bet · H301TU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Alliansregeringen ökade kraftigt anslagen till långsiktiga infrastrukturåtgärder. tog också alliansregeringen initiativet till det s.k. Sverigebygget, numera Sverigeförhandlingen. Jag är oroad över om regeringen verkligen har för avsikt att fullfölja Sverigeförhandlingen. är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet förbindelse byggs för att skapa en komplett ringled runt . Vi i vill också öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden. Därför instämmer jag i regeringens satsning på kollektivtrafik i landsbygden. En väl fungerande och tillgänglig kollektivtrafik är av stor vikt för att minska transportsektorns miljöpåverkan och öka tillgängligheten till arbetspendling. Jag anser att kollektivtrafiken i första hand är kommunernas och regionernas ansvar men att staten också bör bidra till att öka förutsättningarna att åka kollektivt, såväl i städerna som på landsbygden. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden är satsningar på kollektivtrafiken av stor vikt. En bättre trafikplanering möjliggör för nyanlända att etablera sig i hela landet. Jag vill därför satsa –2019 på kollektivtrafik på landsbygden. Utmaningarna för svensk sjöfart är stora. Vi vill införa en garanti för att företag bara ska behöva lämna uppgifter till myndigheterna på ett ställe (s.k. En dörr in). Därför föreslår jag att anvisas för detta – 2019. Cykeln fyller en viktig samhällsfunktion. Det är positivt att cykeln som transportmedel ökar eftersom det medför goda effekter för såväl folkhälsan och miljön som för trängseln i städerna. Jag oroas dock över att trafiksäkerheten inte är tillfredställande när det gäller cyklister. Därför vill jag satsa 2016–2019 för en ökad och säker cykling. Ett välutvecklat transportsystem har inte enbart positiva effekter utan belastar också miljön. måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn. vill främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. Alliansregeringen genomförde en lång rad insatser för ett mer fossilfritt . kan vi se resultaten av dessa. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt. är det land i EU som har högst andel förnybar energi. För att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2050 behövs dock fler politiska insatser. För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Vi i vill därför lägga –2019 på utbyggd laddinfrastruktur. Tillgång till bredband med hög överföringshastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Jag vill att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, vilket förutsätter att det finns tillgång till ett robust bredband i hela landet som har hög överföringskapacitet. Därför vill jag se en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar . Tabell 16 förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 22: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transport-infrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 91 2017–2050 (avsnitt 3.6.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 42 för vissa infra-strukturprojekt (avsnitt 3.6.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20 2017–2021 (avsnitt 3.6.2). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2017–2027 (avsnitt 3.6.7). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 13 2017–2057 (avsnitt 3.6.11). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2037 (avsnitt 3.6.14). 7.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.16). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.16). 9.Riksdagen godkänner investeringsplanen för –2018 (avsnitt 3.6.16). 10.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.17). 11.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.17). 12.Riksdagen godkänner investeringsplanen för –2019 (avsnitt 3.6.17). 13.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.6.1). 14.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 4.6.2). 15.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2021 (avsnitt 4.6.3). 16.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019 (avsnitt 4.6.5). 17.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:188 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda konsekvenser av och förutsättningar för att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1730 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett förslag på högre myndighetsavgifter för att finansiera mer av Transportstyrelsens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade investeringar till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2018 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade investeringar till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2042 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om representation från motorhobbyn och dess verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2353 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:3057 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investera så att tyngre lastbilar, upp till , ska kunna trafikera våra vägar, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om till drift och underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka anslagskredit och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynskostnader med incitament för att nå effektivitetsökning och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av Logistikforum eller ett motsvarande transportslagsövergripande forum och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3147 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna till drift och underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3148 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna för drift och underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna för väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade investeringar till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3153 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:3203 av m.fl. (FP): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Uppföljning av regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Vi har årets budgetdebatt, och vi ska debattera ett betänkande som rör . Frågan är hur vi har hanterat det. Vi kan först titta på det lite långsiktigt. finns det en uppföljningsgrupp i trafikutskottet. Vi tycker att politiken inte bara ska fatta beslut utan också se vilket resultatet blir av det man gör. Når vi de mål vi har varit överens om att sätta upp? Jag vill passa på att uppmärksamma några saker som vi har med i vårt betänkande. Vi har en bilaga där vi har en redovisning av detta. Det återspeglar ett arbete vi gjorde som fick ? när det var färdigt. Vi tittade på om den nuvarande utvecklingen av transporterna leder till långsiktigt hållbar utveckling eller ej och konstaterade att det med de samhällsekonomiska kalkylmodeller vi nu har är svårt att nå målen. Vi är överens i utskottet om att man måste förändra kalkylmodellerna, så att man når de mål man har satt upp. Det vi också har varit överens om i utskottet är att man ska titta på hela transportsektorns klimatpåverkan och inte bara på inrikestransporterna. av Parisförhandlingarna är det viktigt att även uppmärksamma utrikestransporterna för att kunna vidta rätt åtgärder. Hela transportsektorns klimatpåverkan är med. Som representant för samarbetsregeringen är jag glad att vi har ett stort antal reformer framför oss som vi förhoppningsvis tillsammans ska kunna fatta beslut om och genomföra via riksdag. Sverigeförhandlingen är ett initiativ som togs av alliansregeringen och som ska fullföljas. Förhoppningsvis blir det ett beslut under den här mandatperioden. Det är egentligen fråga om ett paradigmskifte i hela Järnvägssverige. Vi har när järnvägen legat för fäfot kunnat konstatera att många människor vill åka tåg. Det har investerats i olika delar. En del, Hallandsåstunneln, invigdes som gick. ska jag ha nöjet att vara med och åka pågatåg till . Det är en satsning som jag har arbetat för , så jag kommer att glädja mig väldigt mycket åt det. Sverigeförhandlingen är ett nytt grepp. Man vill göra samma satsning som gjorde och som aktivt bidrog till att lyfta från ett fattigt jordbruksland till ett modernt industriland. Tiden är inne för att vi minskar vårt beroende av olja och har moderna transporter som gör att människor kan förflytta sig bekvämt och träffa andra för arbetsändamål och annat. Då bygger man järnvägen en hel sträcka i stället för att ta små delar var för sig. Man har en förutsägbarhet. Det behövs för att fördubbla kollektivtrafiken, vilket vi har ett tillkännagivande om här i , men det behövs också för att få ordning på den tågtrafik som sker , eftersom tågen i princip kolliderar med varandra när väldigt många tåg med olika hastigheter trängs på samma bana. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det här är en del av ett kanske bredare grepp som handlar om fossilbränsleoberoende. Det begreppet myntades också , men det var lite oklart vad alliansregeringen ville göra med det begrepp man själv tog om hand och lyfte fram. Sedan blev det en statlig utredning, Fossilfrihet på väg. är det kanske dags att gå från ord till handling. Jag är väldigt stolt och glad över att samarbetsregeringens senaste regeringsförklaring hade ambitionen att ska bli ett av de första fossilfria välfärdsländerna i världen. Det är också åtagande inför de pågående Parisförhandlingarna. Då gäller det att investeringarna i den kommande infrastrukturpropositionen, som nu har tagit fram underlag för och som vi ska planera för och återkomma till med , bidrar till att minska oljeberoende. Varför är då detta så viktigt? De pågående klimatförhandlingarna är självklart den överordnade anledningen till att vi måste hitta ett transportsystem som inte påverkar klimatet negativt. Det finns också en mycket stark säkerhetspolitisk aspekt i själva drivkraften att inte vara beroende av importerad olja. av den oljeimport har går till transportsektorn. Det betyder att vi lever ganska farligt och är beroende av de länder - numera företrädesvis - som exporterar olja. Vi behöver en regional utveckling, kretslopp och en miljöanpassad utveckling där vi i mycket större utsträckning är beroende av den energi vi själva kan få fram, antingen via biogas eller via eldrift eller annan modern teknik. Det förutsätter också att vi har ett byte av transportslag. Det räcker inte att ersätta bensin och diesel med förnybara drivmedel, utan vi behöver också en pålitlig infrastruktur för spår, och vi behöver också hitta mer transportsnåla samhällsplaneringssätt. Den budget som samarbetsregeringen står för kan vara ett bidrag till detta. Jag vill tacka trafikutskottets ordförande för ett bra samarbete i utskottet i många frågor. Jag tror att det är bra att vi kan kroka arm när vi har gemensamma åsikter, och vi är överens om mycket. Sedan finns det en del frågor där vi kanske landar i lite olika slutsatser. Jag tänkte ägna min uppmärksamhet åt en av de frågorna. Det gäller våra tyngre transporter på vägarna. Utskottets ordförande känner igen detta. Om man på allvar tror att det svenska näringslivet behöver alla typer av transporter och att vi inte kan avskaffa lastbilen utan att den också behövs för våra svenska företag kan det, menar jag, vara klokt att fundera på hur vi kan effektivisera transporterna. kom utredning om att tillåta 74-tonslastbilar. Det innebär att man kan transportera mer gods på en och samma lastbil, till gagn för effektiviteten i våra företag och för miljön, när det blir färre fordon på våra vägar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Men regeringspartierna har varit tysta sedan lämnade sin utredning, trots att det finns ett tillkännagivande från om att vi ska införa tyngre lastbilar på våra vägar. Jag vill därför fråga hur hon ser på nya utredning. Finns det anledning att gå vidare med förslaget i och med att konstaterar att det är samhällsekonomiskt lönsamt att tillåta lastbilar upp till ? Jag skulle vilja redovisa resultat från utredningen på väg, för den visar mycket tydligt att vi behöver både en effektivisering inom respektive transportslag och en bättre kombination av transportslag. och EU:s transportpolitik har sagt att den fördelning som finns mellan väg, järnväg och sjöfart är ohållbar ur klimatsynpunkt. Vi måste hitta styrmedel så att sjöfarten och järnvägen används mer och lastbilen mindre. Men självklart bör varje transportsektor vara så energieffektiv som möjligt. Hur det ska ske beror delvis på var i landet det sker. Den landsända jag kommer ifrån har inte särskilt mycket skogsavverkning, och där är järnvägen och sjöfarten bra alternativ. Detta kan man jämföra med de landskap där merparten av skogsbruk ligger. Där har man kanske inte något alternativ till lastbil. Då är det självklart en fördel att det är färre lastbilar som transporterar i stället för att man delar upp det på mindre lastbilar, förutsatt att vägbanan håller till det. De förslag som har kommit från är ute på remiss under regeringens beredning. När den är färdig får vi ta ställning till resultatet. Jag ställde frågan därför att både och hennes partikollegor tidigare i många sammanhang har uttryckt sig väldigt negativt om tanken på att tillåta tyngre lastbilar. "Monsterlastbilar" är ett begrepp som har förekommit i debatten. har det verkat som om motståndet mot gummihjul har blivit en förblindande ideologi. Det gläder mig om börjar ändra uppfattning i den här frågan. Sedan tycker jag att det är fullt rimligt - eller rättare sagt: jag förutsätter - att regeringen följer tillkännagivanden i det här avseendet. Jag tror att svenskt näringsliv och våra svenska företag behöver effektivare lastbilstransporter. Om inte heller tror att vi kan avvara lastbilen hoppas jag att vi kan vara överens om att det är bättre att effektivisera våra lastbilstransporter. kom också fram till att risken för överflyttning från järnväg till väg är ganska marginell. Det har också VTI tidigare kommit fram till. Jag ställer min fråga igen: Kan vi förvänta oss att regeringen följer tillkännagivande och återkommer med förslag om hur vi kan få tyngre lastbilar på våra vägar? Jag tror att det behövs för miljön, för jobben och för svensk konkurrenskraft. Jag tror att man måste göra en samlad bedömning av vilka åtgärder inom väg, järnväg och sjöfart som behövs för att man ska nå målet om minskat oljeberoende i transportsektorn. Då är det onekligen ett faktum att rullmotståndet mellan gummihjul och väg är större än rullmotståndet mellan stålhjul och räl, för att inte tala om friktionen mellan fartygsskrov och vatten. Ska man då ha så liten energimängd som möjligt för att utföra transporter är det en annan kombination som behövs, generellt sett. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det betyder inte att det inte på vissa ställen, som jag sa tidigare, är en fördel om man kan ha färre och längre fordon, oavsett om det handlar om väg, järnväg eller sjöfart. Trenden tycks gå åt det hållet. Vilken samlad bedömning som görs av hur vi ska få ett godstransportsystem som minskar oljeberoendet har jag inte svar på . Det tror jag att regeringen kommer att återkomma till. Tro inte för en sekund att vi tänker stå och se på när järnvägssystemets brister blir allt större och resenärernas förtroende allt mindre. Tro inte för en sekund att vi står och ser på när behovet av utbyggd kollektivtrafik blir allt större. Tro heller inte för en sekund att vi står och ser på när svensk åkerinäring riskerar att konkurreras ut med osjysta villkor eller när allt fler rederier väljer att flagga ut svenska fartyg. Vi agerar, och vi gör det ansvarsfullt - för jobben, för välfärden och för en hållbar framtid. vänder vi utvecklingen för och investerar våra gemensamma skattepengar i jobb och framtidstro i stället för i fler jobbskatteavdrag. I det arbetet spelar transportsystemet en viktig roll. Låt mig kort utveckla vad jag menar. För att åtgärda järnvägens brister satsar vi ytterligare 1,24 miljarder på att förstärka järnvägsunderhållet. Vi gör även en separat satsning på järnväg i landsbygd med . Trasiga kontaktledningar, uttjänta spårväxlar och signalställverk hör till resenärernas vardagsmat, så resursförstärkningen är nödvändig för att inte förvärra läget ytterligare. Men vi måste anstränga oss ännu mer för att höja kvaliteten på den infrastruktur vi har. Det finns utbredda problem utan ett samlat grepp. Regeringen är därför beredd att föreslå åtgärder för en vassare och effektivare styrning av underhållet för att öka punktligheten, så att resenärer och godsköpare vågar lita på leverans. Kollektivtrafikbehovet ökar, och regeringen bidrar med i ett stadsmiljöavtal som innebär att staten går in och medfinansierar klimatsmart kollektivtrafik, vilket i sin tur skapar förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Genom bättre samverkan mellan utbyggd kollektivtrafik och bostadsbyggande kan vi bygga mer till fler. Men, herr talman, det är inte bara i städerna som kollektivtrafiken behöver byggas ut. Behovet finns även i andra delar av landet. Det möter vi genom en satsning på till kollektivtrafikhöjande åtgärder i landsbygdskommunerna. Även vägunderhållet förstärks, med 100 miljoner. Och vi gör en rejäl satsning på cykelfrämjande åtgärder med en lika stor summa. För att få bukt med åkerinäringens osunda konkurrensvillkor har beslutet om 64-tonslastbilar och åtgärderna i fråga om klampning och hög sanktionsavgift för cabotagebrott sammantagna gjort att regeringens arbete för sjysta villkor och fler jobb tagit ett bra kliv på väg. Och vad beträffar den mångåriga utflaggningen av svenska fartyg har regeringen fattat beslut om att införa en tonnageskatt från och med , till sjöfartsbranschens stora glädje. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer fattades kanske ett av de viktigaste besluten i riksdag: att staten skulle anlägga stamlinjer för järnvägstrafik. Beslutet fattades trots att det inte fanns någon tillverkning av vare sig lok, vagnar eller järnvägsräls. Det mesta skulle behöva köpas in från utlandet, och det skulle bli mycket resurskrävande. Regeringen och tvekade länge men såg att utvecklingen i andra västeuropeiska länder gynnats av just järnvägsinvesteringar. Beslut fattades, och industrialiseringen och framtidstron tog rejäl fart i vårt land. De stamlinjer som då anlades är till stor del samma stambanor som vi färdas på . Det är det perspektivet vi måste ha. De infrastruktursatsningar vi planerar för kommer att skapa framtidstro och användas även .