda myndigheter och SKL i syfte att ge gemensamt och relevant kunskapsstöd som kan användas i , hälso- och sjukvården, elevhälsan och i samverkan kring barn och unga och personer som på grund av psykisk ohälsa behöver stöd av flera aktörer. – Användbara system för rapportering av data vidareutvecklas av myndigheterna och huvudmännen, med målet att det ska finnas verktyg och arbetssätt som stöder ett kontinuerligt verksamhetsnära utvecklingsarbete och ger de nationella data som behövs för att följa och styra utvecklingen. Ett nytt mål med överenskommelsen 2015 är att det vid årets utgång finns en plan för hur resultatet av det arbete som bedrivits 2012–2015 ska vidmakthållas och bli en del av en långsiktig struktur. Det är angeläget att berörda aktörer samverkar för att möta den ökande psykiska ohälsan i befolkningen med kunskap och utvecklade arbetssätt. Planen ska tas fram av parterna gemensamt och vara en del av ett underlag för att bestämma den fortsatta inriktningen för satsningen på området psykisk ohälsa. Regeringen och SKL ska fokusera på att ge huvudmännen stöd för lokal och regional verksamhetsutveckling och på att säkerställa en framtida positiv utveckling inom området psykisk ohälsa. En viktig del av arbetet kommer att vara att säkerställa att de resultat som uppnåtts genom PRIO-planen vidmakthålls. avser regeringen att göra en analys av och återkomma om hur den fortsatta satsningen för bättre psykisk hälsa ska utformas. Större delen av de medel som avsätts fördelas enligt en presta-tions- och resultatbaserad modell. För att kunna få del av prestationsmedlen måste kommuner och landsting leva upp till följande två grundläggande krav: att det i länet ska finnas överenskommelser om samverkan kring personer med psykisk funktionsnedsättning att och kommunerna i länet ska tillhandahålla webbaserad information eller motsvarande där det beskrivs vart barn och unga med psykisk ohälsa och deras familjer kan vända sig för att få vård, stöd och hjälp. Tre av prestationsmålen inom området barn och unga gäller tillgängligheten. Hög tillgänglighet till rätt vårdnivå för barn med psykisk ohälsa är ett prioriterat område för regeringen och SKL. Parterna har redan genom en tidigare överenskommelse enats om en långsiktig satsning för att förbättra tillgängligheten till rätt insatser för barn och unga med psykisk ohälsa. Den dialog som parterna gemensamt fört i länen visar att det inte sällan saknas en första linjens hälso- och sjukvård för barn och unga med psykisk ohälsa. För att stimulera en positiv utveckling på området kom parterna 2014 överens om prestationsmålet att skulle registrera väntetiderna från den första kontakten till det första besöket i första linjen för minst en enhet. definierar själv förstalinjeverksamheterna. Inom ramen för regeringens och SKL:s överenskommelse ska SKL stödja sina medlemmar med analys, metodstöd och genomförandestöd när det gäller bl.a. första linjen för barn och unga med psykisk ohälsa, skola och psykisk hälsa (hur barn och unga som behöver stöd eller särskilt stöd kan upptäckas och ges sådant stöd i ett tidigt skede) och barn i behov av sammansatt stöd. Som en del i genomförandet av PRIO-planen har ett uppdrag om kunskapsstyrning på området psykisk ohälsa (S2013/1667/FS). Syftet är att , tillsammans med , (), () och , ska säkerställa en samordnad och behovsanpassad statlig kunskapsstyrning inom området psykisk ohälsa. Uppdraget ska redovisas till . Arbetet utförs i dialog med företrädare för hälso- och sjukvården, , yrkesverksamma samt patient-, brukar- och anhörigorganisationer. Myndigheterna har översiktligt bedömt behoven och prioriterat mellan olika kunskapsstödjande insatser. De kunskapsunderlag som tas fram samlas på webbplatsen Kunskapsguiden. Kunskapsguiden är en nationell plattform som samlar kunskap inom evidensbaserad praktik, missbruk och beroende, psykisk ohälsa och vård av och omsorg om äldre. Syftet med Kunskapsguiden är att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning samt att främja att personal på alla nivåer som arbetar med hälsa, vård och omsorg använder den mest aktuella kunskapen och de bästa metoderna och modellerna. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska fortsätta att förvalta och uppdatera webbplatsen Kunskapsguiden. ska följa upp hur guiden möter användarnas krav och göra en plan för hur den kan utvecklas utifrån kraven samt bedöma kunskapsguidens relevans utifrån myndighetens kunskapsstyrande uppdrag (S2014/7686/FST). kommer , , , och att utveckla och samordna stöd om depression, självmordsprevention för barn och unga, adhd samt metoder för att förebygga missbruk. Materialen riktar sig bl.a. till hälso- och sjukvården, , elevhälsan och politiker. När det gäller adhd lanserade myndigheterna flera kunskapsunderlag om adhd. kommer att utveckla ett skräddarsytt stöd om adhd för . inleder också arbetet med att uppdatera sin behandlingsrekommendation om läkemedelsbehandling av adhd. Den internationella sjukdomsklassifikationen ICD (International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems), utgiven av WHO, är en statistisk klassifikation med diagnoskoder för att gruppera sjukdomar och dödsorsaker för att kunna göra översiktliga statistiska sammanställningar och analyser. Den svenska versionen heter ICD-10-SE. För psykiatrins vidkommande används ibland den amerikanska diagnosmanualen DSM-5 (Disorders), utgiven av . släpptes den femte upplagan, DSM-5. I denna har begreppet spelmani, pathological gambling, bytts ut mot spelberoende (hasardspelssymptom), disordered gambling. Dia-gnosen klassificeras numera tillsammans med andra beroenden som alkohol-ism och narkomani i stället för som tidigare då den enbart betraktades som en impulskontrollstörning. Dataspelberoende ingår inte i detta begrepp. besvarade statsrådet (S) en interpellation om psykisk ohälsa och sjukskrivningar (ip. 2014/15:267). Statsrådet anförde bl.a. följande: Rehabiliteringsgarantin är en överenskommelse mellan och regeringen som tecknades första gången . Genom rehabiliteringsgarantin ersätts landstingen bland annat för genomförda KBT-behandlingar för patienter med lätt till medelsvår psykisk ohälsa. Regeringen har tillsammans med Kommuner och Landsting tecknat en ny överenskommelse om rehabiliteringsgaranti för . Kunskapsläget stöder att rehabilitering för psykisk ohälsa bör ske i nära samverkan med och i relation till det nuvarande arbetet. Genom sådan samverkan kan nödvändiga anpassningar göras på arbetsplatsen. Mot bakgrund av detta har kravet på kontakter mellan vården och arbetsgivaren stärkts. Syftet är att möjliggöra anpassningar på arbetsplatsen. Detta gäller också kontakterna mellan vården och Arbetsförmedlingen. Det är viktigt att det statliga stödet till insatser som avser att främja rehabilitering är ändamålsenligt utformat. En översyn av rehabiliteringsgarantin kommer därför att genomföras i . har regeringen ingått årliga överenskommelser med Kommuner och Landsting när det gäller psykisk ohälsa. I överenskommelsen finns ett särskilt fokus på att en patient med psykisk ohälsa ska erbjudas hälsofrämjande samtal, vilket är ett sätt att förebygga samtidig somatisk ohälsa. Tidiga insatser är ofta avgörande för att undvika att psykisk ohälsa förvärras och leder till sjukskrivningar. Första linjen-verksamheter, det vill säga de verksamheter man först möter när besvär uppstår, har en central roll i att förebygga psykisk ohälsa. Vi behöver åstadkomma ett väl fungerande förebyggande arbete, och vi måste bli bättre på att ge människor i riskzonen rätt hjälp . Dessutom behöver den specialiserade psykiatriska vården bli bättre för dem som inte går att hjälpa i ett tidigare skede. Statens särskilda satsning för att motverka psykisk ohälsa omfattar mer än .