bet · H201UU4 · 2015-02-13 00:00:00 — En annan viktig och kontroversiell fråga som har oroat oss och miljontals människor på bägge sidor av gäller frihandelsavtalet mellan och , det så kallade TTIP. är i grunden positivt till att det skapas förutsättningar för ökad handel och att handelshinder avvecklas. Men vi känner en djup oro inför de pågående förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och EU. Vår kritik är riktad dels mot det faktum att förhandlingarna präglats av slutenhet och begränsad insyn från allmänheten, dels mot delar av avtalet som kommer att påverka EU:s medborgare negativt. Vid sidan av förslaget till en tvistlösningsmekanism som ger investerare rätt att stämma en stat, en så kallad ISDS-klausul, finns det även en rad andra förslag som riskerar att på ett negativt sätt påverka livsmedelssäkerhet, nationell miljö- och arbetsrättslagstiftning samt den demokratiska kontrollen över välfärden. Förhandlingarna om frihandelsavtalet präglas av ett fokus på företagens kortsiktiga intressen i stället för planetens och medborgarnas intresse. är, som sagt, för handel, men vi kommer aldrig att acceptera de långtgående inskränkningar i demokratin som TTIP bygger på. Vi vill ha ett avtal där klimat, miljö, arbetsrätt och folkhälsa inte underordnas ekonomiska vinningar för företagen. Vi beklagar att lägger fram ett arbetsprogram som sänker ambitionerna för miljö- och klimatpolitiken. var det varmaste året någonsin, och de globala utsläppen av växthusgaser håller på att passera alla gränser för vad som är hållbart. och EU borde därför visa omvärlden att det är möjligt att ha fungerande och hållbara samhällen men med kraftigt minskade utsläpp. försök att stoppa både förslagen om bättre luftkvalitet och avfallsdirektivet är dessvärre exempel på steg i helt fel riktning. Vi förutsätter att kommissionen åtminstone inte kommer att stoppa de medlemsländer eller stater som vill gå före på miljöområdet och andra viktiga politikområden. Det är nämligen så vi bäst påverkar andra: genom det goda exemplet. motsätter sig utvecklingen mot en ökad samordning av utrikespolitik inom EU. Vi värnar möjligheter att föra en självständig utrikespolitik och möjligheter att självt avgöra när och med vilka andra länder vi vill samarbeta när det kommer till att möta våra stora internationella utmaningar. En annan viktig fråga gäller romernas situation. De kränkningar och den utsatthet som romer utsätts för i olika delar av är oacceptabla. Därför slår fast att romernas mänskliga fri- och rättigheter och medborgarskap måste garanteras i hela EU. Det är att denna fråga prioriteras och hamnar högst upp på dagordningarna. Vi är självklart positiva till att kommissionen gör en union i demokratisk förändring till en av sina huvudprioriteringar, men detta måste också inbegripa kvinnors rättigheter och romernas rättigheter och att yttrandefrihet och den enskilda människans identitet ska skyddas. Det är viktigt för demokratin i unionen och i . Förslag om ökad öppenhet och att subsidiaritetsprincipen understryks är också välkomna, men dessa förslag är långt ifrån tillräckliga för att komma till rätta med unionens demokratiska underskott. vill se en tydlig förflyttning av makt och resurser från EU tillbaka till medlemsstaterna. Vi vill se en minskad överstatlighet och att EU:s budget tydligt minskas. Kommissionens arbetsprogram i sig synliggör det demokratiska underskottet i unionen. Trots ett omfattande arbete i flera av utskott saknar riksdag i grunden någon möjlighet att påverka inriktningen på kommissionens arbete. Kommissionen har alla möjligheter att ignorera de synpunkter som nationella parlament framför, som till exempel i dagens debatt. Vi debatterar nu arbetsprogram. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och yrkar avslag på samtliga reservationer. arbetsprogram innehåller de politiska prioriteringarna för året. Inriktningen på programmet handlar om sysselsättning, tillväxt, investeringar, en sammankopplad digital inre marknad, en motståndskraftig energiunion och en framåtsyftande klimatpolitik. Det handlar också om en fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas, en djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union, ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med , ett EU-område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig i ett ömsesidigt förtroende, en ny migrationspolitik, ett EU som är en starkare global aktör och en union i demokratisk förändring. EU är en av världens starkaste ekonomier med över 500 miljoner medborgare i 28 medlemsländer. Utvidgningen av EU har pågått , då samarbetet grundades i . De ursprungliga medlemsländerna var , , , , och dåvarande . undertecknades , och då bildades den europeiska gemenskapen, EEG, även kallad den gemensamma marknaden. Sedan har EU-familjen vuxit som samhällen förändrats på den europeiska kontinenten. gick , och med i EEG. störtades diktatorn i . blev en republik efter att militärjuntan fallit samman. gick med i EEG, och var och redo för medlemskap. revs , och och återförenades. gick , och med i EU. Och tio nya medlemsländer gick med . Man kan då anse att det var den sista spiken i kistan avseende ett och ett . gick och med i EU. Och slutligen, 2013, blev EU:s 28:e medlemsland. blev och antagna som kandidatländer, och 2010 antogs och . Sedan finns det tre så kallade potentiella kandidatländer: , och samt Kosovo. Varför då tala om historien när vi borde blicka mot framtiden? För mig som en varm förespråkare av EU och dess många fördelar är just historien viktig för att förstå varför EU är ett så starkt och högkvalitativt freds- och demokratiprojekt. På den europeiska kontinenten har det varit ett enda stort krig sedan - kriget i det . Visst har det blossat upp krigskonflikter i gränsländer till EU, bland annat i och , men medlemsländerna har inte krigat med varandra. Samtliga länder i det forna kriget i är nu på något sätt på väg att gå med i EU, som och numera är medlemmar. De associeringsavtal med , och som godkänts av riksdag är ett ytterligare steg mot att bygga upp demokratiska strukturer i dessa länder så att de på kan bli kandidatländer till EU. Varje land som ansökt om att bli kandidatland eller fått frågan om att bli kandidatland måste ofta genomföra radikala förändringar för att komma i slutlig ställning att inlemmas i EU-familjen. Exempelvis måste erkänna för att komma vidare i processen. Köpenhamnskriterierna gäller: Politiska, ekonomiska och administrativa kriterier måste uppfyllas innan medlemskap kan bli aktuellt. Det är nu som EU behövs som mest. Kriget i , med en skör vapenvila, åskådliggör vikten av associering och identifikation med och till EU. har ett bräckligt politiskt system och en tuff ekonomisk situation. När , med tydliga maktambitioner och ekonomiska ambitioner, intervenerar och annekterar samt ger ekonomiskt och militärt stöd till separatisterna i Donetsk och Luhansk behövs EU som en stabil partner för att skapa en långvarig fred och medverka till att bygga upp den demokratiska institutionen i . behöver nya handelsvägar och hjälp från EU på olika sätt, bland annat för att motverka korruption. Vi behöver bistå i att bli mindre energiberoende av med mera. Det är därför ytterst angeläget att kommissionen verkligen arbetar med reformeringen av men också lägger fram skarpa förslag som på utökar möjligheterna till tätare samarbeten affärsmässigt, kunskapsmässigt och säkerhetsmässigt. De geopolitiska spelen kräver ännu snabbare insatser från EU, i form av uttalanden men framför allt i verklig politisk handling. är ett land i kris, men ur den krisen och krigskonflikten kan det finnas goda förutsättningar att få ett mer utvecklat och fördjupat samarbete med EU, precis som , och som gick från militärdiktaturer till medlemmar i . Eller varför inte och som är medlemmar men som befann sig i ett blodigt krig ? Det gäller också våra baltiska grannar som under stora delar av varit ockuperade men som efter sakta men säkert började