· H201FöU6 · 2015-02-12 18:02:04 — För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 11. Samhällets krisberedskap berör oss alla. När samhället är i kris kan det drabba oss alla. bör vi alla vara beredda att hjälpa till vid en kris. Vi har till och med ett pliktsystem som gör det tvingande att hjälpa till om det blir riktigt illa. Om angrips militärt ska det militära försvaret organisera det direkta försvaret. Det civila försvaret är en del av det civilförsvar som är nödvändigt för att det militära försvaret ska kunna fungera. Enligt Försvarsberedningens majoritet räcker det om det civila försvaret klarar . Eftersom vi sverigedemokrater anser att det militära försvaret av ska fortsätta även om skalförsvaret är besegrat anser vi att även det civila försvaret ska kunna klara betydligt . Vi hade ett mycket starkt civilt försvar. är det avvecklat så gott som fullständigt. Försvarsberedningens majoritet menar att det civila försvaret ska återutvecklas, men på ett billigare och smartare sätt. Det återstår att se hur. Vi säger inte nej till billigt och smart, men det måste också fungera. Vi har markerat några saker vad gäller det framtida civila försvaret. Självförsörjningsgraden av livsmedel bör öka. Bunkringen av olja börjar öka. Det civila försvaret ska ledas av civila befälhavare. Det kan inte, som somliga tror, ledas av lösliga nätverk - det kommer inte att fungera. Men varför talar jag om krigsläge? Det var ju samhällets krisberedskap som det handlar om. Jo, därför att alla myndigheter måste kunna samarbeta vad som än händer. Är det fred och vi hamnar i kris, då ska Försvarsmakten bistå det civila samhället. Låt oss erkänna att vi, när vi hade landskapsregementen och allmän värnplikt, hade en mycket stor resurs till stöd för samhället i kris. är den reguljära armén 13 000 man, varav 7 000 är värnpliktiga. Vi vill tredubbla den svenska armén och anslår pengar för detta. Viktigt för samhället i kris är hemvärnet. Hör och häpna: Här är partierna relativt eniga. Hemvärnet har utvecklats till det bättre, även om numerärerna har minskat också här. För samhället i kris är hemvärnet en mycket viktig tillgång. Försvarets nedrustning har lett till ytterligare en negativ aspekt för krisberedskapen. fanns det gott om militära helikoptrar med sidoförmågor som brandsläckning, sjuktransporter och ytbärgning. är det en bristvara. Det är samma sak med bandvagnar och fordon som tar sig fram i terräng. Försvarsmakten har inte på något sätt samma resurser som det fordom hade. Samhällets sårbarhet är mångfacetterad, och antalet olika hot tycks öka. På samma sätt behöver krisberedskapen vara genomtänkt på många områden. Jag ska därför beskriva våra reservationer. Reservation 2: I ska båda könen ha samma rättigheter och möjligheter. Detsamma gäller människor med olika hudfärg. Men likheten ska inte drivas till sin motsats. För arbete vid krävs vissa fysiska attribut men också språkliga färdigheter. Vi vill inte se brandmän som inte orkar bära fram slangen ändå till brandsvådan eller brandmän som inte kan förklara läget för allmänheten på plats på grund av brister i svenska språket. Positiv särbehandling ska alltså motarbetas. Det är inget annat än diskriminering av individen, och i fallet med är det dessutom farligt för allmänheten. Reservation 3: Samarbetena i är viktiga för möjligheterna att rädda liv i sjönöd. Närmaste samarbetet bör vara mellan och . En spärr som kan rivas är den vid räddningsinsatser över den svensk-finska gränsen. En svensk räddningsledare bör kunna verka på finskt sjöterritorium och vice versa när så är gynnsamt. Reservation 4: är det effektivast att konkurrensutsätta verksamhet. Men det finns undantag då storskalighet skapar mest effektivitet. Alliansregeringen hade svårt med denna balans. Vi bedömer att det är effektivt att omvandla SOS Alarm till ett statligt verk. Reservation 5: För att blåljustjänsterna ska kunna öppna alla vägbommar vid behov är det angeläget att lagstifta om