· H201FöU11 · 2015-06-15 13:41:18 — Den försvars- och säkerhetspolitiska maratondebatten har utvecklats till något av ett soldatprov, i verbal mening. Jag ska därför försöka hålla det så kort som det går. Den försvarsuppgörelse som ligger bakom försvarspropositionen handlar i ekonomiska termer om en förstärkning med brutto de kommande fem åren. Men när man gör avräkning för slopade rabatter på ungdomsarbetsgivaravgifter, avdrag för hyreshöjningar och försvarsprisindex återstår en handfull miljarder som ska finansiera det nya innehåll som vår försvarsproposition har. Det innehållet består av många olika delar. Bland annat tillförs nu ytterligare en manöverbataljon, utöver de åtta som redan finns. Därtill kommer två brigadstabskompanier och, som bekant för de flesta, ett mekaniserat, stående kompani på . Det innebär att vi utökar det som kallas för insatsorganisation 2014 med åtminstone . Parallellt med arbetet med att bygga ut insatsorganisationen kommer Försvarsmakten och de stödjande myndigheterna även att vara involverade i mycket tunga och mycket kostsamma utvecklingsprojekt. Det gäller till exempel nästa generation av JAS 39 , det gäller nya ubåtar och det gäller nytt medelräckviddigt luftvärn. Som försvarsministern var inne på i sitt tidigare inlägg kan man nog inte utesluta att det också blir fråga om anskaffning av såväl skolflygplan som nya medeltunga transportflygplan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Även om försäljningar av försvarsmateriel på det internationella planet inte blir av måste motköpen alltid bli av ändå. Detta tror jag kommer att ställa en del krav, bland annat på den här kammarens betalningsvilja . Därtill ska vi ha några hundra fler heltidsanställda soldater. Och vi ska skaffa oss en offensiv cyberförsvarsförmåga. Jag har i försvarspolitiken kommit till insikt om att inga idéer är så bra att de inte kan förstöras under implementering. Tillåt mig att betvivla möjligheten att nu här, 2015, åstadkomma mer för mindre pengar. Jag tror inte att det kommer att gå. Jag ser många orosmoln på himlen. Och jag kan konstatera att bara en liten hiccup i våra stora utvecklingsprojekt har förutsättningar att konsumera den handfull miljarder som betecknas som ett trendbrott. När det saknas pengar, och när det saknas politisk enighet tar politiken alltid till en väl beprövad metod, nämligen offensiva utredningar. Den här försvarspropositionen radar upp utredningar på försvarssektorns vitt skilda områden. Det handlar om materiel. Det handlar om infrastruktur. Det handlar om logistik. Det handlar om personalförsörjning och mycket annat. När det gäller personalförsörjningen vill jag göra ett medskick till försvarsministern. Som försvarsministern minns ville i försvarsdiskussionerna att plikten skulle återinföras med omedelbar verkan. Detta är ingenting som kräver något riksdagsbeslut. Det räcker att fem statsråd möts i eller på något annat ställe. Sedan kan vi vara i full gång igen. väljer regeringen och den så kallade restalliansen att begrava pliktfrågan i en personalutredning. Jag bävar lite för det tillvägagångssättet. Det som jag ser framför mig är en utredning som kommer att jobba i ett till och sedan kommer fram till att vi på prov ska kalla in 1 000 män och kvinnor för att utbilda dem till skyttesoldater i . Om man gör på det sättet kommer man att förstöra det goda rykte som plikten har i folkförankringstermer. Jag tror att man ska börja i det lilla. Jag tror att man ska välja mycket noga vilka befattningar som bör bli föremål för personalförsörjning med plikt. Jag ser framför mig till exempel tolkar, värnpliktiga sådana. De har alltid utbildats med anställbarhet som mål. Och de värnpliktiga tolkar som har haft har bidragit till det som jag brukar kalla för elitförankring. De har gått ut i samhället och berättat om vikten av ett starkt militärt försvar och därmed varit en av de fundamentala förutsättningarna för folkförankringen. Jag minns när jag som ung kadett, , kallades upp av överste till hörsalen på I 11, i . Han samlade oss 120 kadetter och sa: Ni förstår inte det , men från nu kommer ni att vara chefer i näringslivet. En del av er kommer att vara generaldirektörer. Andra kommer till och med att vara riksdagsledamöter. När ni kommer ut där är det viktigt att ni minns värdet av ett starkt svenskt, nationellt försvar. Jag tror att vi har tappat bort en del viktiga ingredienser i folkförankringen och därmed ytterst i den svenska försvarsviljan. är en av de så kallade stora puckarna i inriktningsbeslutet. Precis som försvarsministern kan jag konstatera att Nato nu väljer att utgångsgruppera tung materiel och tunga plattformar i . Man inser att sådana saker inte hinns med och blir väsentligt svårare i ett skymningsläge. Därför var det kanske förutseende av när vi 2009 sa att det var lämpligt att placera stridsvagnar på . Jag tror att våra möjligheter att i ett skymningsläge föra tung materiel till motsvaras ganska väl av de svårigheter som Nato ser framför sig när det gäller att förstärka . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 går man vidare med ytterligare förband på , stående sådana. Det är bra att vi får ett mekaniserat kompani på ön. Men detta mekaniserade kompani borde naturligtvis användas för att skydda mer avancerade vapen, för att skydda fjärrstridsmedel på ön. Med tung kustrobot och med långräckviddigt luftvärn utnyttjar den strategiska potential som besitter, mitt i . Jag kan bara beklaga att pengarna och den politiska enigheten inte räckte för detta. En annan central punkt handlar om ubåtsjakt - detta trots att propositionen egentligen inte innehåller någonting annat än att försvarsministern tillsammans med sina nyfunna vänner lovar mer innerligt att ska levereras till det svenska försvaret. Men tveksamheten torde vara stor, eftersom man stryker den ubåtsjaktstorped som helikoptern ska ha. Hur, försvarsministern, ska vi bedriva ubåtsjakt utan ubåtsjaktsvapen? Robot 70 nämns i försvarsmotion. Märkligt nog ska detta vapen avvecklas i den svenska insatsorganisationen - detta trots att vi har exporterat det till totalt 19 länder. Det är bestämda uppfattning att moderna, väl fungerande och väl beprövade vapen som har den potential både mot luftmål och mot sjömål som Robot 70 har naturligtvis inte ska skrotas utan bör behållas ytterst inom hemvärnet. Jag tror att det var ledamoten som nämnde landstigningsövningen på Ravlunda, , . Det är riktigt, det var en del i den stora övningen. Men en annan del handlade om att - strategiska, amerikanska bombflygplan - simulerade fällning av sjöminor i och senare också i vattnen utanför . Detta är också en sak som lyfter fram i sin försvarsmotion. Vi tror att det är rationellt och mycket kostnadseffektivt med utsjömineringar. Det är ett fullgott skydd mot eventuella hot mot vår mycket långa kust. Tillåt mig också att beklaga att släpper nu makten över att fastställa kraven på operativ förmåga. Jag kan förstå att regeringspartier är intresserade av detta, men jag kan inte förstå hur de som ändå betecknar sig som en politisk opposition är beredda att ge bort makten över någonting som vi i den här kammaren har i uppgift att granska. , och fastställde kraven, men det är nu en uppgift som vi själva har avhänt oss, och det vill jag djupt beklaga. Vi har haft en lång säkerhetspolitisk diskussion. Låt mig avsluta med att säga att innebörden av militär alliansfrihet - oavsett om man är ett litet eller stort land - är att man tar på sig uppgiften att klara allting inom den militära förmågebredden helt själv utan stöd, utan hjälp från andra. Det är innebörden av militär alliansfrihet. Var och en som hör denna definition förstår att det ställs mycket stora ekonomiska krav på den som proklamerar militär alliansfrihet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Den här försvarsuppgörelsen innehåller ett mycket marginellt påslag från en historiskt extremt låg nivå. innehåller den inga som helst ansatser till att alliera sig i krigstid med , med , med EU och FN, med , med Nato eller någonting annat. Det här är en politik som inte hänger ihop. Jag kan konstatera att har en rakt motsatt politik. Vi vill ingå i en militär allians med andra demokratier och få bindande försvarsförpliktelser som gäller både i fred och i krig. Vi vill också substantiellt stärka det militära försvaret och infria de ambitioner som uppställdes i Försvarsberedningen. Med detta och med en ursäkt för att jag har dragit över min talartid vill jag yrka bifall till reservationerna 2, 10 och 12. Precis som vid debatten om det förra betänkandet vill vi justera upp talartiderna. Jag kommer att sikta och de andra kollegorna . Jag yrkar bifall till samtliga våra reservationer. Vi håller på att återta militär förmåga från en mycket låg nivå. När den var som lägst hade vi ingen försvarsplanering, och vår militära förmåga hade statusen strategisk timeout. Det var då som den ryska upprustningen började visa resultat och få sina följder. Det saknades inte varningstecken långt innan, men den svenska säkerhetspolitiken var blind. Det var innan gjorde entré i . Många svenskar ropar efter ett starkare försvar. Det är en stark opinion. Hur starkt försvar vi ska bygga är alltid en öppen fråga. När bröt ut hade nedrustat, och vi var dåligt förberedda. Efter hade vi å andra sidan ett starkt försvar. Det var en stark fokusering på såväl det militära som det civila försvaret. Man kan säga att det svenska försvaret befann sig på en mycket hög nivå. , säger man, började en successiv minskning av vårt försvar, men det var först i och med som nedrustningen av försvaret accelererade. vill att det svenska försvaret återgår till den nivå som vi hade 1999, alltså både till den militära förmåga och den finansiering som vi då hade. Det skulle innebära att vi kunde vidmakthålla både ett starkt skalförsvar och ett djupförsvar. Vi anser att nivå ska vara en grundnivå som inte bör understigas. Om världsläget allvarligt skulle försämras och vi skulle tvingas till kraftiga upprustningar sker det mycket lättare från en hög grundnivå än från en låg. Varför är det lättare att rusta från en högre nivå? För det första krävs det en officerskader med stor kvantitet för att kunna utbilda och öva tillräckligt antal nyrekryterade. För det andra krävs det en kritisk massa av materielsystemen för att de ska kunna underhållas till vettiga kostnader. För det tredje är det av stor vikt att vi har en kvalificerad egen produktion av försvarsmateriel, vilket förutsätter statliga satsningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 FOI bedömer att det svenska försvarsanslaget har sjunkit till av bnp. Efter den föreslagna upprustningen kommer anslaget fortfarande att vara av bnp. Det betyder att försvarsgruppen, det vill säga regeringen med , , satsar så lite på upprustning att det inte ens gör utslag på mätarna. Hur tänker denna försvarsgrupp? Varför anser man att det är tillräckligt med en nivå på försvarsanslaget som är så låg att vår militära förmåga fortsätter att minska och att våra förband blir färre? Det kan jag inte svara på. Varför denna inriktningsproposition är så tunn får den så kallade försvarsgruppen själv svara på. Om det skulle krävas av oss att vi faktiskt ska försvara vårt land, om det värsta händer och står under angrepp, då är det Försvarsmakten som i första hand ska lösa uppgiften. Därför är det klart att Försvarsmakten själv måste få välja taktik och utrustning. Försvaret bör målstyras av regering och riksdag. Det är också viktigt att målen är rimliga jämfört med anslaget. Det är politikernas ansvar att se till att så är fallet, och det är Försvarsmaktens ansvar att säga till om så inte är fallet. Målen för Försvarsmakten måste vara konkret ställda, annars är det ingen funktionell styrning. Det övergripande mål som föreslås i inriktningspropositionen är att "försvara och främja vår säkerhet". Det är inget konkret mål. Hur ska man kunna mäta måluppfyllnad av det målet? Den övergripande uppgiften är att "kunna hantera konflikter och strid" och att "försvara mot incidenter och väpnade angrepp". Här kan man i alla fall läsa ut att det svenska försvaret inte har som uppgift att motstå en gränsinvasion. Eftersom jag har frågat vet jag vilken storlek på väpnat uppror det svenska försvaret har som uppgift att kunna röra sig mot och bekämpa. Det är en förstärkt bataljon. Det svenska försvaret har som uppgift att kunna bekämpa ett väpnat uppror med storleken av en förstärkt bataljon. Men varför ha detta som mål? Tror vi att det försämrade säkerhetsläget innebär att vi står inför att i värsta fall bekämpa en förstärkt bataljon? Tror vi att en fientlig makt skulle landsätta en förstärkt bataljon och nöja sig med det? Det låter otroligt. Som jag läser de föreslagna målen så är det konkreta att luftförsvaret ska kunna upprätthålla incidentberedskap och att försvaret ska kunna bekämpa en förstärkt bataljon som uppträder någonstans i . har lämnat in en rad reservationer mot denna proposition. Vi anser att målen måste sättas betydligt högre och vara relevanta. Målen måste dessutom vara tydliga. Våra förslag till mål och uppgifter för Försvarsmakten som helhet samt för de enskilda försvarsgrenarna framgår av vår följdmotion. Jag ska inte beröra varje punkt utan endast lyfta fram ett urval. Vi föreslår bland annat att försvaret ska ha uppgifterna att avvisa vid kränkningar och möta alla angrepp genom ett skalförsvar kunna tillfoga en angripare svåra och kostsamma förluster STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 genom ett djupförsvar kunna slå ett angrepp av mekaniserade förband av brigads storlek i en riktning och möta angrepp i två andra riktningar skydda rikets ledning och krigsbaserna genom skydd och spridning vidmakthålla aktuell försvarsplanering mot alla relevanta hotbilder. Vårt förslag till uppgifter för försvaret är konkretare, och uppgifterna är större än regeringens. För att kunna klara uppgifterna skulle det krävas högre anslag än . Men det är också vår poäng att en upprustning aldrig är gratis. Värt att lägga märke till är att även i vår budget för försvaret är det långsiktiga målet endast åtta brigader i armén och fem reducerade amfibiebrigader i marinen. Det innebär att hemvärnet måste vara med och lösa svårare uppgifter. är stort, och ska vi kunna utnyttja planerade och övade försvarslinjer räcker inte brigaderna. Då måste samverkan med hemvärnet utnyttjas. Hemvärnet vill vi uppgradera till att bli en territorialarmé jämte den ordinarie fältarmén. Det kan bli territorialarméns uppgift att hejda en fientlig framryckning som fältarmén sedan kan slå. Det är därför som vi redan i det här läget vill utrusta hemvärnet med pansarvärnsrobotar och granatkastare. Alla talar om att det är viktigt med en tröskeleffekt som gör att eventuella angripare bedömer att det inte är värt att angripa. Skillnaden är att vi sverigedemokrater så konkret talar om krigets realiteter och hur det skulle se ut om vi verkligen angreps. Varför gör vi det? Ja, det är inte så att vi mer än andra tror att ska bli attackerat . Däremot tror vi att tröskeleffekten måste vara uppbyggd av ett systematiserat försvar som övats för att klara olika realiserade hot. Vi måste diskutera detta. Tröskeln måste vara massiv, annars blir den en kuliss som kan genomskådas. Det är viktigt att också de enskilda försvarsgrenarna har egna mål och uppgifter. Vi föreslår att armén ska kunna skydda , , , och flygbasen ska kunna försvara samt riksledningen och högsta försvarsledningen ska kunna försvara , hamn och ska kunna försvara och ska ha strategisk reserv till särskilda uppgifter med långräckviddigt luftvärn ska kunna bidra till luftförsvaret av krigsbaserna, tillsammans med territorialarmén, specialstyrkorna och svenska folket, om nödvändigt, ska kunna övergå i det fria kriget. Genom dessa konkreta uppgifter kan cheferna inom armén söka skapa den taktik som kan lösa uppgifterna. Kan dessa uppgifter lösas, då har vi ett markförsvar som ger oss möjlighet till uthållig försvarsstrid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Vad gäller flottans konkreta uppgifter föreslår vi att flottan ska kunna hålla två patrullfartyg ständigt till sjöss i och ett i ska kunna sätta in minst tre operativa ubåtar i och en i ska kunna sätta in en komplett ytstridsflottilj i efter order och en division i ska kunna hålla två handelshamnar öppna på , två i och en i ska kunna upprätta två operationsbaser i och en i ska kunna lägga ut ett bestämt antal sjömineringar och minera ett bestämt antal hamnar ska kunna hålla utpekade handelshamnar och operationsbaser minröjda ska kunna sätta in en tillfälligt sammansatt ubåtsjaktstyrka i efter order ska kunna skydda våra sjötransporter i , inklusive till och från samt i . Vår viktiga import och export går mestadels sjövägen. En fiendes större förstärkningar skulle troligen komma sjövägen. Om vi inte minskar antalet kölar i vår flotta har vi bra förutsättningar att hävda oss i en konflikt. En eventuell angripare skulle aldrig kunna bortse från att vi förfogar över ubåtar av Gotlandsklass. Beträffande flygvapnets konkreta uppgifter föreslår vi att flygvapnet ska kunna föra fram och avfyra kryssningsrobot i två riktningar ska kunna föra fram och avfyra sjömålsrobot i en riktning samt inneha beredskap för detta i nordlig riktning, ska kunna luftförsvara i två riktningar ska kunna understödja egen stridskraft och övriga stridskrafter samt vid behov det civila samhället med flygtransporter ska kunna skapa luftlägesbild över och aktuellt operationsområde ska kunna genomföra incidentberedskap dygnet runt med markbundna och flygande sensorer och jaktflyg ska kunna uppträda kontinuerligt med minst två rotar i spärrbana över ska kunna uppträda kontinuerligt med minst en rote i spärrbana över STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 ska kunna uppträda kontinuerligt med två rotar i spärrbana i riktning norr, , . Vi föreslår kraftigt höjda försvarsanslag och mer konkreta uppgifter för alla försvarsgrenar. Jag såg på text-tv - jag tillhör väl de sista som ser på sådana nyhetsmedier. Inför den här debatten blev jag lite chockerad av följande rubrik: "Armén i lägger ned". syftade det lyckligtvis på , som kastar in handduken. Fast det är klart, när jag hörde föregående talare undrade jag nästan om man inte kunde ha pratat om även armé i de tongångarna. Men, herr talman, åter till det mer seriösa! ser att en förutsättning för att försvaret ska ha möjlighet att möta olika hot och utmaningar är att det svenska försvaret har en stark folklig förankring. Därför är återinförandet av någon form av värnplikt enskilt viktigaste försvarspolitiska fråga. Vi välkomnar det steg som tas i propositionen när det gäller att åtminstone studera och blandmodeller. Men vi skulle kanske hellre se en bred utredning om en modern, allmän och könsneutral värnpliktsmodell. Personalläget är nämligen mycket oroande. Vi har en ganska liten insatsorganisation på 50 000 personer. Delmängden hemvärnet med sina 22 000 är såvitt jag begriper i princip fullbemannad. Nidbilden av hemvärnsmannen som en man i min ålder med ett rostigt mausergevär på axeln är lyckligtvis helt felaktig. Det är generellt låg medelålder och modern beväpning. Men så återstår det jag envisas med att kalla yrkesarméns 28 000. Där har vi ett problem. Jag citerar ur utredning: "Vid utgången av 2014 omfattade insatsorganisationer ca 50 000 befattningar, varav ca 6 000 ännu inte är bemannade. Antalet krigsplacerade med värnplikt uppgår till ca 7 000." Personalläget inom Försvarsmakten är problematiskt även på ett annat sätt. Det finns för många styrmän och för få roddare, om jag förstår det rätt, det vill säga för många överstar och generaler och för få soldater. Förutom studien av och personalförsörjning finner vi även andra bra saker i