bet · H201MJU2 · 2015-02-23 00:00:00 — Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de borgerliga partierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sa nej till vid valet . S- och MP-regeringen i samarbete med ser fördelningen inom utgiftsområde 23 som en del av budgetpropositionens förslag som en helhet. fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 15 2015 (bet. 2014/15:FiU1). Regeringens förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om vår politik på utgiftsområde 23. Anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med regeringens budgetproposition. Regeringens övergripande målsättning är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. För att nå målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Landsbygden står inför stora utmaningar men rymmer också goda möjligheter. får inte dras isär och bli ett delat land, där jobb och företag bara utvecklas i storstadsområden och där känslan av samhörighet försvinner. Därför vill vi bidra till goda förutsättningar för arbete och välfärd i hela landet. Politiken ska se till att landsbygdens företag är livskraftiga och innovativa och att naturresurserna används hållbart, både i och globalt. Vi vill därför ta vara på landsbygdens möjligheter och förena en miljömässigt hållbar utveckling med ekonomisk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förutsättningar för ökad sysselsättning och framtidstro i hela landet. bor drygt var tredje person i på landsbygden. Över 200 000 kvinnor och män arbetar inom de gröna näringarna. De gröna näringarna är betydelsefulla för sysselsättning och tillväxt samt i omställningen till ett hållbart samhälle. Många jobb på landsbygden finns i småföretag. Regeringen vill att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för hela . Förenkling ska därför beaktas i allt arbete med förändring av regelverk. Det är dessutom avgörande för konkurrenskraften med en väl fungerande kunskapskedja, omfattande forskning, innovation, försöksverksamhet, rådgivning och utbildning som kan främja företagens utveckling på en föränderlig och mer konkurrensutsatt marknad. Landsbygdspolitiken samverkar med flera andra politikområden, bl.a. den regionala tillväxtpolitiken, miljö- och klimatpolitiken samt näringspolitiken. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit satsningar på infrastruktur, bredband, service, utbildning och forskning för att utveckla landsbygdens näringsliv och säkerställa goda möjligheter att bo och verka på landsbygden. En landsbygd med bra förutsättningar för jobb och välfärd är en grundförutsättning för tillväxt i hela landet. Besöksnäringen är en viktig exportnäring för . Det svenska landsbygdsprogrammet ger goda möjligheter till stöd för utveckling av turism på landsbygden. Den svenska landsbygden är rik på naturresurser och biologisk mångfald. Detta ger goda förutsättningar i den växande bioekonomin. Det innebär en biobaserad samhällsekonomi där ekosystemtjänster från mark och vatten används hållbart och bidrar till att miljökvalitetsmålen nås. De gröna näringarna har goda förutsättningar att skapa jobb och tillväxt i hela landet. En väl fungerande jordbrukssektor med ett hållbart jordbruk innebär produktion av högkvalitativa livsmedel samt ökar takten i arbetet med att nå de nationella miljökvalitetsmålen, genom produktion av biobränsle, inbindning av koldioxid, ett öppet odlingslandskap med betade ängs- och hagmarker och därmed en bevarad biologisk mångfald och rika natur- och kulturmiljöer. Förädling av biologisk råvara genom innovationer och modern teknik ger goda möjligheter till utveckling av nya biobaserade produkter. De gröna näringarna kan därmed bidra till grön tillväxt och utvecklingen av ett hållbart samhälle. Viltet i är en viktig resurs som måste förvaltas långsiktigt. Jakten är en möjlighet för näringsverksamhet på landsbygden. Viltköttet är klimatsmart. Därför är det viktigt att göra viltköttet mer tillgängligt. ska fungera tillsammans med övriga näringar på landsbygden och naturresurserna i stort. (dir. 2012:77) har lämnat två delbetänkanden, ett om en ny viltmyndighet och ett om vildsvin. Dessa bereds i . Livsmedelsindustrin är fjärde största tillverkningsindustri sett till antalet sysselsatta. Det är en sektor med stor geografisk spridning och därmed