bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — betänkande 2014/15:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken behandlar i detta betänkande ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt de motioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet också några motioner från den allmänna motionstiden /15. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, FP, KD). Den svenska ekonomin väntas återhämta sig gradvis . BNP växer enligt regeringens prognos och 2016 och 2017. I omvärlden ser konjunkturläget ut att förstärkas, även om återhämtningen väntas gå långsamt särskilt i euroområdet. En starkare utveckling i omvärlden ökar efterfrågan på svenska export-varor och tjänster, vilket i sin tur väntas bidra till ökade investeringar i nä-ringslivet, lägre arbetslöshet och ett stigande resursutnyttjande. I princip bedöms ekonomin vara i konjunkturell balans 2017–2019. Läget på arbetsmarknaden ser ut att förbättras relativt långsamt, och det kommer att krävas insatser för att bidra till en mer påtaglig nedgång i arbetslösheten. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Ordning och reda i de offentliga finanserna är grunden för fler jobb och en hållbar välfärd. uppgick underskottet i de offentliga finanserna till . Detta är inte hållbart. För att återföra de offentliga finanserna till en hållbar bana krävs därför inkomstförstärkningar . Steg för steg minskas underskotten. Det finansiella sparandet bör gradvis stärkas så att det uppgår till av BNP 2018. Först under nästa mandatperiod bedöms ett sparande om kunna uppnås. Med nuvarande prognoser är regeringens utgångspunkt att samtliga reformer i budget- 2014/15:FiU20 SAMMANFATTNING propositionen bör vara finansierade fullt ut. Utskottet delar regeringens bedömning och menar att denna inriktning av finanspolitiken innebär en rimlig avvägning mellan att både skapa marginaler för att hantera en djup konjunkturnedgång och att inte riskera den pågående konjunkturåterhämtningen. Det finanspolitiska ramverk som infördes efter krisen har tjänat väl, och den politiska uppslutningen för det har successivt breddats. I likhet med regeringen anser utskottet att flera av de argument som framfördes för den nuvarande målnivån för det finansiella sparandet har försvagats. Som regeringen framhåller skulle en eventuell sänkning av målnivån inte innebära att det skapas något budgetutrymme i närtid, utan först på frigörs det ett utrymme för reformer. Regeringen bedömer att utgiftstaket bör uppgå till 2018 och till 2019. Utskottet diskuterar i betänkandet storleken på budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna. Som regeringen framhåller kan reformer på utgiftssidan genomföras först efter att de stämts av mot målet för det finansiella sparandet. Utskottet tycker att det är bra att regeringen vägleds av ett tydligt sysselsättningsmål som innebär att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. Att målet ska nås genom ökad sysselsättning är enligt utskottet helt väsentligt. Regeringen har för avsikt att följa upp sysselsättningsmålet i kommande ekonomiska propositioner. Det ger ett transparent beslutsunderlag och förutsättningar för regeringen att komplettera eller ändra politiken för att nå målet. Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktning för fler jobb som bygger på investeringar i bostäder, infrastruktur, en aktiv näringspolitik samt kunskapsreformer för en förbättrad matchning. Utskottet konstaterar att även om alla skatter påverkar ekonomins funktionssätt är det minst lika viktigt att väga in vad skatterna används till och att företagen efterfrågar mer än låga skattenivåer. Liksom regeringen anser utskottet att fler unga behöver påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, att fler vuxna måste ges möjlighet till livslångt lärande och att nyanländas etablering på arbetsmarknaden måste snabbas upp. Högskolan behöver också byggas ut. Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktning på politiken för att vända resultaten i skolan. Utskottet välkomnar regeringens höjda ambitionsnivå i klimat- och miljöpolitiken och konstaterar att ett klimatpolitiskt ramverk kan bidra till att minskar utsläppen i en takt som behövs för att vi ska nå våra internationella åtaganden. Utskottet tycker att det är bra att regeringen avser att utveckla nya mått för samhällsutvecklingen som utöver BNP också tar hänsyn till miljöpåverkan, livskvalitet och sociala faktorer. Utskottet håller med regeringen om att den ekonomiska politiken ska användas för att öka den ekonomiska jämlikheten och betonar i det sammanhanget vikten av att politiken präglas av en feministisk grundsyn och verkar för jämställdhet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. 