bet · H201KrU7 · 2015-04-09 00:00:00 — Andra åtgärder som har vidtagits är att ett av de större företagen på marknaden har infört köpvillkor som förbjuder vidareförsäljning av biljetter till ett högre pris, och biljetter som har sålts vidare i andra hand kan makuleras. Det görs också säkerhetskontroller för att undvika s.k. botar och kontroller av om samma ip-adress står som avsändare till flera köp eller om samma kreditkort använts . Att införa personliga biljetter är också en lösning som diskuterats. Vidare har granskat annonser från företag som bedriver andrahandsförsäljning av evenemangsbiljetter och bjudit in dessa till förhandlingar för att få en lösning på vissa av problemen. Utskottet anser att vidareförsäljning av biljetter till ett väsentligt högre pris än ursprungspriset inte är acceptabelt. Utskottet anser dock, i likhet med civilutskottet, att det i första hand är en fråga för arrangörer och distributörer att ta hand om de problem som kan uppkomma vid vidareförsäljning av evenemangsbiljetter. Utskottet konstaterar att man från branschens sida har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemen och att aktivt har arbetat med frågan. Motion 2014/15:926 (S) avstyrks därmed. Kultur i hela landet, punkt 1 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2459 av Per Lodenius (C) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 15, 2014/15:1172 av m.fl. (S) och 2014/15:2824 av m.fl. (S). vill se ett rikt kulturliv i hela landet där nya uttryck frodas, lyfts fram och tas till vara. Genom kultursamverkansmodellen har det i ökad utsträckning gått att mobilisera kulturlivet regionalt och lyfta fram det som är regionalt mest angeläget. ligger dock mycket av den nationella expertisen i storstäder eller i huvudstaden. Det gör att vi missar mycket talang och kreativitet som borde komma fler till del. För att fler ska kunna ta del av kulturen bör vi hitta en modell som gör att vi lyfter fram spetskompetens där den finns i landet. Detta bör ske i samverkan mellan regionerna och staten genom en ny modell för den nationella kulturpolitiken. Det rör sig om att bygga vidare på de tankar som har gjort samverkansmodellen framgångsrik och göra en liknande modell för den nationella nivån. vill fortsätta att decentralisera svensk kulturpolitik genom att utveckla kultursamverkansmodellen. Vi vill införa modellen i hela och vi vill öka kultursamverkansmodellens andel av den statliga kulturbudgeten. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2014/15:2587 (C) yrkande 19 och 2014/15:2559 (C) yrkandena 1 och 2 och avslå motionerna 2014/15:163 (V) yrkande 15, 2014/15:1172 (S) och 2014/15:2824 (S). Kultur i hela landet, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 15, 2014/15:1172 av m.fl. (S) och 2014/15:2824 av m.fl. (S) samt 2014/15:2459 av Per Lodenius (C) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 19. Jag anser att det ska finnas tillgång till god kultur oavsett var man bor i landet. Kulturen har en given roll även på landsbygden. En ort med ett rikt och varierat kulturliv genererar engagemang och trivsel för medborgare, men även för besökare och turister som vill ta del av den. värnar därför ett rikt kulturliv för landsbygdskommuners framtida utveckling. Teater och dans ska finnas i hela landet. Den regionala spridningen är ett nationellt ansvar och staten måste garantera finansieringen. Digitalbio i hela landet bör främjas så att även mindre orter kan ta del av den bredd i filmutbudet som finns i de större städerna. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2014/15:163 (V) yrkande 15, delvis bifalla motionerna 2014/15:1172 (S) och 2014/15:2824 (S) och avslå motionerna 2014/15:2587 (C) yrkande 19 och 2014/15:2559 (C) yrkande 2. Kulturlag, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag anser att kulturens roll i samhället och för samhällsutvecklingen är av så grundläggande betydelse att det är dags att lagfästa samhällets ansvar för kulturen. I har man tillbaka en sådan lag, vilket har visat sig vara ett bra sätt att stärka kulturens ställning. bör följa exempel. Regeringen bör därför utarbeta ett förslag till en kulturlag som kan ta ställning till. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2014/15:193 (V) yrkande 2. Jämställt kulturliv, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:2057 av m.fl. (S). Kvinnor har mindre makt och inflytande än män, har mindre tillgångar och tjänar mindre. Detta gäller på alla samhällslivets områden, även i kulturlivet. Det är viktigt att synliggöra könsmaktsordningen i kulturlivet för att vi ska kunna befria oss från den. Ett samhälle där intresset för kulturen och makten över kulturen blir jämnt fördelade mellan könen skulle vara ett bättre samhälle än dagens, och kanske skulle det leda till ett samhälle där kulturen har en mer framskjuten plats. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att kartlägga hela kulturlivet ur ett könsmaktsperspektiv, både hos kulturutövarna och hos publiken. Regeringen bör också ta fram en feministisk strategi för jämställdhet. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2014/15:193 (V) yrkande 1 och avslår motion 2014/15:2057 (S). hus i , punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2932 av m.fl. (SD). Vi anser att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. Det finns ett behov av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen eftersom det annars finns en risk för att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från Europeiska unionens ledning. Förekomsten av ett liknande naturligt centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i kommer sannolikt att bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Vi vill också påminna om att flera länder och självstyrande områden, bl.a. , , och , har liknande centrum som finansieras helt eller delvis av . Vad vi här framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2014/15:2932 (SD). , punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 12. Jag anser att det är ett problem att dagens kultur- och idrottspolitik inte förmår att ge plats och utrymme till sådant som politiken inte är van vid. Populärkulturen har ett värde i sig eftersom den betyder så mycket för så många människor. Även dessa moderna kulturyttringar måste fångas upp och tillgängliggöras. Kultur som uttrycks genom film, serier, dataspel och musik anses inte vara riktigt fin kultur. Det som brukar kallas populärkultur inrymmer också det som kommer att anses som klassiskt . Jag anser därför att ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur bör inrättas. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2014/15:193 (V) yrkande 12. Filmfrågor, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2935 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 3. Alltsedan 1963, då det första filmavtalet tecknades, har svensk filmindustri fått stöd av staten genom detta avtal. Avtalet har omförhandlats , och för statens räkning har det varit regeringen som haft till uppgift att delta i förhandlingarna och underteckna avtalet. har formellt godkänt avtalet för att medge den finansiering som sker genom statliga bidrag. anser det inte vara en tillfredsställande modell att enbart får besluta om ett redan färdigförhandlat avtal. Folkets främsta företrädare borde i rimlighetens namn ha möjlighet att påverka innehållet i ett avtal som ligger till grund för fördelningen av skattemedel.Vi anser att det är olyckligt att filmavtalet har låsts fast vid att utvärdera jämställdhet genom att se till i hur hög grad fördelning av stöd går till män respektive kvinnor och att det förutsätter bristande jämställdhet i de fall denna fördelning inte är helt jämn. Vi befarar också att det kan finnas en risk att det övergripande målet om en jämn könsfördelning leder till att andra, kvalitativa bedömningsgrunder åsidosätts. Producenter av historisk film och kulturarvsfilm verkar ofta under särskilda och ibland fördyrande villkor. Genren tenderar att hamna mellan stolarna i fråga om bidragsgivning. menar att det vore önskvärt med ett särskilt stöd riktat mot nyproduktioner som lyfter upp och levandegör den svenska historien och det svenska kulturarvet. Genom att känna vår historia känner vi oss själva; vårt gemensamma arv är själva fundamentet för vårt samhällsbygge. Det är vår övertygelse att stärkta möjligheter till produktion av historisk film skulle bidra till ökad gemenskap och en mer sammanhållen nation. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2014/15:2935 (SD) yrkandena 1–3 och avslå motion 2014/15:193 (V) yrkande 3. Filmfrågor, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:193 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2014/15:2935 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Svensk film behöver bättre och mer långsiktiga villkor för att kunna hävda sin särart i den internationella konkurrensen. värnar en mångfald inom filmen. Filmen har en viktig funktion i att spegla det svenska samhällets utveckling. Svensk film är underfinansierad. Vi ser ett framtida utvidgat filmavtal som det alternativ som skulle kunna skapa bättre ekonomiska villkor och därmed bättre konstnärliga villkor för filmen. Förutsättningarna för produktion av svensk kvalitetsfilm för barn och unga behöver vidare stärkas. Detsamma gäller uppdraget att verka för ökad jämställdhet och mångfald bland filmskaparna och stödet för internationell marknadsföring av svensk film. Inför utgången av filmavtalet bör ett statligt filmstöds utformning utredas. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för hur det framtida filmstödet ska se ut. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:193 (V) yrkande 3 och avslå motion 2014/15:2935 (SD) yrkandena 1–3. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:163 av m.fl. (V): 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till god kultur oavsett var man bor i landet. 2014/15:193 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som får till uppgift att kartlägga och ta fram en strategi för att uppnå ett jämställt kulturliv. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att ta fram ett förslag till lagstiftning som motsvarar den norska kulturlagen. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur det framtida filmstödet ska se ut. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur. 2014/15:503 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att belysa frågan om att ta vara på och vidareutveckla de strukturer som byggts upp under i för att nå ökad regional utveckling på alla fronter och förädling av kultursektorn. 2014/15:805 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att sammanställa och ge förslag på behovet av, och formerna för, ekonomiskt stöd för installation av hörselhjälpmedel i offentliga lokaler. 2014/15:926 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vidareförsäljning av biljetter. 2014/15:1172 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge riktade uppdrag till viktiga kulturella mötesplatser över hela landet i syfte att stötta och vårda dessa kulturinstitutioner. 2014/15:2057 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de kulturpolitiska målen tydligt ska främja kulturverksamheter som speglar, berör eller inbegriper hbt-personer och hbt-personers livsvillkor. 2014/15:2358 av Per m.fl. (M, C, FP, KD): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldres delaktighet i kulturlivet genom satsningen kultur för äldre. 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP): 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldre människors delaktighet i kulturlivet. 2014/15:2459 av Per Lodenius (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att decentralisera kulturstödet för att öka det lokala och regionala inflytandet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en offentlig utredning om en ny modell för den nationella kulturpolitiken som utgår från att involvera regionerna i den nationella politiken. 2014/15:2587 av m.fl. (C): 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att decentralisera kulturen. 2014/15:2824 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturens viktiga roll. 2014/15:2849 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett system för kulturpeng. 2014/15:2932 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att inrätta ett hus i . 2014/15:2935 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den demokratiska förankringen av filmavtalet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de skärpta kraven på jämställdhet i filmavtalet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om filmstöd till kulturarvsfilm. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 5, gällande hus i , och reservation 7, gällande filmfrågor. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag, särskilt tillkännagivandet om kultur för äldre, vilket är viktigt. Det nordiska utbytet och samarbetet är ständigt aktuellt. Inte minst då fördjupningen av det nordiska försvarssamarbetet blivit förstasidesstoff och en viktig utrikespolitisk fråga i vårt närområde blir det här påtagligt. Det finns all anledning att bevara, stärka och utveckla det nordiska samarbetet. Våra länder har mycket gemensamt, och det nordiska samarbetet är vid det här laget inarbetat . Välfärd, folkhälsa och gemensamma strävanden för fred och säkerhet men också kultursamverkan och demokratiska fri- och rättigheter är några områden där vi har gemensamma intressen. Vi anser att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. förespråkar ett förstärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet, där vi menar att den nordiska språkförståelsen kan förbättras och en nordisk kulturkanon införas som en naturlig utveckling av den litteraturkanon som redan existerar. Ett tätare samarbete när det gäller friluftslivet och marknadsföring av som besöksmål kan ske, bland mycket annat. Ett centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i skulle sannolikt bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Flera nordiska länder och självstyrande områden såsom , , och har liknande centrum som finansieras helt eller delvis av . Det finns alltså alla möjligheter för regeringen att utreda hur man skulle kunna implementera detta även här. Märkligt är att övriga partier ägnar huvuddelen av utskottets ställningstagande till att påpeka betydelsen av det nordiska samarbetet för att sedan fastslå att inte ens en utredning om ett hus i är nödvändig. Det svenska filmavtalet har sin bakgrund . Avtalet har omförhandlats , och för statens räkning har det varit regeringen som haft till uppgift att delta i förhandlingarna och underteckna avtalet. har formellt godkänt avtalet för att medge den finansiering som sker genom statliga bidrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla menar dock att det inte är en helt tillfredsställande modell att enbart får besluta om ett redan färdigförhandlat avtal. Som folkets främsta företrädare borde ha viss möjlighet att påverka ett avtal som ligger till grund för fördelningen av skattemedel. Det borde gå att stärka den parlamentariska översynen och delaktigheten i denna process. I likhet med utskottet i stort noterar vi att nu ser över inriktningen för den framtida filmpolitiken, och vi väntar med intresse på den departementspromemoria som ska komma. Vidare anser vi det olyckligt att filmavtalet har låsts fast vid att utvärdera jämställdhet genom att se till i hur hög grad fördelning av stöd går till män respektive kvinnor och att det förutsätter bristande jämställdhet i de fall denna fördelning inte är helt jämn. Vi befarar också att det kan finnas en risk för att det övergripande målet om en jämn könsfördelning leder till att andra, kvalitativa bedömningsgrunder åsidosätts. Vi har sett ett stort och allmänt intresse för historia och kulturarv. Filmer och tv-serier som skildrar historiska händelser, samhällsliv under äldre tidsepoker liksom seder och bruk vinner inte sällan goda tittarsiffror och stort populärkulturellt intresse. Vi ser det inte minst inom film- och tv-serievärlden, och då särskilt inom public service. Det är fantastiskt. Historia är kul, spännande och lärorikt som det gör stor samhällsnytta. Genom att förstå sin historia lär man också känna sin samtid och kan förstå orsak och verkan i vår egen samhällsutveckling. Kulturarvspedagogik, inte minst visuell och digital sådan, förenar med andra ord nytta och nöje. Producenter av historisk film och kulturarvsfilm verkar dock ofta under särskilda och ibland fördyrande villkor, och genren har tenderat att hamna mellan stolarna i fråga om bidragsgivning. anser därför att det vore önskvärt med ett särskilt stöd till historisk film och kulturarvsfilm som lyfter upp och levandegör vår kulturhistoria. Kunskap om historia och kulturarv är vidgad livserfarenhet och kollektivt minne som är värt att komma ihåg. Det är vår övertygelse att stärkta möjligheter till produktion av historisk film skulle bidra till kunskap, lärande, integration och ökade möjligheter att förstå utveckling. Den satsning som görs på digitalisering av det svenska filmarvet, genom , är fantastisk och glädjande, men jag kan inte dela utskottets mening att det måste stå i motsats till en satsning på ny historisk film och kulturarvsfilm. Avslutningsvis, herr talman, vill jag uttrycka mitt gillande av att utskottet kunnat enas om ett tillkännagivande om betydelsen av satsningen Kultur för äldre, vilken spelar stor roll men har ännu större potential för att främja en stimulerande och hälsosam ålderdom. ville i höstens budget stärka vad vi kallar skapande äldreomsorg, bland annat genom Kultur för äldre, och vi ser med intresse framemot hur regeringen väljer att följa upp och gå vidare med detta tillkännagivande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 1, och det är för att vi behöver kulturen för att leva. Kulturen har nämligen sitt egenvärde. Ett kulturliv där alla är välkomna och kan delta är en viktig kraft för ett samhälle som håller ihop på lång sikt. För mig och är det därför viktigt och väsentligt att kulturen är just tillgänglig. Tillgänglighet till kultur skulle jag vilja definiera som att den bärs upp av tre ben. Det ska inte spela någon roll om man har någon funktionsnedsättning. Det ska inte spela någon roll vilken social eller ekonomisk situation man lever i. Det ska heller inte spela någon roll var i landet man bor. Kulturen ska finnas till för alla. Kulturen ska vara möjlig för alla. Kulturen har en stor roll i vårt samhälle. Den har en roll som mötesplats där vi gemensamt förstår oss själva och samhället vi lever i. Där kan vi utvecklas i spännande möten med varandra. Där kan vi få nya perspektiv och känna sammanhang i tillvaron, och där kan vår kreativitet och förståelse för andra utvecklas. Att ge den möjligheten är en självklar del av det offentliga uppdraget. Jag vill påstå att kulturen är en omistlig del av mänskligt liv och därför en viktig uppgift för samhället. Här är kultursamverkansmodellen en viktig motor till att utveckla kulturen i just hela landet. Med en väl genomförd dialog och ett gott samarbete inom regionen får också kulturlivet ett uppsving. Men för att det ska fungera är det viktigt att regionen för en öppen, lyssnande och tillåtande dialog med kommunerna, det fria kulturlivets organisationer, studieförbunden och folkhögskolorna, de ideella kulturorganisationerna, det civila samhället, de professionella kulturutövarna och alla övriga aktörer inom regionens kulturliv. Det är viktigt för ett rikt och nära kulturutbud men även för en attraktiv region i stort. Kultur har ju också en viktig utvecklingspotential, inte minst när det gäller den regionala tillväxten. EU har till exempel identifierat att kulturella och kreativa näringar svarar för av EU:s totala sysselsättning. Det är en sektor med hög tillväxt. Försiktiga beräkningar visar att närmare 200 000 personer arbetar inom sektorn här i . Det finns en mängd kombinationer mellan dessa näringar och andra näringar där de kulturella näringarna och kulturarbetarna stärker och utvecklar andra näringar. Det finns, kort sagt, en potential i hela landet, och det finns en stor kompetens inom kulturområdet över hela landet. ligger mycket av nationell expertis i storstäder, främst i vår huvudstad. Det gör att vi missar massor av talang och kreativitet ute i landet som borde komma fler till del. Det är inte särskilt hållbart. För att fler ska kunna ta del av, delta i och utveckla kulturen bör vi hitta en ny modell som gör att vi lyfter fram spetskompetensen där den finns i landet. Som jag ser det borde det ske i samverkan mellan regionerna och staten genom en ny modell för den nationella kulturpolitiken. Varför då inte en modell som bygger vidare på de tankar som gjort samverkansmodellen så framgångsrik? Jag pratar alltså om en kultursamverkansmodell på den nationella nivån.