bet · H201JuU18 · 2015-02-18 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 30 motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden . Yrkandena rör våldsbrott och brottsoffer och tar bl.a. upp frågor om våld i nära relationer, hedersrelaterat våld, barn som brottsoffer och skadestånd. Med anledning av ett motionsyrkande om elektronisk fotboja föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet anser att regeringen bör utreda frågan om huruvida kraven för när kontaktförbud får förenas med elektronisk övervakning (s.k. fotboja) är för höga. Utskottet föreslår att övriga motioner avslås. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utrednings- och beredningsarbete. I ärendet finns 14 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Motverka våld i nära relationer, punkt 1 (KD) 2.Elektronisk fotboja vid kontaktförbud, punkt 7 (V) 3.Förenkla utfärdandet av kontaktförbud, punkt 9 (SD) 4.Överträdelse av kontaktförbud, punkt 10 (SD) 5.Unga offer för sexualbrott, punkt 11 (C) 6.Ofödda barns status som brottsoffer, punkt 12 (SD) 7.Obligatorisk registerkontroll för jobbsökande till arbeten med barn, punkt 13 (SD) 8.Förbud mot att anställa sexualbrottsdömda i arbeten med barn, punkt 14 (SD) 9.Kommission för att stärka arbetet mot hatbrott, punkt 16 (V) 10.Kommunala handlingsplaner mot hedersrelaterat våld, punkt 17 (SD) 11.Länsstyrelsernas arbete mot hedersrelaterat våld, punkt 18 (SD) 12.Skadestånd till brottsoffer, punkt 19 (C) 13.Statlig skadeståndsgaranti till brottsoffer, punkt 20 (SD) 14.Höjda skadeståndsnivåer, punkt 23 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Motverka våld i nära relationer 2014/15:1902 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (KD) 2014/15:2446 av (KD) yrkandena 1 och 5. Skydd för hotade kvinnor 2014/15:2446 av (KD) yrkande 6. 2014/15:2600 av (C) yrkandena 6 och 7. Nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet 2014/15:1376 av (MP) yrkande 1. Åtgärder för att minska mäns våld mot kvinnor 2014/15:2292 av (S). Elektronisk fotboja vid kontaktförbud tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör utreda frågan om huruvida kraven för när ett kontaktförbud får förenas med elektronisk övervakning är för höga. 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. Reservation 2 (V) Möjligheterna att använda kontaktförbud 2014/15:1608 av m.fl. (FP). Förenkla utfärdandet av kontaktförbud 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 3 (SD) 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) Unga offer för sexualbrott 2014/15:2456 av (C) yrkande 5. Reservation 5 (C) Ofödda barns status som brottsoffer 2014/15:2598 av (SD). Reservation 6 (SD) Obligatorisk registerkontroll för jobbsökande till arbeten med barn 2014/15:2922 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 7 (SD) Förbud mot att anställa sexualbrottsdömda i arbeten med barn 2014/15:2922 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 8 (SD) Kriminalisera att låta barn uppleva eller bevittna våld 2014/15:2855 av m.fl. (S) yrkande 2. Kommission för att stärka arbetet mot hatbrott 2014/15:190 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 9 (V) Kommunala handlingsplaner mot hedersrelaterat våld 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 10 (SD) Länsstyrelsernas arbete mot hedersrelaterat våld 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 17. Reservation 11 (SD) 2014/15:798 av och (C), 2014/15:799 av och (C), 2014/15:1156 av och (S) och 2014/15:1526 av (KD). Reservation 12 (C) Statlig skadeståndsgaranti till brottsoffer 2014/15:2483 av och (SD) yrkande 1 och 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 13 (SD) 2014/15:2865 av (M) yrkande 3. Förstärkt ställning för ingripare och vittnen 2014/15:2878 av och (M) yrkande 1. 2014/15:2483 av och (SD) yrkande 2 och 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 14 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), Arhe Hamednaca (S), (SD), (C), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), Lawen Redar (S), (S) och (M). I betänkandet behandlar utskottet 30 motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden . Yrkandena rör våldsbrott och brottsoffer och tar bl.a. upp frågor om våld i nära relationer, hedersrelaterat våld, barn som brottsoffer och skadestånd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner med bl.a. yrkanden om ytterligare åtgärder i fråga om arbetet mot våld i nära relationer, riskanalyser och inrättandet av en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. Jämför reservation 1 (KD). I partimotion 2014/15:1902 av m.fl. (KD) yrkande 4 begärs att regeringen ska betona vikten av att förhindra våld i nära relationer. Motionärerna anför bl.a. att man bör trygga stödet till kvinno- och mansjourerna och att resurserna till utbildning om våld i nära relationer och hedersrelaterat våld bör öka bland personal inom stat, kommun och landsting. I motion 2014/15:2446 av (KD) yrkande 1 begärs att regeringen ska arbeta för en nollvision för att helt avskaffa mäns våld mot kvinnor. I samma motion yrkande 5 begärs att polisen bör ges ökade resurser för att arbeta förebyggande mot våld mot kvinnor. I yrkande 6 begärs att hotade kvinnor ska erbjudas trygghetspaket, larm, pepparsprej och kurser i självförsvar. I motion 2014/15:2600 av (C) yrkande 6 begärs att rättsväsendet och psykiatrin bör använda evidensbaserade och välbeprövade riskbedömningsinstrument för att bedöma risken för framtida våld i nära rela-tioner. I samma motion yrkande 7 begärs att polisens rutiner vid risk- och hotanalyser som görs vid anmälan om våld i nära relationer, följt av handlingsplaner och stöd, ska ses över. I motion 2014/15:1376 av (MP) yrkande 1 begärs att regeringen ska inrätta en samordnare för det brottsförebyggande arbetet med uppgift att driva på och samordna det brottsförebyggande arbetet lokalt, regionalt och nationellt. Motionären anför att det redan finns en stor kunskap om vilka insatser som behövs, men att det även behövs en funktion som kan se över myndighetsgränserna och som framför allt kan utvärdera och föreslå förbättringar i hur det brottsförebyggande arbetet genomförs. I motion 2014/15:2292 av (S) yrkas att regeringen ska vidta åtgärder för att minska mäns våld mot kvinnor. Motionären anför att det behövs ökade kunskaper om orsakerna till mäns våld mot kvinnor. Vidare behövs olika former av beprövade behandlingsprogram för att undanröja eller åtminstone förebygga återfall. En anpassad och adekvat programverksamhet bör ingå som en del i straffpåföljden. Kvinnor och barn som varit offer för våld måste få ett adekvat och säkert personskydd utifrån deras särskilda behov, så att de inte behöver flytta från sin hemkommun på grund av rädsla för våld. Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer Regeringen beslutade att tillsätta en nationell samordnare med uppdraget att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer (dir. 2012:38). Den nationella samordnaren lämnade betänkandet Våld i nära relationer – En folkhälsofråga (SOU 2014:49). I betänkandet konstateras att våld i nära relationer i hög grad är en folkhälsofråga. Fysisk och psykisk ohälsa är betydligt vanligare bland personer som har utsatts för allvarligt våld. Psykiska problem som sömnsvårigheter, ångest, depression och posttraumatiskt stressyndrom är mycket vanligare bland våldsutsatta kvinnor än bland andra. Förebyggande insatser är nyckeln till en varaktig minskning av våldet. Utöver stort mänskligt lidande leder våld i nära relationer till avsevärda kostnader för samhället. Utredaren konstaterar vidare att samhället måste arbeta förebyggande men också reagera tidigt när det finns tecken på att barn eller vuxna utsätts för våld av närstående. Genom att ställa frågor om våld och erbjuda hjälp och stöd tidigt kommer fler utsatta personer att våga söka hjälp. Betänkandet innehåller förslag till regeringen om lagändringar och uppdrag. Det innehåller också ett stort antal förslag, råd och uppmaningar riktade till beslutsfattare och alla andra i samhällets olika verksamheter. Bland annat föreslås följande: – Våld i nära relationer bör bli ett nytt nationellt folkhälsomål. – Stödet till våldsutsatta måste utvecklas genom att polis, socialtjänst m.fl. samverkar i operativa arbetsgrupper. – Större fokus måste riktas mot våldsutövaren, både kring repressiva och förebyggande insatser. – Barns utsatthet måste uppmärksammas mer. Vi måste prata med barn om våld och fråga barn om våld. Utredaren anför att var och en kan intensifiera arbetet mot våld i nära rela-tioner. För den som vill ha stöd i hur ett fortsatt utvecklingsarbete tillsammans med andra myndigheter kan gå till har den nationella samordnaren tagit fram en särskild vägledning. I en bilaga till betänkandet finns vägledande principer för kommuner, landsting, statliga myndigheter och idéburna organisationer (Utveckla lokalsamhällets arbete mot våld i nära relationer – En vägledning för kommuner, landsting, statliga myndigheter och idéburna organisationer). Betänkandet bereds inom . Brott i nära relationer– Brå rapport 2014:8 (Brå) har haft i uppdrag att göra en nationell kartläggning av brott i nära relationer. Datainsamlingen har skett inom ramen för den nationella trygghetsundersökningen (NTU) och genom andra källor där uppgifter om brott i nära relationer, dödligt våld och våld mot kvinnor finns. Uppdraget slutredovisades (Rapport 2014:8). Av undersökningen framgår bl.a. att kvinnor och män i princip utsattes för brott i nära relationer i lika stor utsträckning. Kvinnor utsattes dock oftare för grövre och upprepat våld och kvinnor hade oftare behov av vård med anledning av grov misshandel. Det var vanligt att barn levde i hushåll där någon form av våld förekom. En mycket liten andel av de brott som begicks i nära relationer anmäldes till polisen. Få av de utsatta hade varit i kontakt med hälso- och sjukvården, eller någon annan stödverksamhet med anledning av sin utsatthet. Uppdrag till och länsstyrelserna Regeringen beslutade att ge i uppdrag att fördela utvecklingsmedel och att tillsammans med länsstyrelserna ge nationellt och regionalt kompetensstöd med syfte att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har blivit utsatta för våld eller som har bevittnat våld samt våldsutövare (/8440/FST). Uppdraget ska genomföras i samråd med länsstyrelserna. Uppdraget ska redovisas till () . Av regleringsbrev till länsstyrelserna framgår att dessa får ett fortsatt uppdrag att inom sitt ansvarsområde stödja samordningen i länen av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål i enlighet med det uppdrag som lämnades i regleringsbrevet till länsstyrelserna för (dnr Fi2010/556 m.fl.). Uppdraget har förlängts . Länsstyrelserna i , och ska även lämna stöd till utveckling av skyddat boende för våldsutsatta kvinnor. Särskild prioritet ges till utveckling av skyddat boende för våldsutsatta kvinnor i särskilt utsatta grupper. i ansvarar för att samordna redovisningen av uppdragen. Uppdragens genomförande och kostnader ska slutredovisas till () . Pågående uppdrag om våld i nära relationer tillsatte regeringen en särskild utredare som ska lämna förslag till en samlad nationell strategi för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Strategin ska ligga till grund för en uppföljning och utvärdering av regeringens insatser för att nå detta mål. I detta uppdrag, som ska slutredovisas , ska utredaren – utvärdera i vilken utsträckning de insatser som har genomförts under den innevarande mandatperioden mot mäns våld mot kvinnor har lett till att ny kunskap och nya metoder och förhållningssätt införlivats i myndigheters ordinarie verksamhet – utarbeta mål på både lång och kort sikt samt lämna förslag till hur dessa ska följas upp – analysera och bedöma behovet av att inom den befintliga myndighetsstrukturen samla och sprida kunskap och erfarenheter av arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor samt utvärdera insatser och ge konsultativt stöd till myndigheter och andra relevanta aktörer på området. gav regeringen i uppdrag att utveckla metoder för arbetet med personer som utövar våld mot närstående och som inte är föremål för insatser inom kriminalvården. Insatser som riktar sig till dem som utövar våld mot närstående är en viktig del i arbetet för att bekämpa och förebygga brottslighet, bl.a. våld mot kvinnor och barn samt andra närstående. Uppdraget har pågått –2014 och ska slutredovisas . fick Kriminalvården i uppdrag att genomföra en särskild satsning på åtgärder för att ytterligare stärka de återfallsförebyggande insatser som riktas mot gruppen våldsamma män (Ju2013/4393/). Avsikten är att göra en kraftfull och långvarig satsning på åtgärder under verkställigheten. Åtgärderna ska bl.a. omfatta förstärkta insatser i fråga om riskbedömningar och motivations- och behandlingsinsatser som riktas mot olika grupper av våldsbrottsdömda inom ramen för Kriminalvårdens olika verksamheter. Fokus ska ligga på att i samverkan med berörda aktörer planera och förbereda tiden efter frigivning för att förebygga återfall i brott. Uppdraget pågår – 2016 och ska slutredovisas till regeringen . Regeringen har tagit initiativ till en rad lagändringar för att förbättra skyddet för personer utsatta för våld i nära relationer. Bland annat har regler om ett utvidgat kontaktförbud, en ny brottsskadelag och ett nytt brott, olaga förföljelse, införts. I sitt skyddsarbete använder polisen flera strukturerade hot- och riskbedömningar, bl.a. (vid partnervåld), (vid stalkning) och Patriark (vid hedersrelaterat våld). Polisen arbetar med att förbättra sin förmåga att genomföra riskanalyser. En nationell mall för metodstöd har tagits fram för att användas vid fördjupade bedömningar i samband med mer komplicerade ärenden. Vidare finns det numera en central vidareutbildning för brottsoffersamordnare. Brottsofferperspektivet har också lyfts fram på ett tydligare sätt i de utbildningar som riktas till polisiära förundersökningsledare och till de poliser som tjänstgör som yttre befäl (skr. 2012/13:75 s. 19). har haft i uppdrag att utvärdera metoder för riskanalys som används inom polisen. Uppdraget är redovisat och utvärderingsfunktion har presenterat resultatet i Rapport 2014:7 Riskanalys i polisverksamhet – fungerar det? Enligt uppgifter från polisen har ett stöd för att genomföra initiala riskanalyser tagits fram. Stödet ska användas för att ta fram beslutsunderlag för akuta skyddsåtgärder. Avsikten är också att det ska vara ett sållningsverktyg vid bedömningar av vilka fall som kräver ytterligare riskanalys. Vidare har polisen deltagit i ett EU-projekt inom ramen för program för livslångt lärande. Projektets syfte var att sprida goda exempel och erfarenheter inom området riskanalys vid våld i nära relationer. Det avslutades och resulterade i en handbok riktad till polisanställda där sex länder bidragit med erfarenheter och arbetsmetoder. Hot- och riskanalyser görs också av andra myndigheter, t.ex. inom kriminalvården och . Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. genomföra en försöksverksamhet för att förbättra säkerheten för närstående till våldsutövare (/3248/FST) och utveckla bedömningsinstrument för stödinsatser för personer som har utsatts för våld eller andra övergrepp av närstående (S2012/4385/FST). Uppdragen ska redovisas . Polisen har tagit fram ett skyddspaket för hotade personer – Skydd av brottsoffer. Skyddspaketet innebär ett gemensamt nationellt arbetssätt vad gäller information och stöd till brottsoffer. Skydd av brottsoffer bygger dels på obligatorisk information, dels en stödjande del som består av information, säkerhetssamtal, motivationssamtal, övrig