1 Den ekonomiska utvecklingen..................................................................... 1.3 Kompletterande information................................................................. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.................... Allianspartiernas gemensamma riktlinjer................................................. 2.3 Yttranden från andra utskott ................................................................. 2.4 Kompletterande information................................................................. Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna .................................. Övrig kompletterande information........................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) ..... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD).... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) ...... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (FP) .... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) ... Förteckning över behandlade förslag.......................................................... Motioner från allmänna motionstiden /15 ....................................... yttrande 2014/15:SkU7y................................................... yttrande 2014/15:UbU5y ......................................... Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2014/15:MJU5y ........................... yttrande 2014/15:AU3y .................................... Protokoll från öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Tabell 1.1 BNP omvärlden ............................................................................. Tabell 1.2 Nyckeltal 2015–2019..................................................................... Tabell 1.3 Försörjningsbalans....................................................................... Tabell 1.4 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling .......................... Tabell 1.5 Prognosjämförelse ....................................................................... Tabell 1.6 Aktuella prognoser av ekonomins utveckling.............................. Tabell 2.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för avstämning mot överskottsmålet........................................... Tabell 2.2 Utgiftstak för staten och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget........................................................................................... Tabell 2.3 Statens budgetsaldo ..................................................................... Tabell 2.4 Den offentliga sektorns finanser .................................................. Tabell 2.5 Finansiellt sparande enligt olika bedömare.................................. Tabell 2.6 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande............................. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken och skattepolitiken. Därmed bifaller proposition 2014/15:100 punkterna 1 och 2 samt avslår motionerna 2014/15:3087 av m.fl. (FP), 2014/15:3088 av och (M), 2014/15:3090 av m.fl. (SD), 2014/15:3091 av m.fl. (C), 2014/15:3092 av m.fl. (KD), 2014/15:1178 av och (S), 2014/15:1889 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2086 av m.fl. (S), 2014/15:2408 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2442 av (KD) yrkande 3, 2014/15:2528 av och (MP), 2014/15:2792 av m.fl. (S) och 2014/15:2843 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (FP) Reservation 5 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (M), (S) och (M). I betänkandet behandlar finansutskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och yrkande 2 om riktlinjerna för skattepolitiken samt de motioner som väckts med anledning av propositionen i dessa delar. Propositionens övriga yrkanden om dels ändring i riksdagsordningen, dels ändringar i utgiftsområdesindelningen behandlas av i betänkande 2014/15:KU17. I betänkandet behandlas också några motioner från allmänna motionstiden /15. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Förslaget till riksdagsbeslut avser ett samlat ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen är tänkt att ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen samt åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. , utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över propositionen och motionerna. Yttrandena finns i bilaga 2–5 i betänkandet. informerade statssekreterare utskottet om nationella reformprogram och konvergensprogram som regeringen sedan lade fram för den 23 respektive . anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om Fi- nanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2015 med finansminister och företrädare för . Protokoll från utfrågningen finns i bilaga 6 i betänkandet. Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett formellt ärende för . Utskottet har emellertid ändå skäl att beakta rapporten. informerade statssekreterare finansutskottet om aktuella internationella frågor, bl.a. om det ekonomiska läget i . 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Den svenska ekonomin väntas återhämta sig gradvis . BNP växer enligt regeringens prognos och 2016 och 2017. I omvärlden ser konjunkturläget ut att förstärkas, även om återhämtningen väntas gå långsamt särskilt i euroområdet. En starkare utveckling i omvärlden ökar efterfrågan på svenska exportvaror och tjänster, vilket i sin tur väntas bidra till ökade investeringar i näringslivet, lägre arbetslöshet och ett stigande resursutnyttjande. I princip bedöms ekonomin vara i konjunkturell balans 2017–2019. Läget på arbetsmarknaden ser ut att förbättras relativt långsamt, och det kommer att krävas insatser för att bidra till en mer påtaglig nedgång i arbetslösheten. Regeringen redovisar i propositionen en prognos för den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden . Prognosen är baserad på nu gällande regler samt på föreslagna och aviserade åtgärder i Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) respektive ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100). Jämfört med prognosen i budgetpropositionen har prognosen för BNP-tillväxten 2015–2018 reviderats ned. Revideringen beror till viss del på att BNP-ökningen bedöms vara tillfällig, framför allt när det gäller investeringarna. Därutöver har hushållens konsumtion reviderats ned på grund av ett svagare utfall än väntat och förväntade negativa effekter av kommunalskattehöjningar och av det aviserade amorteringskravet. Sysselsättningen och arbetskraften bedöms öka i en högre takt än vad som antogs i budgetpropositionen . Det förklaras bl.a. av en snabbare befolkningstillväxt. Arbetskraften har dock reviderats upp mer än sysselsättningen, vilket förklarar att prognosen för arbetslösheten reviderats upp 2015–2018. Också jämviktsarbetslösheten är uppreviderad från 2018 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Prognosen för inflationen har reviderats ned till följd av en allmänt svagare prisutveckling och ett lägre oljepris än väntat. Återhämtningen i världsekonomin fortsatte 2014 även om tillväxten i bl.a. euroområdet var låg. En mer expansiv penningpolitik och ett lägre oljepris bidrog till att tillväxten i många avancerade ekonomier tog fart . I flera framväxande ekonomier bromsade däremot tillväxten in. Regeringen bedömer att tillväxten ökar 2015 och 2016 i flertalet handelsländer som är viktiga för . I och med det förväntas även efterfrågan på svenska varor och tjänster bli högre. Regeringens tillväxtprognos över utvecklingen i omvärlden framgår av tabell 1.1. Under inledningen av 2015 förefaller euroområdets konjunkturläge ha förbättrats, delvis som en följd av den mer expansiva penningpolitiken och det lägre oljepriset. En hög arbetslöshet i många ekonomier dämpar dock utvecklingen av efterfrågan. Därtill hålls den ekonomiska aktiviteten tillbaka av att företag, hushåll och den offentliga sektorn har ett högt sparande för att minska sina skulder. Återhämtningen i tog fart . Att amerikanska hushåll är optimistiska om framtiden och att allt fler blir sysselsatta tyder på en fortsatt hög konsumtionstillväxt, enligt regeringen. Det bidrar till att BNP-till- växten i amerikansk ekonomi fortsätter att vara hög 2015 och 2016. har BNP-tillväxten i successivt blivit lägre. Det beror delvis på att det pågår en omställning i den kinesiska ekonomin från en investeringsdriven till en mer konsumtionsdriven tillväxt. Tabell 1.1 BNP omvärlden * Den samlade importen i de länder som exporterar till. Källa: ekonomiska vårproposition. Svensk ekonomi 2015 och 2016 Regeringen konstaterar att den långsamma återhämtningen i omvärlden har medfört en dämpad utveckling av svensk export. Tillväxten i har i stället framför allt drivits av hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar. I takt med att återhämtningen i omvärlden fortsätter förväntas också tillväxten i svensk export öka. Även tillväxten i hushållens konsumtion bedöms tillta . Utvecklingen beror bl.a. på låga räntor, en