anpassas till EU. EU-utvidgning och demokratiutveckling hänger ihop. När det sker en demokratiutveckling följer genast andra former av återhämtning och utveckling med: ekonomi, sysselsättning, stabilitet, oberoende och en ökad kunskapsnivå, högre levnadsstandard och så vidare. EU har sina brister; det är en del av paketet. Det går inte att skapa en union med minst 28 medlemsstater där alla staterna unisont ställer sig bakom varje förslag. Det vore till och med naivt att tro detta. Det som dock är förvånande är ju att EU:s 28 länder så ofta kommer överens, trots att medlemsstaternas politiska kulturer och intressen kan vara väldigt olika. Energi- och klimatpolitik hänger ihop. Kommissionen antyder att energipolitiken är viktig men också klimatpolitiken. Utskottet anser att det är mycket viktigt att intensifiera EU:s och det internationella samfundets ansträngningar för att nå en överenskommelse vid i som håller ökningen av den globala medeltemperaturen . Den globala uppvärmningen är vår och nästa generations ödesfråga. Vi ser att temperaturhöjningen skapar en obalans i vädersystemen, vilket i sin tur ger ytterst ovälkomna och oönskade effekter: torka, översvämningar, mer kraftfulla oväder, orkaner som får ökad kraft och så vidare. Naturkatastroferna i sig leder till en obalans i människors möjligheter till försörjning och drägliga levnadsförhållanden men också till onaturliga variationer i den biologiska mångfalden. Här har EU en stor potential att gå före många andra länder avseende gemensamma klimatpolitiska ambitioner. Växthusgaserna känner inga gränser, och det är bra att EU har satt gemensamma mål för att minska utsläppen, även om de kunde ha varit mer ambitiösa. Det är dock bättre med mål än inga ambitioner över huvud taget. Det hållbara EU-samhället bygger på att vi förändrar våra levnadsvanor. Det finns rimligtvis stora förväntningar på klimattoppmötet i , nu när både och börjat agera politiskt för att minska växthusgaserna. EU måste fortsatt vara aktivt för att genomföra de globala hållbarhetsmålen. Millenniemålen ska ersättas med nya mål, och EU har både spets och bredd att bistå med ekonomiska medel och kunskap för att bidra till en snabbare implementering och positiva effekter av hållbarhetsmålen. Vidare betonar utskottet att en långsiktigt hållbar och trygg energiförsörjning bäst uppnås genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större tillgång på förnybar energi. Utskottet framhåller i sammanhanget även den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. I då EU är långt ifrån självförsörjande avseende energi måste EU länderna samverka än mer för att skapa en gemensam och väl fungerade energistrategi. Det behövs mycket stora investeringar i förnybara energikällor - vindkraft, solenergi med mera - som gamla system måste fasas ut i en mycket snabbare takt. Här har kommissionen en mycket viktig roll att spela genom kompetensförsörjning men också genom uppföljning av gemensamma energipolitiska åtaganden. Det är ingen hemlighet att några EU-länder effektivt motverkar utvecklingen av förnybara energikällor och i stället förespråkar lättnader för gamla anläggningar för att slippa ta investeringskostnader i förnyelse. Utsläppsrätterna har inte helt spelat ut sin roll. Det finns ännu förutsättningar att ha dem som styrinstrument, men det går inte att bortse från att tillgången på förnybara energikällor måste öka dramatiskt för att vända utvecklingen i de länder där det råder en nästan total avsaknad av dito. Slutligen vill jag ändå belysa ett synnerligen aktuellt ämne - kampen mot den internationella terrorismen. och är de två senaste storstäderna som drabbats av avskyvärda terrorhandlingar. EU har en mycket viktig roll i att samverka över landgränserna i jakten på samt förebyggandet av de återkommande terrorhandlingarna. EU-medborgarna måste kunna känna trygghet i vardagen och en frihet att utöva olika religioner utan att skrämmas till tystnad. Yttrande- och religionsfriheten är fundamentala, och