viktig för att det ska finnas jobb i hela landet. Socialdemokraterna, och ser en långsiktig livsmedelsstrategi som en viktig pusselbit för att öka livsmedelsproduktionen i , stödja svensk och miljöinriktad matkonsumtion och skapa sysselsättning på svensk landsbygd. En sådan strategi ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. Ett viktigt inslag i en svensk livsmedelsstrategi är åtgärder som leder till effektivisering och utveckling av varumärken som har svensk livsmedelsproduktion som råvara. har konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat ökat och det bör tas till vara. Regeringen har höga ambitioner för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen. Mer ekologisk mat kan göra jordbruket och svensk mat mer konkurrenskraftiga. Den ekologiska produktionen bidrar också till arbetet med att nå miljömål t.ex. genom minskad kemikalieanvändning och minskad övergödning. Regeringens bedömning är att mer ekologisk produktion kan leda till fler jobb och stärkt konkurrenskraft för svenska livsmedelsproducenter. Därför menar vi att det är viktigt att skapa incitament och driva på utvecklingen av produktion och konsumtion inom den ekologiska sektorn. Förstärkningen av landsbygdsprogrammet i regeringens budgetförslag gav förutsättningar för detta. Konsumenterna ska kunna lita på att maten är säker och att informationen om de livsmedel man köper är korrekt. Det ska vara enkelt att göra medvetna val. Företagen har därför ansvar för att livsmedel på marknaden är säkra och märkta på rätt sätt. Den offentliga livsmedelskontrollen har en viktig roll för såväl producenter som konsumenter och ska vara effektiv och likvärdig i hela landet. Konsumenterna ska kunna känna sig säkra på vilka val av livsmedel de gör i butik eller på restaurang. Därför måste den offentliga livsmedelskontrollen utföras på ett bra sätt och vara effektiv över hela landet. Skogen är gröna guld och en av landets viktigaste naturtillgångar, och skogsnäringen sysselsätter direkt ca 76 000 personer, varav många på landsbygden. Dess betydelse för framtidens jobb och klimatutmaning kan inte överskattas. Skogen är viktigaste basnäring och vi är världens tredje största exportör av skogsprodukter, det vill säga massa, papper och sågade trävaror. behöver en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter att bidra i utvecklingen av en bioekonomi och som tillvaratar skogens hela värdekedja. Fler naturskogar ska skyddas och naturvårdshänsynen ska öka i den brukade skogen. Den nationella skogspolitiken bör därför vidareutvecklas i bred samverkan med berörda i ett nationellt skogsprogram för . Detta ska bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden om till exempel klimat och miljömål, landsbygdsutveckling och regional nyindustrialisering av , utveckling av export och utveckling av besöksnäringen. Rådgivning är ett verktyg för att nå målsättningen om ökad tillväxt inom ramen för det hållbara skogsbruket. Det är viktigt att fler kvinnor och män söker sig till de skogligt relaterade utbildningarna och arbetstillfällen kopplade till skogen, så att skogssektorns kompetensförsörjning kan tryggas på lång sikt. Utvecklingen i miljöarbetet i skogen har varit positiv, men utvärderingar av miljöhänsynen i skogsbruket visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn, bl.a. hänsyn till hänsynskrävande biotoper, skador på fornminnen och kulturhistoriska lämningar samt skador på mark och vatten. I frågan om hur bekämpningen av översvämningsmyggor ska finansieras har regeringen ingen annan uppfattning är den tidigare borgerliga regeringen. Liksom regeringen vill vi dock medverka till att det tas fram hållbara åtgärder för att hantera problemet – detta för att säkra en god livsmiljö för människor, djur och natur även på lång sikt. Vi anser i likhet med regeringen att bör anvisas till anslaget 1:1 . Den förstärkning av anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket som föreslås när det gäller de instrument som disponeras av för skydd av skog medför ökade förvaltningsutgifter. Anslaget 1:1 bör därför tillföras som en nivåhöjning. Skogsbranden i medför också ökade utgifter och därför bör anslaget förstärkas med 2015. Arbetet med formellt samt frivilligt skydd av skogsmark bedöms vara av stor vikt för att nå etappmålet om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Berörda myndigheter implementerar nu arbetsmetoder i hela landet, parallellt med det traditionella bevarandearbetet. Dialog och samverkan med markägare är en viktig del av arbetet med naturskydd och miljöhänsyn. Markägare som vill skydda sin skog kan vända sig till eller . Därför föreslog regeringen i budgetpropositionen att de instrument som disponeras av för skydd av skog ska förstärkas. Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket skulle höjas med . Anslaget får användas som stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansiera natur- kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog samt för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Med anledning av skogsbranden i bör åtgärder vidtas för att stödja drabbade skogsägare och övriga berörda, och regeringen föreslog att anslaget därför bör öka med . Att dessa insatser nu uteblir efter att de borgerliga partierna med stöd från röstat mot ökade insatser för skogen minskar möjligheter att nå de skogspolitiska målen. Vidare anser vi att anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet bör förstärkas med i jämförelse med de borgerliga partiernas förslag. I likhet med vad som anförs i propositionen anser vi att bör anvisas till anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Vi anser att regeringen för framtiden bör avisera ett bredare, mer strategiskt och långsiktigt angreppssätt för ökad svensk matproduktion. Regeringen avser att lägga fast en långsiktig svensk livsmedelsstrategi. Småskalig livsmedelsproduktion ska stöttas bl.a. genom bidrag till ett nationellt för mathantverk. behöver utvecklas för att alla våra stora rovdjur ska uppnå och långsiktigt bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet. Ytterligare åtgärder för att förebygga konflikter kring rovdjur är särskilt viktigt. Därför föreslog regeringen att förstärka anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador med för att förebygga konflikter. Att de borgerliga partierna nu avvisat denna förstärkning försvårar detta arbete. I enlighet med propositionen bör anvisas till anslaget 1:8 . Anslaget bör förstärkas med 2015 och därefter för arbete med miljöfrågor. Vidare bör anvisas till anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Ökningen på i förhållande till de borgerliga partiernas förslag ville vi använda till stöd till metangasreducering. Slutligen anser vi i likhet med regeringen att 1 bör anvisas till anslaget 1:24 . Vi utgår från att finansieringen av hippologutbildningen vid SLU säkras. Vi föreslår också att anslaget förstärks med för Svenska artprojektet med den tillhörande Nationalnyckeln och de biologiska samlingarna vid svenska museer och institutioner. Det är viktigt att projektet tillförs resurser för kartläggning av arter, taxonomisk forskning och informationsspridning. För byggnation av ett nytt svenskt undersöknings- och forskningsfartyg föreslår vi att anslaget höjs med 2015, ytterligare 2016, ytterligare 2017 och med ytterligare 2018. När det gäller övriga anslag hänvisar vi till vad som anförs i propositionen. Under utskottets behandling av utgiftsområde 23 framkom att det budgetförslag för utgiftsområdet som ansluter till de ramar en majoritet i kammaren (M, FP, C, KD och SD) aktivt röstade igenom i kammare, nu inte har en majoritet i utskottet. Här är agerande anmärkningsvärt. I kammarens omröstning om budgetramarna röstade SD aktivt för det borgerliga alternativet som innebär lägre ramar för utgiftsområdet. När miljö- och jordbruksutskottet sedan behandlar en budget inom de nya, lägre ramarna säger sig SD nu tvärtom vilja ha högre ramar för utskottets utgiftsområde 23. En helt fundamental grund för att riksdagsarbetet ska fungera är att partierna uppträder konsekvent och tar ansvar för sina beslut. agerande i detta fall undergräver den parlamentariska ordning som folkstyret vilar på. Vi konstaterar att även om våra tre partier (S, MP och V) har fler röster i utskottet än de partier (M, FP, C och KD) som står kvar vid de ramar de röstat för i kammarens rambeslut väljer vi att inte bidra till mer oordning i riksdagsbeslutet. Av den anledningen deklarerar vi att vi inte deltar i beslutet, att vi står kvar vid den budget vi aktivt röstade för och lämnar detta särskilda yttrande för att beskriva vår politik med högre ramar och ambitioner för utgiftsområde 23. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 3 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. I och med beslutet som togs i kammaren vill vi sverigedemokrater härmed tydliggöra vår ställning och vårt agerande. Vid voteringen i kammaren gav i första hand stöd till partiets eget budgetförslag som hade inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bl.a. sjuka, personer med funktionsnedsättning, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer. De övriga partierna röstade ned vårt budgetförslag och stoppade de stora och fullt finansierade satsningarna på trygghet och välfärd med hänvisning till att man inte ansåg att finansieringen av dessa reformer borde ske genom minskad invandring. Enligt vår mening tydliggjorde man därmed att fortsatt massinvandring är viktigare än alla välfärdsreformer tillsammans. Efter att förslag fallit i voteringen kring statsbudgeten återstod endast de rödgrönas och Alliansens förslag. bedömning var att nettoeffekten för samhället av de bägge förslagen var likvärdig. Denna analys delas av bl.a. , professor i nationalekonomi och ordförande i , som slagit fast följande: "Det finns egentligen inte några fundamentala skillnader mellan alliansens och regeringens ekonomiska politik." Med utgångspunkt i vårt ansvar för det svenska samhällets långsiktiga stabilitet och välstånd och det principbeslut som fattats av den sverigedemokratiska riksdagsgruppen om att hädanefter försöka stoppa varje budgetproposition som innebär att invandringen ökar ytterligare från nuvarande, historiskt höga, nivåer, valde vi att stödja allianspartiernas budgetmotion. Detta innebär inte att ställer sig bakom Alliansens budgetmotion i sak, utan detta var ett resultat av regeringens ovilja att ytterligare förvärra en politik som i grunden skadar hela det svenska samhället. Hade vi lagt ned våra röster hade vi med säkerhet låst fast landet vid en destruktiv politik . Vårt val och vårt agerande innebär också att om Alliansen skulle hålla fast vid sin politik utan att förändra den så kommer vi framöver att hamna i ett liknande läge där vi också är beredda att fälla en eventuell alliansregering som lägger fram en lika samhällsskadlig invandringspolitik. I budgetmotion inom utgiftsområde 23 2014/15:2890 av m.fl. (SD) föreslås åtgärder och förbättringar inom utgiftsområdet . fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 15 2015 (bet. 2014/15:FiU1). förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå med och kan således formellt inte tas upp till behandling. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Då har ställt sig bakom en annan budgetmotion och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 23. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i utgiftsområdesmotion /15:2890 (SD). Dessutom ställer vi oss bakom motionerna 2014/15:1553 (SD), 2014/15:2101 (SD), 2014/15:2667 (SD), 2014/15:2672 (SD), 2014/15:2784 (SD) yrkande 12, 2014/15:2785 (SD) och 2014/15:2831 (SD) yrkande 4. Vi ställer oss också bakom motion 2014/15:2977 (M) yrkande 1. Jordbruket och skogsbruket utgör fundamentala pelare i den svenska ekonomin och bidrar till en levande och livskraftig landsbygd. De gröna näringarna – företag där jord, skog, trädgård och landsbygdens miljö är grundläggande resurser – sysselsätter drygt 400 000 personer, vilket är nästan var tionde av alla sysselsatta i . Omsatt i pengar bidrar jord- och skogsbruket med , eller , till det samlade värdet av produktionen av varor och tjänster i . Skogsindustrin i är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. Landsbygden och alla dess företag har stora möjligheter att växa och utvecklas. sammanflätas jordbruket och skogsbruket både med ett kulturellt arv och med omistliga naturvärden. Natur och biologisk mångfald har ett egenvärde. ser ett ansvarsfullt skogs- och jordbruk som en positiv faktor för att bevara biologisk mångfald. ser areella näringar, landsbygd och livsmedel som ett prioriterat område och förordar en förstärkt budget på flera delområden. Utgångspunkten för skogspolitik är två övergripande och jämställda mål, nämligen miljömålet och produktionsmålet. Enligt når inte nuvarande miljöhänsyn upp till en acceptabel