fortsatt gynnsam förmögenhetsutveckling och en gradvis förbättring av läget på arbetsmarknaden. De kommunalskattehöjningar som genomförts 2015 och de amorteringskrav som har aviserats av förväntas dock dämpa konsumtionsutrymmet något, enligt regeringen. Tabell 1.2 visar några nyckeltal i regeringens prognos och tabell 1.3 försörjningsbalansen. Tabell 1.2 Nyckeltal 2015–2019 Procentuell förändring om inte annat anges BNP, fasta priser BNP-gap, procent av BNP –1,4 –0,8 –0,1 Arbetskraft 15–74 år Sysselsatta 15–74 år Arbetslöshet, procent av arbetskraften –0,1 –0,1 Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen framhåller att en växande BNP inte är någon garanti för att landets invånare får högre levnadsstandard. Trots en viss återhämtning efter finanskrisen var BNP per capita inte högre 2014 än 2007. förväntas en något snabbare ökning av BNP per capita framför allt till följd av en högre produktivitetstillväxt. Regeringens reformer inom bl.a. utbildningsområdet bidrar tillsammans med stigande utgifter för migration till att den statliga konsumtionen växer starkt 2015 och är oförändrad 2016, enligt regeringens bedömning. Den kommunala konsumtionen väntas fortsätta att öka i hög takt . Konsumtionen drivs av demografiska förändringar med fler barn och äldre i befolkningen och ökade utgifter för nyanlända invandrare. Bostadsinvesteringar och ökande investeringar i tjänstebranscherna förväntas lämna ett betydande bidrag till BNP-tillväxten 2015 och 2016. Framåtblickande indikatorer på efterfrågan på arbetskraft, som antal lediga jobb och företagens anställningsplaner, pekar på en fortsatt stark tillväxt i sysselsättningen. Detta, tillsammans med den stigande efterfrågan i ekonomin, innebär att sysselsättningen 2015 och 2016 förväntas öka i ungefär samma takt som 2014. I regeringens prognos är sysselsättningen i industrin ungefär oförändrad 2015 och 2016, men eftersom sysselsättningen ökar i andra delar av ekonomin innebär det att andelen sysselsatta i industrin minskar. Det är i linje med den nedåtgående strukturella trend som pågått . Sammantaget bedöms ca 130 000 fler personer vara sysselsatta 2016 än 2014. Även sysselsättningsgraden väntas fortsätta att stiga. 2014/15:FiU20 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Procentuell förändring om inte annat anges BNP per capita * * BNP per person i totala befolkningen, . Källa: ekonomiska vårproposition. Till följd av en starkare efterfrågan bedöms produktivitetstillväxten i näringslivet bli högre 2015 och 2016 än genomsnittet , men fortfarande lägre än genomsnittet . Arbetskraften fortsätter att öka 2015 och 2016, enligt prognosen. Utvecklingen ser dock inte ut att bli lika stark som under de närmast föregående åren. Arbetskraftsdeltagandet, dvs. arbetskraften i procent av befolkningen, väntas minska något 2016, vilket bl.a. beror på att grupper med lägre genomsnittligt arbetskraftsdeltagande som äldre och nyanlända förväntas utgöra en allt större del av den arbetsföra befolkningen. Arbetslösheten väntas minska i takt med att konjunkturåterhämtningen ökar efterfrågan på arbetskraft. Regeringen bedömer också att aktiva insatser är nödvändiga för att minska arbetslösheten. Cirka 380 000 personer bedöms vara arbetslösa 2016, vilket motsvarar av arbetskraften. Av dem kommer sannolikt en stor andel att tillhöra grupper som har svårt att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att det fortfarande finns lediga resurser i svensk ekonomi. Därmed kan sysselsättningen fortsätta att stiga och arbetslösheten minska utan att det leder till snabbt ökande löner och priser. I takt med att arbetslösheten gradvis blir lägre bedöms lönerna stiga i en högre takt 2015 och 2016. Löneökningstakten i nominella termer förväntas ändå bli lägre än genomsnittet –2014. Inflationstakten bedöms tillta . Stigande enhetsarbetskostnader bidrar till uppgången i inflationen. Ett svagt internationellt pristryck och en förstärkning av kronan 2016 talar dock för en relativt långsam uppgång i inflationstakten. Reporäntan förväntas bli fortsatt låg 2015 och 2016 enligt regeringens prognos. Utvecklingen 2017–2019 förväntas en gradvis förbättring i världsekonomin, men de regionala skillnaderna väntas alltjämt vara stora. I väntas BNP-tillväxten vara fortsatt hög 2017–2019 medan återhämtningen i euroområdet går långsamt, enligt regeringens bedömning. I förväntas BNP-tillväxten gradvis mattas av till följd av att ekonomin fortsätter omställningen till en mer konsumtionsdriven tillväxt. Det håller tillbaka tillväxten i de framväxande ekonomierna som helhet. Sammantaget