propositionen. Vi välkomnar att inriktningen av svenskt försvar förändras från ett ensidigt insatsförsvar till ett försvar som tydligare inriktas också mot den nationella försvarsdimensionen. Det är bra, rimligt och välkommet att återigen planerar för ett totalförsvar och att förbandsverksamheten tillgodoses. Det ligger i linje med vår politik. Vi noterar och välkomnar verkligen förslaget att se över möjligheterna att införa ett slags karenssystem för personal som lämnar statsförvaltningen till förmån för försvars- och säkerhetsindustrin. behöver ett slags lex Tolgfors, skulle jag vilja säga. Vi välkomnar även regeringens bedömning att de frivilliga försvarsorganisationerna har en bred kunskap, ett brett engagemang och en stor förmåga att bidra till att förstärka det svenska säkerhetsarbetet. Vi beklagar att steget till handling inte riktigt tas, med tanke på avslagsförslaget på vårt yrkande om att successivt höja anslagen till frivilligorganisationerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Vi tycker rent generellt att det är olyckligt att fattade beslut inte går att verkställa. Oavsett vad vi anser om besluten tycker jag alltid att fattade beslut ska verkställas. När man hamnar i det läget att de spikade målsättningarna inte står i proportion till anslagna medel är det dåligt på flera sätt. Det är dåligt för respekten inför som beslutsforum men också för moralen i en organisation om det blir en för stor diskrepans mellan mål och medel. Om jag förstått ÖB:s bedömning rätt saknas det i denna proposition minst 1 ½ miljard över de här fem åren för verkställande av beslutet . Politiken vill satsa på det gamla som behöver åtgärdas, men också satsa på nya saker. Hus byggs dock från grunden, och jag beklagar att den så kallade bottenplattan - en lämplig metafor här - inte är det som prioriteras i första hand. Vi konstaterar också i likhet med att försvaret är för detaljstyrt och att det förekommer för lite strategisk styrning. Regeringen har instämt i mycket av den kritiken och lovat att det mesta skulle åtgärdas med hjälp av denna proposition. Må vara att jag är lite ovan att läsa de här dokumenten, men jag måste erkänna att jag har svårt att se särskilt många spår av den ambitionen i propositionen. Jag menar, herr talman, att regeringen borde återkomma med konkreta förslag på hur detaljstyrningen ska minska och hur Försvarsmakten ska få ett, som det heter, tydligt inflytande över de resurser och processer som påverkar den operativa förmågan i krigsförbanden. Det är en ganska allvarlig kritik som lämnar i sin rapport. Rapporten heter, för den intresserade, Försvaret - en utmaning för staten och handlar om mål, resultat och styrning av försvaret. konstaterar att försvaret är mest detaljstyrda myndighet. Debatten här har väl då och då visat prov på det. konstaterar vidare att det saknas strategisk styrning och att Försvarsmakten i alla fall å sin sida upplever informell styrning. Som sagt vidgår regeringen de flesta bristerna i skrivelsen, men jag kan alltså inte se att det skulle ha blivit så mycket bättre. Propositionen styr resurser ända ned på kompaninivå - läs . Inom materielanskaffningen borde det ekonomiskt sett ligga på ansvariga myndigheter att göra prioriteringar. Det kan vara intressant att göra en beloppsjämförelse och titta på vilka belopp har att hantera på egen hand och vilka belopp som som myndighet har att hantera innanför sin ram. Det är en aktuell jämförelse med tanke på generaldirektörsflytten. Vi kan hamna i detaljerade diskussioner om allt från förhållandena på skjutfält till hur de olika försvarsgrenarna ska arbeta. Men nog behöver materielanskaffningen redas ut. är rejält övertungt på den här sidan. Enligt , , utgör materiel och logistik av budgeten i , medan snittet i är . Det är inte säkert att de har rätt och vi har fel, men det kanske föranleder en noggrann analys. Jag kan tänka mig olika förklaringar till denna övertyngd, men det lämnar jag därhän.