vi ska aldrig, aldrig vika ner oss för samhällsomstörtande terrorister vars enda syfte är att skapa kaos, sorg, vrede och förtvivlan. Det öppna och trygga samhället är alltid målet, men tyvärr tvingas vi till fler säkerhetshöjande insatser för att rädda och skydda liv. I detta anförande instämde (S). debatterar vi kommissionens arbetsprogram. Det antogs och är de politiska prioriteringarna för den nya kommissionen . Målet är att göra skillnad i de stora frågorna som sysselsättning och ökad tillväxt och att mer öppet visa hur EU arbetar med detta. Det är utrikesutskottet som ansvarar för granskningen. Utskottet har både hand om EU-frågorna på ett övergripande plan och det som rör vårt ansvarsområde. Men det här är ett politiskt grupparbete, och flera andra utskott har yttrat sig till utrikesutskottet. I betänkandet finns en mycket bra sammanfattning av de största frågorna, och egentligen skulle jag kunna ställa mig här och läsa sid. 2. Det kommer jag dock inte att göra. Det finns också en stor samsyn i om de strategiska frågorna för EU som tillväxt och ekonomi. Två partier tycker dock inte så och har valt att lägga motivreservationer. Det är V och SD. Arbetsprogrammet kommer i en intressant tid. Omvärlden är mer komplex. EU står inför stora utmaningar. Den ekonomiska krisen är inte över. Den har inte drabbat lika hårt som andra länder i . Andra länder har det motigare. Inriktningen på programmet är därför ekonomisk återhämtning i . Det är mycket som händer . Särskilt värt att lyfta fram är det globala klimatavtalet, de pågående förhandlingarna om frihandelsavtalet med och i världshandelsorganisationen, de nya globala hållbarhetsmålen och att 2015 är det europeiska året för utveckling. Vi har också den oroliga omvärlden, aggressioner, den globala flyktingsituationen och utvecklingen i det östra grannskapet. Arbetsprogrammet är ett mycket övergripande dokument, men det visar inriktningen. Kommissionen är tydlig med att den har ett mandat för förändring, och även om det saknas en mer långtgående planering är inriktningen rimligt tydlig. Inriktningen är dessutom avgränsad, eftersom EU ska hantera de frågor som är bäst att göra tillsammans men inte det som de olika staterna gör bäst själva. har också valt att lyfta fram ett antal saker. Först och främst är det bra att kommissionen presenterar sitt arbetsprogram . Det är bra för öppenheten och för debatten. Vi välkomnar programmet och tycker att flera av de tio prioriterade områdena är centrala. Det handlar mycket om ökad tillväxt och sysselsättning, att stärka den inre marknaden, energi och klimat och den gemensamma utrikespolitiken - som i dokumentet benämns EU:s roll som stark global aktör. Kopplat till detta är också EU:s roll som biståndsaktör. Energiunionen och den framåtblickande klimatpolitiken är en särskilt viktig fråga. Kommissionen prioriterar energi till överkomligt pris och planerar för ett strategiskt ramverk. Det handlar om energiförsörjning, energieffektivitet och om att minska importberoendet. Det är bra ur ett säkerhetsperspektiv. Utskottet framhåller särskilt den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. Energi och klimat är tätt sammanlänkade, och kan ett nytt globalt klimatavtal finnas på plats. Det är i grunden bra att EU talar med en röst i de globala klimatförhandlingarna. Det har ju varit en lång process och svårt att komma överens även i EU, men bilden är att när energipolitik, ekonomi, säkerhetspolitik, transportpolitik och den övergripande klimatpolitiken siktar åt ungefär samma håll blir det enklare att fullgöra sina åtaganden. Kommissionen meddelar också att den kommer att förbereda lagförslagen om genomförande av klimat- och energipaketet . Vi har höga förväntningar på paketet. Kommissionen kunde ha varit tydligare om jämställdhet; till exempel kvinnors deltagande på arbetsmarknaden kunde särskilt ha lyfts fram. Vi hade också gärna sett mer om utvidgningen, som Socialdemokraternas tog upp i sitt anförande, och mer om forskning och