bet · H201MJU5 · 2015-02-24 00:00:00 — I budgetpropositionen redovisas också att resor på politisk nivå genomfördes till och till och som ett led i att bl.a. stödja arbetet med att öppna upp andra marknader för svensk export för såväl livsmedel som skogsprodukter. Resorna resulterade bl.a. i framsteg i processen för att få till stånd ett exportgodkännande för griskött och i ett initiativ för att erhålla ett exportgodkännande för havre till samt till åtaganden från kinesiska myndigheter att göra nödvändiga inspektioner för griskött. och har erhållit i finansiella medel för att hjälpa svenska företag som vill exportera genom att arbeta för exportgodkännanden och för att lösa exportrelaterade problem i tredjeland. avslutades 19 ärenden, vilket har möjliggjort export av fisk till , ägg- och mjölkprodukter till , nötkött till , köttbuljong till , griskött till och fisk till . Arbetet med att minska hindren för svensk export genom att verka för exportgodkännanden och lösa exportrelaterade problem i tredjeländer är centralt för att svenska företag ska kunna komma in med nya produkter på dessa marknader. Vikten av att tillvarata livsmedelsexportens potential bekräftas av att den fortsätter att öka och uppgick den till . Det är många faktorer som har betydelse för att uppnå denna positiva trend, men bedömningen är att myndigheternas konkreta arbete med att hjälpa företag in på nya marknader i världen, kombinerat med insatser inom ramen för Sverigefrämjandet, i högsta grad bidrar till utvecklingen. Utskottet har fått information om att ett lantbruksråd tjänstgjorde vid ambassaden i för att stödja arbetet med att främja exporten. Landsbygdsminister offentliggjorde planerna på att permanent placera ett lantbruksråd vid ambassaden i . Regeringen konstaterar vidare att jordbruksnäringens och fiskenäringens framtid är nära sammanbunden med livsmedelsindustrins förutsättningar att växa och utvecklas. Fler företag ska kunna exportera. Genom att företag finns på större marknader får de möjlighet att växa och anställa fler. Rådgivning, information och finansiellt stöd kan göra att fler svenska företag kan ta steget ut på världsmarknaden och exportera sina produkter. Den tidigare nämnda har bl.a. i uppdrag att ta fram förslag till hur konkurrenskraften i livsmedelsindustrin kan säkras, bl.a. genom export. beslutade regeringen om ett tillägg till 2 § 5 förordningen (2009:1426) med instruktion för för att underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Ändringen trädde i kraft den . Utskottet noterar att regeringen arbetar med en långsiktig strategi för ökad export och att ett förslag ska föreligga . Vidare har fått i uppdrag att dels belysa livsmedelsexportens betydelse för jobb och tillväxt, dels kartlägga livsmedelsföretagens kännedom om statligt exportfrämjande. Utskottet föreslår att motionerna 2014/15:1247 (M) yrkande 1, 2014/15:1250 (M) yrkandena 1 och 4 och 2014/15:2976 (M) yrkandena 2 och 4 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om minskad byråkrati för livsmedelsföretagen och lantbruket, minskat regelkrångel och regelförenklingar, om att förenkla myndighetskontakter för svenska bönder, om behovet av att minska onödig byråkrati för lantbruksnäringen, om att kartlägga nationella mer långtgående regler som styr svenska företag och om att kartlägga den nationella tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning. Jämför reservationerna 7 (SD), 8 (C) och 9 (M, C, FP, KD). Enligt motion 2014/15:1250 av (M) yrkande 3 bör och få i uppdrag att visa hur man har rationaliserat och minskat byråkratin för livsmedelsföretagen och lantbruket i . Våra svenska verk bör få ett tydligare uppdrag att redovisa vad man har gjort för att minska byråkratin för livsmedelsföretag och lantbruket i . I motion 2014/15:1356 av (C) yrkande 1 framhålls behovet av minskat regelkrångel för hästföretagare. Det är viktigt att skapa goda förutsättningar för företagen inom hästnäringen att utvecklas. Enligt motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 23 bör de myndighetskontakter som livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå kartläggas. En sådan kartläggning bör göras för att kunna minska företagens regelbörda. Enligt motion 2014/14:2542 av i m.fl. (C, M, KD) yrkande 2 bör regelkrånglet för jordbruket minska. För att ge företagen bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En jordbruksföretagare ska ägna sin tid åt att arbeta med djuren eller på åkrarna, inte fastna i pappersarbete. För att förenkla myndighetskontakterna för svenska bönder bör varje bonde enligt motion 2014/15:2544 av (C) yrkande 1 endast behöva ha en väg in i kontakten med