innebär de förbättrade konjunkturutsikterna i omvärlden att efterfrågan på svenska varor och tjänster stärks. Den relativt sett låga tillväxten i euroområdet fortsätter dock att hålla tillbaka tillväxten i svensk export något. Regeringen bedömer att ekonomin i princip är i konjunkturell balans 2017– 2019. Hushållens konsumtion väntas fortsätta att lämna ett stort bidrag till BNP-tillväxten 2017–2019. Investeringarna bedöms öka i en något långsammare takt framöver men stiger mätt som andel av BNP. Flera år med låga investeringar i spåren av finanskrisen bedöms ha skapat ett uppdämt investeringsbehov. Sysselsättningen och arbetskraften bedöms växa långsammare 2017–2019. Arbetslösheten fortsätter att minska och bedöms uppgå till 2019. Inflationen mätt med KPIF väntas nå 2019. antas börja höja reporäntan 2017 och sedan höja den gradvis , se tabell 1.2. Risker och alternativa scenarier Enligt regeringen är en försämrad ekonomisk utveckling i euroområdet den enskilt största risken för en sämre utveckling än den i prognosen. kan utvecklingen bli starkare om återhämtningen i euroområdet skulle gå snabbare än vad som antagits i prognosen. Regeringen presenterar två alternativa scenarier i propositionen. Dessa framgår av tabell 1.4. Tabell 1.4 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling BNP, procentuell förändring Alt. 1 Svagare omvärldsutveckling Alt. 2 Starkare inhemsk efterfrågan Arbetslöshet, % av arbetskraften Offentligt finansiellt sparande, % av BNP –1,4 –0,7 –0,4 –1,4 –0,9 –0,7 –0,3 –1,4 –0,5 –0,2 Källa: ekonomiska vårproposition. I alternativscenario 1 antas en svagare utveckling i euroområdet medföra en lägre efterfrågan på svensk export. Sammantaget innebär den svagare export- tillväxten att BNP ökar långsammare 2015–2017 och att arbetslösheten inte minskar i samma utsträckning som i huvudscenariot. Också den offentliga sek- torns finansiella sparande försämras jämfört med huvudscenariot. I alternativscenario 2 antas att hushållen ökar sin konsumtion mer än i hu- Den starkare konsumtionstillväxten medför en högre BNP-till- växt 2015–2017 och att ekonomin tidigare når ett balanserat resursutnyttjande. Arbetslösheten blir lägre och den offentliga sektorns finansiella sparande högre jämfört med huvudscenariot. Prognosjämförelse och utvärdering av prognoser Regeringen jämför i propositionen sin prognos över BNP, arbetslöshet, infla- tion och BNP-gap med prognoser från , Europeiska kom- missionen och , se tabell 1.5. –1,4 –0,8 –0,9 –1,0 –0,3 –0,5 Anm.: BNP avser procentuell förändring, arbetslöshet avser i procent av arbetskraften 15–, inflation avser procentuell förändring årsgenomsnitt för KPI respektive HIKP och BNP-gap avser procentuell av- vikelse från potentiell BNP-nivå. Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen konstaterar att dess prognos för BNP-utvecklingen är i linje med de flesta andra bedömares. skiljer sig prognoserna åt i en större utsträckning även om skillnaderna får anses vara små, enligt regeringen. Re- geringens prognos för arbetslösheten 2015 och 2016 är något lägre än de andra bedömarnas prognoser. De flesta bedömare delar regeringens syn att inflationen kommer att vara dämpad de kommande två åren. gör dock bedömningen att priserna kommer att stiga snabbare. Såväl regeringen som andra prognosmakare bedömer att det finns lediga resurser i svensk ekonomi 2015. Det finns dock skillnader i bedömningarna av BNP-gapets storlek, där framför allt gör bedömningen att BNP-gapet är mindre negativt än vad regeringen antar. Regeringen redovisar i propositionen också en utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten som några olika bedömare gjort 1994–2014, däribland regeringen. I utvärderingen rangordnas regeringens prognosprecision relativt högt för prognoser utfärdade som utfallet, och relativt lågt för prognoser utfärdade året före utfallet. Hur effekter av reformer ska beaktas i prognoserna framöver De reformer som föreslås och aviseras i propositionerna Vårändringsbudget års ekonomiska vårproposition bedöms sammantaget lämna ett litet positivt bidrag till BNP-tillväxten och bidra till något högre sysselsättning och något lägre arbetslöshet 2016. För att prognosen ska bli så träffsäker som möjligt är det enligt regeringen önskvärt att man beaktar hur hushållens och företagens beteenden kan påverkas av förändringar på budgetens inkomstrespektive utgiftssida och andra relevanta regelförändringar. Enligt regeringen råder det emellertid en betydande osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt sådana beteendeförändringar uppkommer.