innovation. Kommissionen ska också ta fram en europeisk agenda för migration. Det är ett stort ansvar. EU:s övergripande mål måste vara att öka EU:s kapacitet för mottagande av människor som flyr för sina liv. Det måste finnas fler lagliga vägar att söka asyl i EU och att öka mottagandet av kvotflyktingar i andra länder. Det är också viktigt att hitta en samstämmighet mellan politikområdena. håller linjen: Vi vill understryka vikten av att värna ett öppet . Förra mandatperioden och förrförra mandatperioden hette det värdedriven utrikespolitik. vet jag inte exakt vad S och MP kallar detta. För oss nya moderater och för Alliansen är den värdedrivna utrikespolitiken viktig. Det handlar om att stå upp för viktiga värden som frihet och demokrati och mänskliga rättigheter för alla. Det handlar om hbtq-frågor, och det innefattar SRHR - sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. vill gärna betona öppenheten. Det handlar om EU:s relationer till grannskapet och även grannskapets grannskap. Vi är positiva till att fortsätta utvidgningen. Det borde faktiskt vara tydligare i programmet. Dessutom tycker hela utskottet att subsidiaritetsprincipen - att beslut fattas på rätt nivå - och proportionalitetsprincipen ska respekteras. har, som sagt, gått igenom de olika områdena tillsammans med kolleger från andra utskott. I stort är vi överens. Men mycket är övergripande, och det finns alltså anledning att återkomma när sakfrågorna är lite fastare i köttet. Det är i grunden bra att EU arbetar med kärnverksamheten, en välfungerande inre marknad. Det är också bra att det som vi har kommit överens om genomförs innan nya åtgärder vidtas. Kommissionen gör några breda uttalanden. Man vill minska regelbördan - och det är bra. flaggas för en skatt på finansiella transaktioner - det som tidigare kallades Tobinskatt fastän själv inte ville kännas vid den. Det håller inte helt ihop. Men i huvudsak är inriktningen bra. Betoningen på ett EU med stärkt inre marknad, med fokus på ekonomi och arbetsmarknad, ett aktivt EU med globala åtaganden och som är pådrivande för handelsavtal är vad vi behöver för att ta oss ur den ekonomiska krisen. EU ska vara en stark röst för frihet och en kraft för fred. Det är viktigaste politiska arena, och samarbetet gör att röst får större tyngd. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Det är tillfredsställande att kommissionen nu tagit fram sitt arbetsprogram i dialog med både parlamentet och rådet - och på så vis i någon mån balanserar överstatliga och mellanstatliga ansatser. Den nya kommissionen säger sig vilja utveckla ett närmare samarbete med nationella parlament och även med regioner och städer runt om i EU, vilket givetvis är positivt. Det är vidare glädjande att kommissionen förefaller lägga större vikt vid investeringar än besparingar och framhåller betydelsen av satsningar på energieffektivisering, förnybar energi och andra gröna tekniker för att såväl skapa jobb som att klara uppställda klimatmål. Kortsynt besparingspolitik har störtat delar av ner i tilltagande nyfattigdom, och behovet av en synvända är nu uppenbart. En inte obetydlig del av dessa budgetsaneringar - eller välfärdsslakt med en mindre teknokratisk term - hade för övrigt kunnat undvikas om inte , enligt kommissionens egna beräkningar, genom skatteflykt undanhållits EU-ländernas offentliga kassakistor. Det är utmärkt att kommissionens arbetsprogram nu ställer i utsikt en åtgärdsplan för skatteflykt och bland annat genom automatiskt informationsutbyte mellan medlemsstaternas skattemyndigheter vill verka för att skatten betalas där vinsten uppstår. Det är en synnerligen sund princip. Vidare är det positivt att kommissionen vill driva på arbetet med skatt på finansiella transaktioner och skärpa kampen mot penningtvätt och därmed ta steg bort från hittillsvarande ordning där, i alldeles för hög grad, finanssektorns förluster förstatligats medan dess vinster förblivit privata. Om finanstransaktionsskatter återbördas till