nivå. vill därför skjuta till ytterligare resurser till . Vi anser att en rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen skulle öka skogsägarnas incitament för att öka röjningsinsatserna. Anslaget 1:1 bör därför höjas med . Med anledning av skogsbranden i bör åtgärder vidtas för att stödja drabbade skogsägare och övriga berörda. Vi vill därför stärka anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med . är ett stort land med ibland långa avstånd mellan djurbesättningarna. För att stödja dess viktiga insatser tillför vi extra till anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet. När det gäller anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. anser vi att anslaget bör tillföras för att förebygga viltskador och som ersättning för sådana skador. I enlighet med propositionen bör anvisas till anslaget 1:8 . Anslaget bör förstärkas med 2015 och därefter för arbete med miljöfrågor. För att höja djurens status i samhället, utvärdera regelverk och all verksamhet som inbegriper djur vill inrätta en djurskyddsombudsman inom . Ombudsmannen kan bistå med juridisk hjälp i djurskyddsmål, men även främja husdjurs välbefinnande. Arbetet med att begränsa antalet djurförsök är viktigt såväl av hänsyn till djuren som till människan då djurförsök ofta är såväl kostsamma som ineffektiva för ändamålet. För att stärka arbetet vill avsätta medel för att inrätta ett 3R-center och även på andra sätt arbeta för att minimera antalet djurförsök. Missförhållanden i landets djurparker har uppmärksammats . vill därför öka anslaget 1:8 med jämfört med regeringens förslag. Det kommer nya larmrapporter och fall av omfattande livsmedelsbedrägerier. Ett vanligt exempel på fusk är att märka om utländskt kött till svenskt. Konsumenterna måste kunna lita på innehållet i livsmedlen. Därför bör man förstärka och intensifiera arbetet med kontroller. vill öka anslaget 1:15 med . Satsningen på projektet – det nya matlandet hade flera positiva aspekter, som ledde till fler nystartade livsmedelsförädlingsföretag på landsbygden. ser positivt på en fortsatt satsning och tillför därför medel för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn och för att främja exporten av svenska livsmedel. Utveckling av livsmedelsförädling är i sig positivt för en levande och livskraftig landsbygd. vill öka anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor med . Vidare bör 5 000 000 förstärka anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. anser även att ytterligare medel bör anslås till forskning och högre utbildning inom skogsnäringen. Avgörande för landsbygdens konkurrenskraft, hållbara utveckling och goda djuromsorg är en väl fungerande kunskapskedja, omfattande utbildning, forskning, innovation, försöksverksamhet, rådgivning och en samverkan mellan universitet, högskolor och näringsliv. Vi vill därför öka anslaget 1:24 med . anser att Formas har en viktig roll att spela som en brygga mellan näringen och forskningen och föreslår en förstärkning av anslaget 1:25 till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) med . föreslår att avsätts på ett nytt anslag, Djurvälfärdsersättning. vill tillföra mer medel för att premiera god djuromsorg med fokus på den utsatta gris- och mjölknäringen. Regeringen har beslutat att minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från per liter till per liter. I budgeten valde man att sänka återbetalningen med , till per liter. anser att återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner höjs. Vi föreslår fortsatt kompensation med återbetalning av koldioxidskatt till en nivå som motsvarar per liter. På ett nytt anslag, Höjd återbetalning av koldioxidskatt bör avsättas för detta ändamål. Vi föreslår vidare att avsätts på ett nytt anslag, Vattenbruk och fiskodlingar. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk, vilket skulle skapa sysselsättning. Storskalig musselodling längs vår västkust kan medföra att övergödande utsläpp tas upp från havet. kan musselskalen användas som ekologiskt gödselmedel eller som fodermedel till kyckling- och äggproduktion. I enlighet med detta resonemang bör ytterligare anslås på ett nytt anslag, Fiskevård och fiskebestånd. Vidare bör man utreda hur ett restaureringsstöd för insatser i odlingslandskapet kan utformas och återinföras.