rådgivning till brottsoffer och samverkan med andra stödorganisationer. Vid behov byggs detta på med en teknisk del som kan bestå av en larmtelefon med gps-funktion, inspelningsfunktion och akustiskt larm. I regleringsbrevet har Brå getts i uppdrag att genomföra en uppföljning av hur de larm- och skyddspaket som tillhandahåller används och fungerar. I uppdraget ingår också att undersöka i vilken utsträckning larm- och skyddspaketen kommit till praktisk användning och vilken betydelse detta har haft för att avvärja fara i enskilda fall. Brå ska även undersöka hur larm- och skyddspaketeten påverkar brottsoffrens upplevelse av trygghet och förtroende för rättsväsendet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer Regeringen lämnade propositionen Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (prop. 2013/14:178). beslutade att anta propositionen (rskr. 2013/14:251). Lagändringarna, som trädde i kraft , innebär bl.a. förstärkt sekretess för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden i ärenden om kvarskrivning. Avsikten med lagändringarna var bl.a. att höja skyddsnivån för personer som riskerar att utsättas för brott. I propositionen framhöll regeringen att det bör skapas en mer sammanhållen och konsekvent reglering som skyddar hotade och förföljda personers personuppgifter. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter (dir. 2014:98). Utredaren ska bl.a. lämna förslag på åtgärder som ska ge personer som lever under hot eller förföljelse eller som i övrigt har behov av skydd ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringen. Utredaren ska även lämna förslag på hur det kan skapas en mer sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar samt för olika skyddsåtgärder. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 4 s. 30) föreslår regeringen att avgiften till brottsofferfonden ska höjas från till . Vidare föreslås att avgiften för den som verkställer ett fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll höjs från per dag som verkställigheten ska pågå och högst för hela verkställighetsperioden, till per dag som verkställigheten ska pågå och högst för hela verkställighetsperioden. Avgiftshöjningarna ska gälla fr.o.m. . I budgetpropositionen anför regeringen även följande (ovan nämnda prop. s. 28): Kvinno- och brottsofferjourer och andra ideella organisationer utför ett mycket viktigt och angeläget arbete med att stödja dem som har utsatts för brott. Frivilligorganisationernas arbete utgör i detta avseende ett betydelsefullt komplement till myndigheters och kommuners verksamheter. Kvinno- och brottsofferjourer måste ha goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Flera åtgärder har vidtagits för att stödja sådana organisationer, bl.a. genom höjda statsbidrag till verksamheter som stödjer vålds-utsatta kvinnor och barn. Vidare förväntar sig regeringen att de avgiftshöjningar för dömda personer som föreslås i denna proposition (avsnitt 3.5) kommer att möjliggöra ytterligare förstärkningar av stödet till brottsutsatta och vittnen. Utskottet antog regeringens lagförslag om en höjning av avgifterna till brottsofferfonden och anförde att det delar regeringens uppfattning att Brottsofferfonden har stor betydelse såväl för finansieringen av ideella organisationers verksamhet avseende brottsutsatta och vittnen, som för forskning inom området (bet. 2014/15:JuU1 s. 31). Enligt regeringen har intäkterna till fonden minskat betydligt . Även utskottet anser att situationen är bekymmersam och att åtgärder nu bör vidtas för att förstärka Brottsofferfonden. Avgifterna till fonden har inte förändrats . Att höja avgifterna är en tydlig markering mot allvarligare former av brottslighet och innebär att brottsoffrens ställning stärks. De föreslagna avgifterna är väl avvägda. Utskottet anser därför att bör anta regeringens lagförslag. biföll utskottets förslag (rskr 2014/15:77). I betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga anför utredaren att kvinnojourer, brottsofferjourer och andra idéburna organisationer är ett mycket viktigt komplement till kommunernas ansvar för stöd till våldsutsatta personer. Dagens system för statsbidrag till dessa organisationer är alltför byråkratiskt. Det leder till kortsiktiga insatser och krav på uppföljning som är orimliga att ställa på ideellt arbete. Därför föreslår utredaren att kvinnojourer och brottsofferjourer förstärks genom att ändra den nuvarande statliga bidragsformen till ett långsiktigt organisationsbidrag. Föreslagen bereds inom . Utskottet har föreslagit två tillkännagivanden till regeringen om arbetet med att förhindra våld i nära relationer. har ställt sig bakom utskottets förslag (skr. 2013/14:177). I det första tillkännagivandet uppmanas regeringen att vidta åtgärder för att förbättra möjligheterna för kvinnor som tvingas fly från eller som lämnat en närstående man och känner rädsla för våld eller hot om våld från honom, att i skydd av polis återvända hem för att hämta sina och eventuella barns tillhörigheter. I det andra tillkännagivandet uppmanas regeringen att överväga hur kvinnojourers och andra ideella organisationers verksamhet kan förstärkas för att öka skyddet för och stödet till brottsoffer i nära relationer (se bet. 2013/14:JuU18, rskr. 2013/14:177). gav regeringen i uppdrag att bl.a. inventera och utvärdera de rutiner och riktlinjer som används som vägledning när det gäller polisens stöd och hjälp till personer som har utsatts för brott av närstående (Ju2014/5423/L4). Uppdraget ska redovisas . När det gäller polisens medverkan för att stödja den som utsatts för brott att hämta tillhörigheter i hemmet ska utvärdera om rutinerna och riktlinjerna är adekvata och tillräckliga, om de bidrar till att bedömningarna blir enhetliga och om de polisanställdas kunskap om regleringen, rutinerna och riktlinjerna är tillräcklig. Om de nuvarande riktlinjerna inte uppfyller dessa behov, bör riktlinjerna ersättas. Regeringen har vidare gett i uppdrag att – om utvärderingen föranleder det – genomföra de utbildnings- eller informationsinsatser som krävs för att polisanställda ska kunna göra säkra och enhetliga bedömningar av vilket stöd och vilken hjälp som lämpligen bör ges till den som har utsatts för brott av närstående. Regeringen har gett i uppdrag att inventera de rutiner, riktlinjer och andra dokument som används som vägledning inom när det gäller stöd och hjälp till personer som har utsatts för våld i nära rela-tioner (S2014/6509/FST). ska utvärdera om de befintliga dokumenten är adekvata och tillräckliga när det gäller ansvar och rutiner för när våldsutsatta kan få bistånd att hämta personliga tillhörigheter i hemmet samt om de bidrar till att bedömningarna blir enhetliga. Om de nuvarande riktlinjerna inte uppfyller de behov som finns ska föreslå hur uppgifter på området kan förtydligas. Uppdraget ska redovisas till () . Frågan om att bekämpa våld i nära relationer har varit en prioriterad fråga för rättsväsendet, men trots tidigare satsningar finns det inget som tyder på att våldet har minskat. Utskottet anser att fortsatta insatser är nödvändiga och att frågan om att bekämpa våld i nära relationer ska vara en högt prioriterad fråga (se bet. 2014/15:JuU1 s. 28). Som framgår ovan har den nationella samordnaren mot våld i nära rela-tioner lämnat betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49). Betänkandet innehåller en mängd förslag till regeringen om lagändringar och uppdrag. Syftet med förslagen är att motverka våld i nära relationer. Förslagen som lämnats bereds inom . Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppdraget att föreslå en samlad nationell strategi för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Strategin ska ligga till grund för en uppföljning och utvärdering av regeringens insatser för att nå detta mål. Uppdraget ska redovisas .