medlemsländerna menar vi i att den för oss viktiga principen om att skattepolitiken ska förbli nationell upprätthålls. Det är givetvis aningen egenartat att kommissionsordförande nu ställer sig i spetsen för kampen mot skatteflykten i , mot bakgrund av att han som premiärminister och finansminister hemma i förvandlade detta land till ett skatteparadis. Men att göra bocken till trädgårdsmästare är nog trots allt bättre än att inte utse någon trädgårdsmästare alls. Energifrågorna är ett annat område som ägnas tillbörlig uppmärksamhet i arbetsprogrammet. Det är lätt att instämma i ambitionen att EU bör minska sitt importberoende av energi genom att satsa på energieffektivisering och utbyggnad av koldioxidneutral energi. Den senare termen missbrukas ibland till att även omfatta kärnkraft, och det är därför bra att vi i utrikesutskottet i vårt utlåtande i stället talar om förnybar energi. Minskad energiimport stärker våra ekonomier och minskar vår säkerhetspolitiska sårbarhet. Satsningar på förnybar energi kan också vara ett sätt att stärka lokala aktörer som kommunala energibolag och energikooperativ gentemot multinationella energikoncerner, vars främsta drivkraft sällan är omsorg om människor och miljö i lokalsamhället. Som övertygade internationalister bejakar internationell handel, men det är avgörande att denna designas på ett sätt som inte leder till förluster i naturkapital och försämrad arbetsmiljö. Frihandel bör vara just fri handel och inte av mäktiga särintressen kontrollerad handel. Därför ställer vi oss avvisande till att tvistlösningsmekanismen ISDS skrivs in i det frihandelsavtal mellan och som förhandlats fram under något bysantinska former bakom tjocka murar. Det största problemet med det här förslaget till arbetsprogram för kommissionen är inte det som sägs utan det som saknas. Jag hade till exempel önskat att kommissionen varit lika tydlig som vi i utrikesutskottet när vi i vårt utlåtande slår fast att EU:s övergripande mål måste vara att öka EU:s sammantagna kapacitet att ta emot asylsökande och att öppna fler lagliga vägar för att söka asyl. Det är likaså beklagligt att den tidigare kommissionens förslag om skärpning av avfalls- och luftkvalitetsdirektiven dras tillbaka. Och det är tråkigt att den förra kommissionens visionära idéer om cirkulär ekonomi nu pausas. Löftet om att detta för en hållbar utveckling så avgörande begrepp snart lyfts upp på nytt kommer att bevakas uppmärksamt av den gröna rörelsen i hela . Lyckas vi inte snart ta klivet från dagens linjära avfallsekonomi till en långsiktigt hållbar cirkulär ekonomi är det i någon mening , och vi befinner oss alla ombord på regalskeppet . Det är välkommet att regeringen nu är företrädd i kammaren. Vi har ju varit vana vid att ha vår EU-minister närvarande i våra debatter om EU:s arbetsprogram. har vi närings- och innovationsminister här. Så kan det bli. Vårt EU står inför stora utmaningar. För medborgarna handlar det om att klara ekonomi och tillväxt, att klara forskning och utveckling, att klara en hållbar framtid och att säkra vår frihet. För grannskapet handlar det om att möta det som händer både österut och söderut. Och klimatet är, som sagt var, en stor testfråga för EU. Vi måste klara att lösa utmaningarna internt. De blir avgörande för vår utveckling i , för vår utveckling i men också för vår globala roll. Den nya kommissionens program är en fortsättning från tidigare kommission. Men vi skulle från vår sida gärna se lite starkare prioriteringar på klimatområdet. Vi hoppas att det med hjälp ska kunna lösa sig som kommer. Vi kommer att pröva förmågan att prioritera och klara den ekonomiska styrkan, jobb, tillväxt och hållbar utveckling. Ett öppet eller ett slutet EU är en fråga , oavsett kommissionens program. För del är svaret ett öppet EU för alla länder gentemot resten av världen och för dem som migrerar. Glöm inte att är en åldrande kontinent! Kommissionen lyfter upp en union i demokratisk förändring, och det är naturligtvis en viktig fråga.