myndigheter. Grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet ska bara behöva lämnas en gång och till ett ställe. Vidare bör regelkrånglet för lantbruksföretagare minska (yrkande 2). För att fler människor ska vilja starta och driva företag på landsbygden är det viktigt att krånglet och administrationen minskar. I partimotion 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 8 förespråkas fortsatta regelförenklingar för företagen, inte minst för lantbruks-, fiske- och skogsbruksföretag, och det anförs att krånglet och administrationen bör minska. Grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet ska bara behöva lämnas en gång och till ett ställe. I motion 2014/15:2831av m.fl. (SD) yrkande 3 framhålls behovet av att verka för att minska onödig byråkrati för lantbruksnäringen. Den byråkrati som omger måste förenklas och den tillsyn som utförs av svenska myndigheter ska vara rättssäker och fri från onödigt betungade byråkrati. Enligt motion 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 9 bör nationella, mer långtgående regler som styr svenska företag kartläggas. Svensk djurskyddslagstiftning ska inte omfattas. Kartläggningen bör göras för att förbättra och förenkla utan att försämra det som gör svenska livsmedel så bra, såsom god djurhälsa och liten miljö- och klimatpåverkan. Vidare bör den nationella tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning kartläggas för att identifiera eventuella hinder som snedvrider konkurrensen för företagande (yrkande 10). I budgetpropositionen anförs att de förenklingsåtgärder som och länsstyrelserna genomför för att underlätta för dem som söker stöd, som t.ex. elektroniska ansökningar, är viktiga för de stödsökande samt för att minska risken för felaktiga utbetalningar. genomförde en s.k. förenklingsresa till olika ställen i landet tillsammans med för att få en dialog med brukare om vad de upplever som regelkrångel och för att höra vilka förändringar som brukarna vill ha. Även andra aktörer som länsstyrelserna, andra myndigheter och branschorganisationer har medverkat. Under resan fick in 360 förslag på förenklingar. genomförde vidare ett förberedande arbete för att starta en gemensam kundtjänst tillsammans med länsstyrelserna, digitala akter och e-arkiv för lantbrukaren samt fortsatt utveckling av Mina sidor för lantbrukaren för att på så sätt öka tillgängligheten och överblicken. infördes detta på alla länsstyrelser. I stort sett samtliga ansökningar om gårdsstöd var elektroniska, och arbetar med att införa möjligheten att söka stöd elektroniskt även för andra stödformer. Inom ramen för förenklingsarbete har rådgivningen till företagen stärkts. En broschyr om export av livsmedel samt frågor och svar om om märkning och livsmedelsinformation har publicerats. Fem nationella branschriktlinjer slutbedömdes av verket . Antalet frågor från livsmedelsföretagare till verkets upplysningstjänst ökade . föreskrifter om avgifter för offentlig kontroll, prövning och registrering har ändrats på så sätt att ett krav på uppgiftslämnande har tagits bort. Genom att basera olika avgifter på samma underlag minskas antalet uppgifter som företagen lämnar till verket. har det beslutats om förenklingar och modernisering av för besiktning av svin. För att förenkla kommunikationen mellan företagen och har ett nytt systemstöd för kontrollverksamheten tagits i bruk. Genom en internetportal kan livsmedelsföretagare kommunicera med i kontrollfrågor. har nämnts att den nya jordbrukspolitiken innebär att ett antal nya åtgärder införs i gårdsstödet och att det nya regelverket för landsbygdsprogrammet införlivas. I de delar där EU:s medlemsstater har valmöjligheter har konkurrenskraft och förenkling varit en viktig utgångspunkt. Regelförenkling utgör en viktig utgångspunkt vid alla beslut om nationell utformning av gårdsstödet. och länsstyrelserna utvecklar nya digitala tjänster för stödsystemen och utarbetar information till företagen, vilket bidrar till ett enklare genomförande av politiken. Inom livsmedelsområdet finns ett stort antal regler, de flesta på EU-nivå, för att säkerställa en säker livsmedelshantering. Det svenska påverkansarbetet handlar om att regelverket ska vara ändamålsenligt och om att minimera onödig administration. Regeringen anför att ska bidra till att regelutvecklingen inom EU säkerställer en hög skyddsnivå för människors hälsa. Inom ramen för EU-samarbetet pågår ett arbete med ett nytt gemensamt regelverk för friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja. Kommissionen har presenterat fem förslag till rättsakter – förslag om djurhälsa, om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, om växtförökningsmaterial, om offentlig kontroll samt om EU-utgifter inom områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. Förordningsförslaget om EU-utgifter har redan beslutats medan förhandlingarna om de övriga fyra rättsakterna pågår. bidrar aktivt till den pågående översynen med målsättningen att förenkla och effektivisera lagstiftningen samt utveckla de förebyggande insatserna och riskstyrningen. verkar för att kostnaderna för förslagens genomförande ska bli så låga som möjligt och att EU:s medel ska användas på ett kostnadseffektivt sätt. I förhandlingen om det nya för växtförökningsmaterial arbetar regeringen aktivt för att värna den odlade mångfalden med hjälp av regelförenkling samt för att underlätta utveckling och tillgänglighet av sorter som är lämpade för det svenska klimatet. Som redovisats ovan beslutade regeringen om ett tillägg till 2 § 5 förordningen (2009:1426) med instruktion för om att underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Ändringen trädde i kraft . Utskottet anser i likhet med regeringen att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. Utskottet förutsätter att möjliga förenklingar ska beaktas i allt arbete med förändring av regelverk, både när det gäller nationella regelverk och i förhandlingar om . I arbetet med den nya jordbrukspolitiken har konkurrenskraft och förenkling varit en viktig utgångspunkt. Genom samråd med berörda myndigheter och branscher kan regelverkens konsekvenser för företagen tydliggöras och uppmärksammas. Utskottet noterar att arbete avser att underlätta för dem som söker stöd, och i förenklingsarbete har rådgivningen till företagen stärkts. Utskottet anser att motionerna 2014/15:1250 (M) yrkande 3, 2014/15:1356 (C) yrkande 1, 2014/15:1850 (M) yrkande 23, 2014/14:2542 (C, M, KD) yrkande 2, 2014/15:2544 av (C) yrkandena 1 och 2, partimotion 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 8, motionerna 2014/15:2831 (SD) yrkande 3 och 2014/15:2974 (C, M, FP, KD) yrkandena 9 och 10 med den lämnade redovisningen i allt väsentligt är tillgodosedda och föreslår att de lämnas utan vidare åtgärd. avslår ett motionsyrkande om en nationell målsättning för att bevara bördig . Reservation 10 (V). Enligt motion 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 15 bör regeringen återkomma med ett förslag till en nationell målsättning för att bevara bördig . Åkermarksarealen fortsätter att minska i och ökar exploateringen av jordbruksmark. behöver stärka sin självförsörjningsgrad av livsmedel. Den höga exploateringstakten av bördig , inte minst i , är inte förenlig med en långsiktigt hållbar livsmedelsförsörjning. Regeringen anför i budgetpropositionen att jordbruksmarken och dess bördighet är en grundläggande förutsättning för jordbruksproduktion. En faktor som kan inverka menligt på den långsiktiga produktionsförmågan är användning av jordbruksmarken till bebyggelse. har haft i uppdrag att undersöka hur kommunerna tar hänsyn till jordbruksmarken vid planläggning. Deras rapport visar att det finns utvecklingspotential i tillämpningen och att ambitionen i det gällande regelverket inte alltid uppfylls. Frågan har därefter behandlats i den parlamentariska Miljömålsberedningens delbetänkande Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50) som är på remiss. Den har även inkluderats i den utredning som ska se över systemet för hushållning av mark- och vattenområden (Hushållning med mark och vatten – områden av riksintressen, dir 2013:126). Utredningen om hushållning med mark och vatten ska redovisas . Utskottet konstaterar att frågan om att jordbruksmark är en grundläggande förutsättning för jordbruksproduktion är föremål för övervägande i pågående utredningar och hos regeringen. Utskottet finner att motion 2014/15:848 (V) yrkande 15 bör lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att verka för att EU ska avskaffa exportbidraget. Jämför reservation 11 (SD). Regeringen bör enligt motion 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 10 verka för att EU ska avskaffa exportbidraget som är direkt skadligt för utvecklingsländerna. Om medlemsländerna inom EU ska exportera vissa jordbruksvaror till länder utanför EU kan man under vissa förutsättningar få exportbidrag, vilket är ett instrument för att göra priserna på jordbruksprodukter mer stabila inom EU. Detta får dock konsekvenser för mottagarländer där marknaden kan övermättas och slå ut lokala producenter. I vissa fall finns även en djurskyddsaspekt i exportbidraget eftersom levande djur kan transporteras över långa sträckor. behandling och kompletterande upplysningar Utskottet har tidigare redovisat (yttr. 2013/14:MJU4y) att regeringen när det gäller frågan om exportbidrag i jordbruksreformen har förespråkat att marknadsstöden, inklusive exportbidragen, bör fasas ut och att samtliga direktstöd frikopplas. Exportbidragen regleras i den gemensamma marknadsordningen inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Regeringens ståndpunkt är enligt uppgift från att exportbidragen ska avskaffas även om frågor rörande marknadsordningen och exportbidrag inte är föremål för diskussion inom EU eftersom en reform av jordbrukspolitiken har avslutats. Användningen av exportbidragen har successivt minskat , och tillämpas i princip inga exportbidrag. I den senaste reformen gjordes tillämpningen än mer restriktiv än tidigare genom att exportbidrag endast får tillämpas som krisåtgärd vid så kallade krissituationer eller om specifika problem uppstår på EU:s gemensamma marknad. har olika krisåtgärder beslutats med anledning av att stoppat importen av ett stort antal jordbruksprodukter från bl.a. EU. Exportbidrag har inte använts. Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning att exportbidragen bör avskaffas och konstaterar att regeringen har förespråkat att marknadsstöden, inklusive exportbidragen, bör fasas ut. Motion 2014/15:1123 (SD) yrkande 10 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte har tillgodosetts med vad som anförts. avslår motionsyrkanden om att ett nationellt mål bör antas om att av den svenska jordbruksmarken till 2020 bör vara certifierat ekologisk, om att nationella mål inte bör fastställas för ekologisk produktion och om att stöd till ekologisk produktion successivt bör trappas ned. Reservation 12 (V). Enligt motion 2014/15:255 av m.fl. (V) yrkande 1 bör ett nationellt mål antas om att av den svenska jordbruksmarken till 2020 bör vara certifierat ekologisk. har inte lyckats uppnå målet om att av landets jordbruk skulle vara ekologiskt certifierat 2010. Motionärerna vill kraftsamla för ökad ekologisk produktion. måste ha tydliga nationella mål för ekologisk produktion och konsumtion för att intensifiera arbetet för ett hållbart jordbruk. I motion 2014/15:1068 av (M) yrkande 1 framhålls att nationella mål inte bör fastställas för ekologisk produktion. Det finns inte någon entydig forskning som visar att den totala klimat- och miljönyttan blir bättre med ekologisk odling. Tvärtom har ett antal forskare vid hävdat motsatsen. Det är rent felaktigt att fastställa särskilda mål för ekologisk produktion. I motionen anförs vidare (yrkande 2) att statens extrastöd till ekologisk produktion successivt bör trappas ned. Den ekologiska produktionen bör inte längre särbehandlas utan bör delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt framtagna livsmedel. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling I regeringsförklaringen uttalas att en långsiktig livsmedelsstrategi tas fram för att öka matproduktionen i och stödja ökad svensk och ekologisk matkonsumtion. Även i budgetpropositionen uttalar regeringen att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i konsumtionen av livsmedel. I budgetpropositionen anförs vidare att trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag, men med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats av ökad efterfrågan på djupfrysta produkter, färdigmat, ekologiska produkter samt mat med lokal prägel. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen ökade jämfört med . Av alla sålda livsmedel inom detaljhandeln var ekologiska. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen har fortsatt att öka inom den offentliga marknaden, . har det skett en avsevärd ökning av den ekologiska livsmedelsförsäljningen, likaså på den offentliga marknaden. Konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat och bör tas till vara. Den ekologiska odlingen har ökat kontinuerligt, och inom några regioner i har målet i landsbygdsprogrammet –2013 om odlad ekologisk areal uppnåtts. Arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion uppgick till vilket motsvarar en ökning jämfört med . Den totala arealen jordbruksmark som var omställd eller under omställning till ekologisk produktion ökade likaså. Av totala certifierade areal jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2013. Europeiska kommissionen har för programperioden –2020 valt att framhäva det ekologiska jordbruket genom att hantera frågan i en egen artikel i och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och om upphävande av rådets förordning (EG) 1698/2005. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. För att främja ekologisk produktion sker insatser inom flera områden i livsmedelskedjan. Satsningarna har bidragit till att öka både av den ekologiska odlingen och marknaden för ekologiska produkter. Regeringen har höga ambitioner för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen. Regeringen bedömer att mer ekologisk mat kan göra jordbruket och svensk mat mer konkurrenskraftiga. Den ekologiska produktionen bidrar också till arbetet med miljökvalitetsmålen. Det är ett gemensamt ansvar för staten, kommunerna, landstingen och branschen att följa upp och stimulera ökad efterfrågan på ekologiskt bland svenska konsumenter. Regeringens bedömning är att mer ekologisk produktion kan leda till fler jobb och stärkt konkurrenskraft för svenska livsmedelsproducenter. Regeringen bedömer att det är viktigt att skapa incitament och driva på utvecklingen av produktion och konsumtion inom den ekologiska sektorn. Regeringen avser därför att stärka förutsättningarna för det ekologiska jordbruket i . Kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion , förslag till och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (KOM(2014) 180). I lagstiftningspaketet ingår ett förslag till ny förordning och en ny handlingsplan för ekologiskt jordbruk. Marknaden för ekologiska produkter inom EU har vuxit så kraftigt att varken den interna försörjningen eller lagstiftningen på området har hunnit med. Syftet med den föreslagna förordningen är bl.a. att underlätta för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Förordningen ska även bidra till enklare regler, minskad administrativ börda, rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare och stärkt konsumentförtroende för ekologiska produkter. I förslaget till landsbygdsprogram –2020 poängteras en satsning på ekologisk produktion som avser att bidra till utvecklingen av den ekologiska sektorn. Förutom miljöersättningar för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet finns marknadsfrämjande åtgärder såsom certifieringsstöd och stöd till mervärden, forskning (Formas), fältforskning, och konsumtion (EPOK) vid , försöks- och utvecklingsverksamhet samt . Enligt uppgift från kommer ekologiskt jordbruk liksom tidigare att stödjas i det nya landsbygdsprogrammet. Det tydligaste exemplet på detta är den hektarersättning som riktas direkt till ekologiskt certifierad odling. Vidare har ekologiska jordbrukare samma möjligheter som andra jordbrukare att ta del av de övriga satsningar som görs inom landsbygdsprogrammet, t.ex. kompetensutveckling och investeringsstöd för att ytterligare kunna utveckla sina företag. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen har höga ambitioner för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen och att regeringen avser att stärka förutsättningarna för det ekologiska jordbruket i . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att mer ekologisk mat kan göra jordbruket och svensk mat mer konkurrenskraftiga och att det är viktigt att skapa incitament och driva på utvecklingen av produktion och konsumtion inom den ekologiska sektorn. Utskottet föreslår med det anförda att motion 2014/15:255 (V) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Motion 2014/15:1068 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks. avslår motionsyrkanden om krav på odlingsfria zoner längs vattendrag, om att sprida gödsel efter förnuft, om att se över lagstiftningskravet för gödselspridning på åkrar, om att gödselspridning bättre bör kunna anpassas efter väder och om att ge lantbrukare större möjlighet att avgöra när det är lämpligast att sprida gödsel. Reservation 13 (SD). Enligt motion 2014/15:889 av Skånberg (KD) bör krav införas på odlingsfria zoner på 5–längs vattendrag. Medan svenska miljöbelastande utsläpp sjunker inom ett flertal områden kan vi inte i tillgänglig statistik utläsa någon minskning av vattendragens transport av fosfor och kväve till kusten. Denna kustnära övergödning är i allt väsentligt nationellt betingad och beror på de åar och vattendrag som avvattnar jordbruksbygden och transporterar stora mängder fosfor och kväve till kusten. För att minska jordbrukets miljöbelastning bör generella krav ställas på att lämna en odlingsfri bevuxen zon på 5–längs alla vattendrag. Enligt motion 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör man se över möjligheterna att ge jordbrukarna ett större förtroende att sprida gödsel efter förnuft. En stor kostnad för gödsel är lagringen, då produktionen är ganska medan spridningen bara sker vissa tider . Regelverket bör lättas upp för när gödseln tillåts att spridas. Självfallet vill såväl jordbrukarna själva som myndigheterna minimera näringsläckage, men jordbrukarna bör ges ett större förtroende att sprida gödseln. Särskilt bör reglerna i ses över.