bet · H201FiU25 · 2015-03-12 00:00:00 — Statlig förvaltning och statistikfrågor I betänkandet behandlar utskottet 19 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden inom området statlig förvaltning. Motionerna tar upp frågor om effektiv statlig förvaltning, staten som arbetsgivare, statens fastighetsförvaltning, lokalisering av statliga myndigheter, statens ägande i samt behov av ny statistik. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till det arbete som har genomförts eller det arbete som pågår. I betänkandet finns sex reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ökad användning av teknologi och design i offentlig verksamhet Lokalisering av statliga myndigheter Behov av ny statistik 1.Effektiv offentlig förvaltning, punkt 1 (KD) 2.Staten som arbetsgivare, punkt 3 (V) , punkt 4 (V) 4.Lokalisering av statliga myndigheter, punkt 6 (M, C, FP, KD) 5.Statens ägande i , punkt 7 (M, C, FP, KD) 6.Behov av ny statistik, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:212 av (M), 2014/15:1624 av (KD) och 2014/15:1904 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 1 (KD) Ökad användning av teknologi och design i offentlig verksamhet 2014/15:242 av (SD), 2014/15:392 av (M) yrkande 2, 2014/15:702 av (S) och 2014/15:1135 av (S). 2014/15:135 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:1324 av (M) och 2014/15:2123 av (SD). Reservation 2 (V) 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 3 (V) 2014/15:2073 av m.fl. (S), 2014/15:2777 av och (C) och 2014/15:2967 av och (SD). Lokalisering av statliga myndigheter 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 15. Reservation 4 (M, C, FP, KD) 2014/15:290 av (M), 2014/15:2638 av Finn och (M) och 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 19. Reservation 5 (M, C, FP, KD) Behov av ny statistik 2014/15:1272 av (SD). Reservation 6 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (S), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 19 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . En förteckning över de behandlade förslagen finns i en bilaga sist i betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår olika motionsförslag om en effektivisering av den offentliga förvaltningen. Utskottet hänvisar till att det på flera håll bedrivs ett aktivt effektiviseringsarbete i syfte att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad. Jämför reservation 1 (KD). I motion 2014/15:212 av (M) anförs att skattepengar ska användas så effektivt som möjligt och att den statliga byråkratin ska begränsas. Enligt motionären är det önskvärt med en bättre samordning, kontroll och översyn för att effektivisera de statliga myndigheternas verksamhet och minska utgifterna för den statliga byråkratin. Ambitionen om att minska antalet myndigheter bör enligt motionären fortsätta att gälla. För att nå ett mer effektivt förebyggande arbete med olika sociala insatser vill (KD) enligt motion 2014/15:1624 införa Social Impact Bonds. Systemet går ut på att den offentliga sektorn formulerar klara och tydliga målsättningar inom ett visst område, t.ex. att minska antalet brott som begås av unga. Därefter får företag och organisationer erbjuda sig att genomföra projektet och nå målen. Ett liknande motionsyrkande framförs i partimotion 2014/15:1904 av m.fl. (KD) yrkande 2. Motionärerna föreslår att en försöksverksamhet med Social Impact Bonds ska prövas i t.ex. utsatta områden. Motsvarande motionsyrkanden har behandlats tidigare av utskottet, senast i förra årets motionsbetänkande om statlig förvaltning och statistik (bet. 2013/14:FiU25). Utgångspunkten för utskottets ställningstagande har varit att utskottet stått bakom det övergripande målet för förvaltningspolitiken som beslutades av (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Utskottet har också hänvisat till det program för statsförvaltningens utveckling som beslutades av den förra regeringen , inrättandet av Statens servicecenter i syfte att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen och de initiativ som tagits för att reducera antalet myndigheter. Även slutbetänkande (SOU 2013:40) och beredningen av rådets förslag i har tagits upp av utskottet i ställningstagandena. Rådet föreslår bl.a. ett ökat handlingsutrymme för offentliga verksamheter att pröva nya tjänster och former för att uppnå syftet med politiken och nya instrument som främjar långsiktiga investeringar i svårlösta samhällsfrågor. överlämnade den förra regeringen en skrivelse med en samlad redogörelse för insatser på det förvaltningspolitiska området och för utvecklingen inom statsförvaltningen . Skrivelsen behandlades av finansutskottet (skr. 2013/14:155, bet. 2013/14:FiU37, rskr. 2013/14:300) och lades sedan till handlingarna. Utskottet konstaterade att skrivelsen tar upp centrala frågor och visar att det har stor betydelse hur den offentliga förvaltningen utvecklas, organiseras och styrs. En väl fungerande offentlig förvaltning är av avgörande betydelse för samhällsekonomin och den ekonomiska tillväxten, konstaterar utskottet. Enligt utskottet är det därför glädjande att den svenska statsförvaltningen står sig väl i ett internationellt perspektiv, och utskottet noterar att statsförvaltningen blir allt bättre på innovation och samverkan. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 66–67) anger regeringen att förvaltningspolitiken är en central del av regeringens politik. Regeringens inriktning för utvecklingen av den statliga styrningen är att kombinera olika styrformer i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvaltningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter i övrigt och upprätthålla grundläggande värden som rättssäkerhet och medborgarperspektivet. Regeringen konstaterar att även om den svenska offentliga förvaltningen är framgångsrik finns det utrymme för förbättringar genom modernisering och effektivisering. Syftet med ett aktivt effektiviseringsarbete är att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad. Insatser som regeringen nämner är reformeringen av statens administration genom Statens servicecenter och de verksamhetsöversyner som regeringen planerar att genomföra för att effektivisera och minska kostnaderna i förvaltningen. Enligt budgetpropositionen uppgick antalet myndigheter under regeringen till 370 stycken . Det innebär en nettominskning med 2 myndigheter jämfört med . Den svenska statsförvaltningen har blivit allt bättre på innovation och samverkan och står sig väl i ett internationellt perspektiv. finns det utrymme för förbättringar. Den offentliga sektorns utmaningar måste mötas med medvetna insatser för att modernisera och effektivisera de gemensamma verksamheterna. Utskottet konstaterar att det på flera håll bedrivs ett aktivt effektiviseringsarbete för att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad. Därför avstyrks samtliga motionsyrkanden. Ökad användning av teknologi och design i offentlig verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ökad användning av teknologi och design i offentlig verksamhet. E-delegationens arbete och att regeringen har angett att ett arbete med fri programvara ska genomföras. I motion 2014/15:242 av (SD) konstateras att användningen av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga nu börjar ta fart och att riktningen är tydligt utpekad av t.ex. E-delega-tionen. anför motionären att man trots detta, av bekvämlighetsskäl, inte går över till öppen källkod och öppna standarder. Mot bakgrund av detta anser motionären att det är viktigt att regeringen gör ett principiellt ställningstagande som är vägledande kring användandet av öppen källkod och öppna standarder. I motion 2014/15:1135 av (S) anförs att regeringen bör initiera ett utvecklingsprogram för applikationer, program och webblösningar som kan främja användarvänligheten för dem som nyttjar välfärdstjänster samt att regeringen bör stimulera att den offentliga verksamhetens digitala tjänster ligger i framkant. E-tjänster borde enligt (M) vara en prioriterad fråga, och i motion 2014/15:392 anför hon att regeringen bör föregå med gott exempel och påskynda utvecklingen av e-tjänster i statens egna bolag och verksamheter. I motion 2014/15:702 av (S) anförs att det som är utmärkande för design och designer är att de är bra på att finna nya modeller, perspektiv, arbetssätt och lösningar. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att regeringen initierar ett utvecklingsprogram för att stimulera utvecklingen av en samhällsinriktad strategisk design för att lösa framtidens utmaningar. Motionsyrkanden om både e-förvaltning, om att initiera utvecklingsprogram för att stimulera en samhällsinriktad strategisk design och om att främja användarvänligheten för dem som utnyttjar välfärdstjänster har behandlats tidigare av utskottet (bet. 2011/12:FiU25, bet. 2012/13:FiU25 och bet 2013/14:FiU25). Motionsyrkandena har avstyrkts. Utskottet har i sina ställningstaganden hänvisat till det arbete i frågorna som bedrivits av (dir. 2011:42), E-delegationen (dir. 2009:19) och för e-förvaltning (KOM(2010) 743). När det gäller frågan om användningen av öppen källkod och öppna standarder inom offentliga verksamheter har utskottet också tidigare behandlat dessa frågor, senast i betänkande 2013/14:FiU25. Motionsyrkanden om fri programvara avstyrks med motiveringen att utskottet förutsätter att myndigheterna i den mån det är möjligt följer E-delegationens rekommendationer (SOU 2009:86) om att de i första hand ska välja öppna standarder och alltid överväga öppen programvara. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:100 utg.omr. 2 s.67–68) anger regeringen att styrningen och samordningen av den övergripande it-användningen i statsförvaltningen förstärks genom en satsning på –2018. Digitalisering av den svenska offentliga förvaltningen ska stimuleras, och satsningen ska bidra till att nå målen för e-förvaltningen samt främja utvecklingen och användningen av gemensamma lösningar. De satsningar som regeringen föreslår omfattar insatser inom fem områden. • bättre service till medborgare och företag till en lägre kostnad • tydligare styrning vid införande av förvaltningsgemensamma lösningar • långsiktigt förvaltningsansvar för gemensamma digitala lösningar • förstärkt uppföljning av myndigheternas it-användning • förstärkt förmåga att styra, leda och samordna en digitalt samverkande statsförvaltning. Dessutom ska ett arbete med fri programvara genomföras. fattade beslut om att utöka anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse inom utgiftsområde 22 Kommunikationer med 2015 utöver regeringens förslag i budgetpropositionen (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). I sitt ställningstagande framhöll trafikutskottet att it skapar nya möjligheter för statsförvaltningen att bli mer innovativ och samverkande. Genom digital samverkan kan myndigheternas kontakter med medborgarna förenklas och innovation och delaktighet stödjas, som statsförvaltningens effektivitet och kvalitet ytterligare kan höjas. menade att det finns ett behov av en förbättrad och gemensam e-förvaltning och därmed ett utökat anslag jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. fattade regeringen beslut om att förlänga E-delegationens uppdrag (dir. 2014:131). Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet konstaterar att offentliga tjänster kontinuerligt måste utvecklas för att möta nya krav och förväntningar från medborgarna och att e-förvaltningen är en viktig del i denna utveckling. E-delegationen har arbetat med att koordinera de statliga myndigheternas it-baserade utvecklingsprojekt och har i det sammanhanget också haft till uppgift att följa upp effekterna för medborgare, företagare och medarbetare. E-delegationen har fått sitt uppdrag förlängt till . I budgetpropositionen anger regeringen dessutom att man kommer att genomföra ett arbete med fri programvara. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet de här aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om staten som arbetsgivare med hänvisning till att det bl.a. pågår ett praktikantprogram hos statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning och att statliga tjänster ska tillsättas efter sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2014/15:135 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen i sin styrning av statliga myndigheter ska begära att myndigheterna tar fram mål för anställning av personer med funktionsnedsättning. Motionärerna konstaterar att Arbetsförmedlingens praktikantprogram för personer med nedsatt arbetsförmåga hos statliga myndigheter har varit en besvikelse. För att praktikantprogrammet ska fylla sin funktion krävs en tydligare styrning från regeringens sida. De offentliga arbetsgivarna bör föregå med gott exempel när det gäller att erbjuda praktikplatser och arbetstillfällen åt personer med funktionsnedsättning. (M) anför i motion 2013/14:1324 att staten ska vara ett föredöme när det gäller att anställa personer med funktionsnedsättning och förutsätter att den förra regeringens arbete fortgår även under den nuvarande regeringen. Regeringen bör få i uppdrag att se över hur staten bättre kan ta sitt ansvar som arbetsgivare och uppmana sina myndigheter och statliga verk att ta fram mål och strategier för hur de ska anställa fler människor med nedsatt funktionsförmåga. (SD) föreslår i motion 2014/15:2123 att regeringen gör en översyn av internrekryteringen till toppositioner inom statliga och kommunala myndigheter och verksamheter. Motionären anför att uppdrag i så hög grad som möjligt bör tillsättas av de som arbetar inom myndigheten och inte av politiker. I förra årets betänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 2013/14:FiU25) behandlades ett motionsyrkande om att regeringen bör fortsätta arbetet för med att ge personer med funktionsnedsättning plats på arbetsmarknaden. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet och hänvisade till den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna till myndigheterna som senast slogs fast av vid behandlingen av den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10: FiU38, rskr. 2009/10:315). lyfte utskottet fram att Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att genomföra praktikprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning. Syftet med Arbetsförmedlingens program är att deltagarna ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter, vilket kan förbättra deras möjligheter till ett framtida arbete. Utgångspunkten är att praktikantprogrammet ska bedrivas under , fr.o.m. . Genomförandet av programmet ska ske stegvis utifrån tillgången på lämpliga arbetssökande och praktikplatser. Målgruppen är bl.a. unga . Enligt uppgifter från har totalt 48 myndigheter ingått överenskommelser sedan praktikantprogrammet infördes. Från programstarten t.o.m. hade 436 praktikplatser anmälts och 343 platser tillsatts. Två tredjedelar av praktikanterna är kvinnor. Enligt budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 s. 38) behöver den offentliga sektorn ta ett större ansvar för att skapa sysselsättning för kvinnor och män med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ytterligare ansträngningar krävs, enligt regeringen, för att förbättra utfallet av praktikantprogrammet. Regeringen anser att det är angeläget att fler myndigheter tar emot praktikanter. När det gäller frågor om meriter vid offentliga anställningar framgår det av 12 kap. 5 § andra stycket regeringsformen förkortad RF, att det vid beslut om statliga anställningar vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen ska fästas avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Enligt förarbetena (prop. 1973:90 s. 405 f.) är bestämmelsen ett uttryck för principen att statliga tjänster ska tillsättas efter objektiva grunder utan hänsynstagande till ovidkommande omständigheter. Med ”förtjänst” avses närmast den vana som personen fått genom tidigare tjänstgöring. Med ”skicklighet” brukar man avse lämpligheten för befattningen, som framgår av teoretisk och praktisk utbildning och den dittillsvarande verksamhetens art. Bestämmelsen är vidare utformad så att även andra sakliga grunder än förtjänst och skicklighet kan få vägas in i bedömningen. Närmare bestämmelser om tillsättning av statliga tjänster finns i lagen (1994:260) om offentlig anställning. Enligt 4 § ska skickligheten sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Beslut om statlig anställning kan överklagas till . har regelbundet i samband med sin granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning granskat regeringens utövande av utnämningsmakten, senast i betänkande 2013/14:KU10 (s. 108 f.). Granskningarna har omfattat regeringens utnämningar av myndighetschefer för statliga myndigheter i samt ambassadörer och andra chefer vid utlandsmyndigheterna. Den grundläggande frågan i granskningen är om regeringen lever upp till regeringsformens bestämmelse om att det endast får fästas avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Den senaste granskningen ger enligt inte något underlag för någon annan bedömning än att regeringen har utövat sin utnämningsmakt i enlighet med regeringsformens bestämmelse. Utskottet vill inledningsvis understryka den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna till myndigheterna som senast slogs fast av vid behandlingen av den förvaltningspolitiska propositionen 2010. anser utskottet, liksom regeringen, att det är angeläget att fler myndigheter tar emot praktikanter med funktionsnedsättning. Utskottet konstaterar att det praktikantprogram inom statliga myndigheter som administreras av Arbetsförmedlingen startade och ska bedrivas under . Utskottet anser därför att det inte finns något skäl att vidta någon ytterligare åtgärd, varför de här aktuella motionsyrkandena avstyrks. När det gäller frågan om meriter vid offentliga anställningar konstaterar utskottet att anställningar vid förvaltningsmyndigheter under regeringen ska bygga på sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet (12 kap. 5 § RF), varför motionsyrkandet avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att tillsätta en med hänvisning till att regeringen redan uppmärksammat frågan och anser att staten måste bidra till att genera- tionsväxlingen kan ske, så att kunskap och kompetens kan hållas kvar och kvaliteten kan värnas i verksamheterna. Jämför reservation 3 (V). I motion 2013/14:163 av m.fl. (V) framhålls att den demografiska utvecklingen tillsammans med avfolkningen på landsbygden kommer att leda till att personalförsörjningen av de offentliga välfärdstjänsterna på landsbygden sätts