ett universellt låssystem. Reservation 6: För att säkerställa att det tveklöst finns medel att ta till för att möta olika kriser och naturkatastrofer är det en styrka att bygga upp fonder på nationell grund. Men fondavsättningar till krisfonder inom EU bör inte göras. Reservation 7: Få saker har som internet gett oss frihet. Men internet gör oss också sårbara. Så gott som angrips svenska myndigheter och företag genom it-angrepp. It-angreppen kan vara avsedda att skada men också för att stjäla information. I debatten talas det mycket om it-försvar eller cyberförsvar, men i verkligheten görs det inte lika mycket. skulle behöva ett samlat grepp för dessa problem. Vi skulle behöva kartlägga problemet, vi skulle behöva ta fram standardmetoder för it-skydd, och vi skulle behöva se över lagstiftningen för ett aktivt it-skydd, det vill säga motåtgärder mot dem som angriper oss. Internet som nätverk ger oss oändliga möjligheter till effektiv styrning. Tyvärr är dagens internet dömt att aldrig bli helt säkert för användarna. Den enda vägen för svenska myndigheter och storföretag är att bygga ett eget säkert nätverk, som kan göras helt säkert. Men eftersom ett nytt eget nätverk - vi kan kalla det internet 2.0 eller vad som helst - är dyrt och förutsätter egna satelliter är kostnadsdelning nödvändig. Den naturliga kostnadsdelningen är inom plus . är mycket långt framme i tekniken med mikrosateliter, och bör ta initiativ i denna riktning. Reservation 8: ligger i en nordlig växtzon, vilket ger nackdelar för odling och uppfödning av djur för livsmedelsproduktion. Vi har inga problem att kunna försörja oss med livsmedel själva om vi så skulle vilja. Men som ett rikt industriland har vårt fokus riktats mot export av högteknologiska produkter. har säkerhetsläget ändrat sig i vårt närområde men också i hela världen. För att förbättra vår krisberedskap bör vi höja självförsörjningsgraden av livsmedel. Det är vårt förslag. Reservation 9: Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Forskning visar att särskilda reservkraftsnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. Reservation 10: Av samma skäl som när det gäller livsmedel bör vi också säkra tillgång till drivmedel. Ett svenskt beredskapslager för olja bör skapas och ett prioriterings- och ransoneringssystem för petroleumprodukter tas fram. Reservation 11: Vi anser vidare att ska inordnas under marinen. En sådan samordning skulle gynna oss både operativt och ekonomiskt. I krig ska större fartyg kunna sättas in i det militära försvaret av . Fartygskanoner och medelräckviddigt luftvärn bör därför monteras. Reservation 12: storskaliga vattenkraft och kärnkraft är känsliga för sabotage. Det gäller såväl i freds- som i krigstillstånd. Vi anser att de skyddade zonerna runt kraftverken bör göras större och bevakas bättre och att mer pansarskydd bör sättas upp. Jag ska göra en liten reflexion så att man vet vad jag talar om. Det gäller säkerhet i kärnkraftverk. Som en reaktion på kärnkraftsolyckan i beslutade att alla EU-länder skulle göra en översyn av säkerheten vid de europeiska kärnkraftverken genom så kallade stresstester. Syftet var att testa robustheten hos anläggningarna i förhållande till extrema händelser som jordbävning, översvämning och bortfall av energiförsörjning. Ett av de viktigaste säkerhetskraven handlar om att införa en så kallad oberoende härdkylning, det vill säga ett nytt kylsystem som ska fungera även om elen slås ut i reaktorn vid en allvarlig olycka. Regeringspartierna tillsammans med Alliansen och SD väljer att inte anamma kraven på oberoende härdkylning på de äldsta reaktorerna fullt ut, utan man öppnar för dispensmöjligheter för reaktorer som är på väg att tas ur drift. Vi har sett massor av naturkatastrofer som man inte hade förutspått. Här kan man nämna stormar, bränder, jordskalv och många andra exempel på att allting inte var så enkelt. Jag och förstår att risken för olyckor är liten, och tur är väl det. Men ändå, som vi har hört i debatter på andra områden, väljer man att ha reservåtgärder av olika slag för att man vill gardera sig. De flesta har försäkring på huset trots att risken för en brand är rätt så liten. Vad som gör denna åtgärd i denna bransch lite eljest är att situationen i kärnkraftsbranschen alltid är allvarlig om det händer en olycka. Konsekvenserna är så stora att ingen vill befatta sig med dem. Man kan ta , som jag började med. Det var många saker som inträffade i en kedja som gjorde att olyckan blev ett faktum. Samma sak kan hända här hos oss - olyckliga omständigheter som inte väljer tid, utan tiden för olyckliga omständigheter råkar sammanfalla. Därför kan jag inte få in i min skalle varför man väljer att göra denna fråga till någonting som skulle handla om energipolitiken och att vi försöker tränga ut energislag på grund av ökade kostnader. Detta handlar om att värna om säkerheten på våra kärnkraftverk och skydda vår befolkning mot osäkerheten. Jag kan inte representera svenska folket utan att göra mitt bästa för att skydda dem mot risker som man inte behöver ta när tekniken finns. Det handlar inte om att göra detta till en snubbeltråd för den svenska kärnkraftsindustrin. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man landar i ett ställningstagande om oberoende härdkylning av reaktorhärden för de äldre reaktorerna som är på väg ur drift där det sägs ungefär att man kan söka dispens om det blir för dyrt och om det inte äventyrar den övergripande säkerheten för svensk kärnkraft. Regeringen har tydliggjort att kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader, vilket jag tycker är bra, och att säkerhetskraven ska skärpas. Men vad ger detta för signaler? Är det inte de äldsta reaktorerna som är de som har störst risk för att råka ut för någonting? skrev på DN:s debattsida att man kommer att ställa krav på oberoende härdkylning och att det ska vara infört med gradvis introduktion , annars kommer man att kräva att reaktorn stängs. Men det finns en hake i detta beslut. anger : För de reaktorer som kraftbolagen ämnar ta ur drift efter 2020 kan bolagen ansöka om ändring av villkoren för kraven på att installera ett system för oberoende härdkylning. I den första utsagan från är man klockren i sin utvärdering om hur viktig denna åtgärd är för säkerheten. Men när man kommer till de äldsta reaktorerna som är på väg att tas ur drift, och som man skulle tro behöver skyddet som mest, nöjer man sig med en halvmesyr, nämligen mobila enheter som man beskriver dessa kompensatoriska åtgärder. Men myndigheten själv skriver att fasta installationer har större robusthet mot yttre påverkan och att de aktiveras enklare. Alla vet hur stora konsekvenserna blir om en olycka skulle inträffa, alltså det som inte kan hända och som är omöjligt men som alltid har detta lilla om. Konsekvenserna är alltså så stora och slutnotan obeskrivlig. Så varför skulle någon sunt tänkande politiker kunna säga nej till säkerhetskrav som gör de gamla reaktorerna lite säkrare när man ändå tänker använda dem? Med andra ord kan inte ekonomiska skäl vara tillräckliga för att inte kräva att alla reaktorer som körs i efter 2020 ska innefattas av oberoende härdkylning av reaktorhärden. Jag tycker faktiskt att man har varit mycket givmild med tidsaspekten, nämligen . Jag yrkar bifall till reservation 13 med anledning av yrkande 1 i motion 850. Vi samlas för att debattera det viktiga politikområdet samhällets krisberedskap. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Det kan inte nog understrykas hur viktigt det är för ett samhälle att ha en fungerande krishantering när det oförutsedda inträffar. Bristen på densamma kan vara förödande. Likaså kan en väl fungerande krishantering förebygga, begränsa omfattningen av och minska skadorna av en kris. Den gånga hösten har varit en påminnelse om de gånger vi drabbats av stora kriser som satt vårt samhälle på stora prov. Vi uppmärksammade minnet av Estoniakatastrofen , där jag själv blev en av de få överlevande. Under räddningsarbetet och omhändertagandet av skadade fick jag uppleva många fantastiska insatser, av modiga ytbärgare och av omhändertagande och omtänksam sjukvårdspersonal på på samt på här i . Också Röda Korsets duktiga frivilliga på gjorde stora insatser. Det var en lång kedja av myndigheter och samhällsinstanser, och ibland privatpersoner och frivilligorganisationer, som på olika sätt bidrog till att hjälpa och stötta. Som i fallet med Estonias skadade, sörjande anhöriga människor och samhälle som helhet hjälptes vi nämligen åt att lindra sorg och saknad. Så fungerar en fungerande krishantering. uppmärksammade vi också tioårsminnet av tsunamikatastrofen, som ställde vårt samhälle inför helt andra påfrestningar än . Det rörde sig om hundratals omkomna och skadade svenskar i huvudsak i , på andra sidan jordklotet, efter i . Jag kom att arbeta i med efterarbetet till katastrofen och fick erfara de ofattbara dimensionerna i möten med föräldrar som förlorat sina barn och barn som förlorat sina föräldrar. Efter den julhelgen drabbades vi också av stormen här hemma, och har vi haft evakueringen av svenskar från kriget i samt diskoteksbranden i . Vi har haft ett slags förberedelse för och genomgång av rädslan inför att få hit en pandemi när vi hade svininfluensan 2009, och bara hade vi skogsbranden i . Listan skulle kunna göras mycket längre. Dessa och andra händelser har satt vår krisberedskap på prov. Ofta, men inte alltid, har det lett till att vi har lärt oss mer om att förebygga och hantera kriser. Efter förra årets omfattande skogsbrand fick vi i hearingar i försvarsutskottet tydliga intryck av hur krishanteringen av skogsbranden mötte stora svårigheter i ansvarsöverlämning mellan olika besluts- och myndighetsnivåer i vårt samhälle. Detta säger något om vidden av krishantering, alltså omfattningen av vad krishantering handlar om. Det handlar om alltifrån teknisk utrustning, som helikoptrar, till tränade ytbärgare och utbildad sjukvårdspersonal - men även om organisation, beslutsförmåga och systemsamarbete i ett samhälle. Det handlar om tydliga regelverk, beslutsgångar och framför allt - vilket jag lärde mig när jag läste civil och militär krishantering på Försvarshögskolan - om vem det är som fastställer läget. Vem skapar den lägesbild alla övriga ska utgå ifrån när vi hanterar en kris? Krishantering är alltså komplicerat. Det är komplicerat och enkelt på samma gång. Det enkla är att säga att samhällets alla samlade resurser ska samverka i en kris, och det svåra kommer när det ska göras i praktiken. som vi förbereder oss och vårt samhälle, och som vi debatterar och ständigt försöker vara i framkant när det gäller krishantering, ligger det nämligen något oförutsett i begreppet "kris". Varje kris sätter inte bara system och förberedelser på prov; det ställer också krav på oss som beslutsfattare och myndighetspersoner och på dem som praktiskt utövar krishantering att vara kreativa, empatiska och föränderliga i relation till en oförutsedd utveckling av en kris. Det gäller att i en kris ha förmågan att fatta beslut. Vi kan inte i förväg räkna ut hur en kommande kris ser ut, men vi kan så långt möjligt förbereda oss. Vi kan rusta oss och försöka tänka oss in i så många olika situationer som möjligt. är kriser ofta internationella. En kris kan, som , vara en brand i . Omfattningen var så stor att vi fick hjälp från andra länder med både utrustning och personal som kom hit för att hjälpa till att hantera krisen. Blickar vi in ser det säkert likadant ut. När det gällde att evakuera svenskar från fick vi samverka med andra länder, och när det gällde pandemin - som vi var rädda för och där vi jobbade med att vaccinera och informera den svenska befolkningen i rädsla för vad denna sjukdom skulle kunna ge - fick vi handla upp vaccin på den internationella marknaden. Det är viktigt för oss att ha den där beredskapen. När jag satt i utredning om att bidra till att kunna evakuera svenskar i kris i utlandet sågs det här med pandemier som en av de utmaningar vår krishantering kan stå inför . Därför blev i alla fall jag uppmuntrad av att utrikesminister i går, när hon läste upp utrikesdeklarationen, gjorde detta till en av de viktiga frågorna. I utrikesdeklarationen står det bland annat: "Akuta utbrott av epidemier som ebola är en annan påminnelse om hoten mot vår säkerhet. Det gäller även den ökande förekomsten av antibiotikaresistens som är farlig för hälsa och miljö. Regeringen vill effektivisera arbetet inom bland annat WHO för att möta utmaningarna mot vår hälsa. Därför har regeringen för avsikt att bjuda in experter, civilsamhälle och regeringsföreträdare till en särskild konferens." Jag tror att detta är en oerhört viktig fråga för framtidens krishantering. debatterar vi ett betänkande som belyser många olika motioner på många av krisberedskapens områden. Det är glädjande att det finns en stor samstämmighet i synen på samhällets krishantering, men det är också viktigt att vi aldrig låter oss nöjas - inte någon av oss. Vi ska vara pådrivande och ständigt ställa krav på att vi ska ligga i framkant. Ta det inte för givet! Jag har av egen erfarenhet sett att det inte är alltid vi lär oss det vi borde lära oss av de kriser vi har i landet. Vi måste vara pådrivande och aldrig låta oss nöjas, någon av oss. Eftersom det råder stor samstämmighet kring mycket av det som står i betänkandet vill jag bara lyfta fram ett av områdena, och det gäller motionerna om en särskild utredning om alarmeringstjänsten. Det har tidigare gjorts en utredning om detta, som presenterades förrförra året - SOU 2013:33, betänkande. Vi kommer att fatta beslut om ytterligare en sådan utredning, och från Socialdemokraternas sida vill jag bara göra ett par medskick vi tycker är viktiga. För det första måste alarmeringstjänsten fungera på ett effektivt och säkert sätt. Enskildas möjligheter att få kontakt med polis, räddningstjänst och ambulans i en nödsituation måste säkerställas. För det andra måste alarmeringskedjan vara väl samordnad för att stärka samverkan, minimera hanteringstiderna och skapa förutsättningar för ett effektivt utnyttjande av samhällets samlade resurser på området. För det tredje är det i sammanhanget centralt att säkerställa en samordnad alarmeringskedja. Det gäller inte organisationsformen som sådan, även om vi både i utskottet och här begär att man specifikt utreder myndighetsalternativet. För det fjärde behövs det, för att säkerställa en samordnad alarmeringskedja, en alarmeringstjänst som har ensamrätt på att ta emot och behandla larm. Det får inte vara flera, konkurrerande, instanser som ska ta emot larmen från svenska folket, utan någon måste ha ensamrätt på detta. Annars kommer det att bli kaos. Slutligen är det angeläget att en inriktning om en samordnad alarmeringstjänst ges , för att undvika en allt snabbare fragmentisering på alarmeringsområdet med allt fler aktörer. Om vi inte kommer vidare i den här frågan ser vi detta som en stor fara när det gäller svenska medborgares säkerhet. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i försvarsutskottets betänkande och avslag på alla motioner om samhällets krisberedskap. Samhällets krisberedskap och att den fungerar är något av en grundtrygghet. Vi vet att trots att vi lever i ett av världens tryggaste länder är aldrig tryggheten större än just hur bra krisberedskapen funkar på alla plan. Vad som kan hota vår trygghet sätter nästan bara fantasin stopp för. Det kan vara alltifrån översvämningar, brand och krig till att det är blixthalka på någon av våra stora vägar. Samhällets krisberedskap innebär att värna samhällets funktionalitet och människors liv och hälsa, men inte minst att värna vår demokrati, våra grundläggande värderingar och våra grundlagar. Motionsbetänkandet vi nu har att debattera innehåller motioner inom en mängd områden. Jag skulle bara vilja lyfta några viktiga frågor. Krisberedskapen vid stora bränder som branden i är en fråga som lyfts fram i en av motionerna. Västmanlandsbranden var just en sådan händelse som rubbade grundtryggheten för många människor och som blev en personlig tragedi för många. En brand av den storleken är samhällsfarlig, och bränder av den storleken har vi länge varit förskonade från. Motionerna har tagit upp att det är dags för en stor nationell genomgång av krisberedskapen, att organisationen är välfungerande och att ansvaret för olika delar är tydligt reglerat. Det kommer också den av tidigare regering tillsatta utredningen i - lärdomar för framtiden att tillgodose. Utredningen ska vara klar . Här handlar det inte bara om resurser, även om resursfrågan också behöver ses över. Det handlar om hur man organiserar och leder insatserna på bästa sätt. Vi såg hur flera stora bränder bröt ut , men det var bara en brand som fick denna katastrofala omfattning. Därför är det så viktigt att regeringen inte inskränker eller hastar över den stora genomgången av skogsbranden i . Det får inte bli enkla och populistiska lösningar, som att allt handlar om att vi hade om inte den absolut varmaste sommaren så kanske en av de varmaste somrarna. Vi kan till exempel inte spara på utredningsresurser för att skapa exempelvis resurser för att minska klimatpåverkan på människan. Resurserna för utredning av branden behövs här och just därför att vår beredskapsförmåga är så viktig. Vi måste ha det bästa brandförsvaret och den bästa organisationen för att klara framtida utmaningar. Principen att den som är ansvarig för en verksamhet under normala förhållanden också är ansvarig i kris är en bra grundprincip, men det måste också vara tydligt när man ska frångå den principen. Trygghet handlar mycket om att förebygga sådant som annars kan vara farligt. Att alarmtjänster fungerar överallt och alla tider är en förutsättning. Därför är det nu glädjande att alliansmotionen om alarmeringstjänsten nu bifalls. Regeringen avser nu att tillsätta en sakkunnig person som får i uppdrag att utreda och därefter föreslå vilken den nya myndighetens roll och ansvar ska vara i förhållande till utförare av larmmottagning och behandling av larmen. Vidare ska den sakkunniga personen utreda hur myndigheten bör förhålla sig till lagstiftning för hälso- och sjukvården och de personuppgifter man där har att hantera samt hur tillsynen av verksamheten ska tillgodoses på bästa sätt. Den gamla utredningen kom med en rad bra tankar och förslag som är viktiga att undersöka vidare. Den viktigaste var hur man på ett bättre sätt kan få till en tydligt sammanhållen larmkedja. Hur organisationen ska se ut bör förstås vara underordnat effektivitet och säkerhet. och är goda grannar, och den motion som väckts av har en bra ansats. och ska stödja varandra vid eventuella katastrofer och olyckor, speciellt i gränsområdena mellan länderna. Det går dock att tillfredsställa utan att räddningsledningen finns på plats. Det gör att länderna kan hjälpa varandra över gränsen men att respektive land självt har yttersta befäl, vilket dock kan var på distans. Det gör att vi ser det som möjligt att stöd från grannland finns utan en förändring i regelverk. Ett utökat samarbete ser utskottet som värdefullt. Det aviserade nordiska räddningstjänstsamarbetet, Nordred, är ett sådant. Klimatanpassning vad avser översvämningsrisk och rasrisk har tagits upp av flera motionärer. Här pågår mycket arbete, och regeringen har lämnat uppdraget till flera myndigheter att ta fram underlag för anpassning till förändrat klimat. Dock är det värt att framhålla att enskilda kommuner och regioner behöver vara tydliga och driva projekt som om de inte kommer på plats kan få förödande effekter för inte bara ett närområde utan ett större område. En sådan risk är i . Där är risken för översvämning hög, enligt MSB:s rapport av en översvämning i , eftersom tillrinningen av vatten till sjön riskerar att bli större än möjligheten att tappa ut vatten i .