under press. Motionärerna vill därför att regeringen tillsätter en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet (yrkande 10). Utskottet behandlade motionsyrkanden om att regeringen ska tillsätta en i motionsbetänkanden om statlig förvaltning och (bet. 2012/13:FiU25 respektive 2013/14:FiU25). Utskottet ansåg att det inte fanns något skäl att tillsätta en sådan kommission. Utskottet förutsatte att regeringen noga följer effekterna av generationsväxlingen och hänvisade i det sammanhanget till rapporter från Arbetsförmedlingen om generationsväxlingen på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 s. 37) konstateras att kommunerna är betydande arbetsgivare som de politiskt och administrativt ansvarar för verksamheter som har stor betydelse för många arbetssökande. Kommunerna står enligt regeringen inför en omfattande genera-tionsväxling, och luckorna måste fyllas. Det är därför angeläget att staten bidrar i den processen så att generationsväxlingen kan ske på ett sätt så att kunskap och kompetens kan hållas kvar och kvaliteten kan värnas i verksamheterna. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen anger att kommunerna står inför en omfattande generationsväxling och att det är angeläget att staten bidrar i den processen så att den kan ske så att kunskap och kompetens kan hållas kvar och kvaliteten kan värnas i verksamheterna. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att noga följa effekterna av generationsväxlingen men anser inte att det finns anledning till ytterligare åtgärder. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statens fastighetsförvaltning med hänvisning till gällande bestämmelser och att utskottet inte vill föregripa beredning av utredningar inom området. I motion 2014/15:2073 av m.fl. (S) vill motionärerna att uppdrag justeras så att även andra hänsyn än rent marknadsekonomiska ska beaktas i samband med att försvaret aviserar att behovet av viss mark, t.ex. i , inte längre kvarstår. I motion 2014/15:2777 av och (båda C) anförs att motionärerna vill få en effektivare förvaltning av statens skogsinnehav. Det bör åstadkommas genom att det markinnehav som förvaltar överförs till . Om man slog samman och Statens fastighetsverks skogsinnehav skulle administrationskostnaderna minska. En sammanslagning skulle även underlätta samrådsförfaranden för samebyarna. och (båda SD) föreslår i motion 2014/15:2967 att beslutar om indelning av statens fastigheter i geografiska regioner inom vilka det ska finnas en förvaltande myndighet. Till skillnad från skulle det innebära ett effektivare nyttjande av förvaltningen. I förra årets motionsbetänkande om statlig förvaltning behandlades ett motsvarande motionsyrkande som det som förs fram i motion 2014/15:2073 av m.fl. (S). Utskottet motiverade detta med att det enligt förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, den s.k. försäljningsförordningen, är möjligt för att innan fastigheten erbjuds till försäljning på den öppna marknaden både samråda med andra myndigheter som skulle kunna behöva egendomen och tillfråga den aktuella kommunen om de har behov av att köpa fastigheten för samhällsbyggnadsändamål. Utskottet hänvisade också till att regeringen i budgetpropositionen bedömde att försäljningar genomförts affärsmässigt och att statens intressen hade tagits till vara på ett bra sätt. Enligt instruktion (SFS 2007:758) ansvarar myndigheten för att förvalta en viss del av statens fasta egendom, såsom fastigheter avsedda för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras främst genom avgifter, dvs. Vid försäljning av statlig egendom ska följa bestämmelserna i förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 2 s. 131) gör regeringen bedömningen att uppfyllt de mål som den förra regeringen har ställt upp. försäljningar har genomförts affärsmässigt, och statens intressen har tagits till vara på ett bra sätt. Enligt Statens fastighetsverks instruktion (SFS 2007:757) ansvarar myndigheten för att förvalta en viss del av statens fasta egendom. Verket ska inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. Fastigheterna ska förvaltas så att en god resurshushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås. I myndighetens regleringsbrev (dnr S2014/4968/SFÖ) preciseras uppdraget i fråga om förvaltningen av skogs- och markområden. ska förvalta skogs- och markområden på ett för staten ekonomiskt och effektivt sätt och i tillämpliga delar bedriva ett ekonomiskt skogsbruk utifrån en ekologisk grundsyn. Myndigheten ska vidare verka för att leva upp till de skogspolitiska målen för produktion och miljö. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr.