bet · H301TU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Att tillåta tyngre lastbilar, upp till , är en viktig reform för jobben, miljön och industrin i . Tyngre lastbilar leder till att samma transporter som görs kan göras av färre lastbilar vilket är bra för såväl miljön som industrins konkurrenskraft. Vi vill därför investera för att göra det möjligt för tyngre lastbilar att trafikera våra vägar. De prioriterade sträckorna är E6, E4, E10, E18, E20 och delar av riksvägarna 40, 50, 55 och 56. På dessa vägar går cirka två tredjedelar av vägtrafikens godstransporter. Satsningen inkluderar att stärka vägar och broar för att kunna höja maxvikten för lastbilar upp till . anslagskredit är till för att täcka oförutsedda utgifter. I regeringens regleringsbrev till minskade regeringen anslagskrediten för investeringar, dvs. anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Alliansen har tidigare haft en anslagskredit som varit av anslaget. Regeringen valde att minska den till av anslaget, vilket motsvarar en minskning med . Regeringen säger sig prioritera järnvägen men valde att genomföra en minskning som har stor påverkan på arbete med järnvägen. Vi finner det ologiskt och beklagligt. Därför vill vi att regeringen åter höjer anslagskredit för anslaget av hela anslaget. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 12 förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (SD) Per Klarberg (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. fastställde utgiftsramar för utgiftsområde 22 om i enlighet med regeringens budgetproposition. Detta innebär att andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten än de vi föreslog fastställdes. gjorde därmed en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat avstår vi från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 22. Vi redovisar dock nedan den fördelning av anslag som förordas i vår utgiftsområdesmotion /16:2353. Vi i vill anslå ökade medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Skogsnäringen är beroende av bra transporter. Vi vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft. behöver bl.a. klara av högre axeltryck samt få ett modernt trafikledningssystem, som det behövs avsevärda förbättringar i underhållet. Även tvärbanorna behöver rustas upp. Därutöver behövs bättre terminaler som är anpassade för skogsråvara, samt fler tågtider. En upprustning och modernisering av är inte enbart en skogspolitisk åtgärd – banan fungerar som redundans för hela järnvägsnätet. Skulle stambanan bli oframkomlig kan alltså fungera som reserv. Vi vill ge i uppdrag att modernisera och tvärbanorna. Norrbotniabanan som planeras för sträckan –skulle medföra mycket positiva effekter för de befolknings- och industritäta kustnära städerna , , och . Kostnaden för banan beräknas uppgå till men den väntas vara samhällsekonomiskt lönsam. De största vinsterna består i sänkta transportkostnader för godskunder samt restidsvinster för tågresenärer. Det nuvarande systemet, där trafiken är hänvisad till stambanan genom övre , är riskfyllt och sårbart genom en kombination av långt enkelspår, inga möjligheter till omledning samt ett otillräckligt antal mötesstationer. Detta medför långa restider, som många företag inte har lagerkapacitet för att hantera ett större avbrott i tågtrafiken då de vanligtvis har merparten av sin produktion i rörelse på väg ut mot kund. Dagens system medför således stora risker för företag som i värsta fall riskerar att tappa kundernas förtroende och tvingas lägga ned sin produktion. Vi vill därför under kommande budgetperiod inleda projekteringen av Norrbotniabanan. Vi budgeterar också för en kraftig upprustning av med dubbelspår på de mest överbelastade sträckorna, i princip –samt –. Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där i princip inte har några alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn, varför kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna –, –och –, som alla är viktiga sträckor för gruvnäringen. Vi vill, förutom övriga satsningar, införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområde 22 Kommunikationer. Marknadspotten syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Vi beklagar att regeringen inte agerar mer kraftfullt i fråga om svensk åkerinäring, det handlar om att skydda svenska företag och arbetstillfällen. Vägen mellan rikets två största städer är på långa sträckor kraftigt underdimensionerad, inte minst i . Den låga standarden på vägen ger upphov till dålig framkomlighet och försämrad trafiksäkerhet. Vi i föreslår en omedelbar projekteringsstart med snabbast möjliga byggstart för att bygga ut viktiga delar av till motorväg eller mötesfri två-plus-två väg. För att svensk rederinäring fortsatt ska kunna utvecklas och rekrytera motsätter vi oss regeringens förslag att minska sjöfartsstödet för att finansiera tonnageskatten. Sjöfartsstödet är viktigt för att bl.a. säkra framtida behov av kvalificerad svensk besättning och vi föreslår därför mer medel för att behålla stödet på den befintliga nivån. Den sjöfart som trafikerar betalar farledsavgift som bekostar bl.a. isbrytningen i farlederna. För att stärka sjöfarten och fortsätta med den mycket efterfrågade sjöfartsmiljarden vill vi i minska farledsavgifterna med genom att kostnaden för isbrytningen istället läggs på staten. De kryssningsfartyg som trafikerar har ett undantag för att hantera sitt avloppsvatten och får tömma detta till havs. Vi vill därför, i väntan på en internationell överenskommelse, se en stimulans på i form av avskaffad farledsavgift för de kryssningsfartyg som lämnar sitt grå- och svartvatten i hamn i stället för att dumpa det i havet. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar . Tabell 13 förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 22 som förordas i utgiftsområdesmotion /16:3153. En väl fungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för jobbskapande, för att kunna resa mellan bostad och arbete, för näringslivets godstransporter och för att ta del av kultur och sociala sammanhang. Infrastrukturinvesteringarna har varit låga i förhållande till behovet. Efter en långvarig nedgång, som bottnade 2005, har investeringarna vänt upp igen som ett resultat av alliansregeringens satsningar. har dock en upparbetad infrastrukturskuld som kräver ytterligare investeringar i hela landet, framför allt på järnvägen, för att åtgärda befintliga problem och för att möjliggöra ökade transporter. En utbyggd järnväg och ökade satsningar på drift och underhåll innebär ökade möjligheter att på ett miljövänligt sätt resa och pendla inom hela . är därutöver en grundläggande förutsättning för industrin, som är beroende av den för godstransporter. Alliansregeringen fördubblade satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare socialdemokratiska regeringar. Underhållet är dock fortfarande eftersatt på många sträckor och det är därför angeläget med fortsatta satsningar på järnvägsunderhåll. Vi i föreslår därför att mer än i regeringens förslag satsas på järnvägsunderhåll 2016–2018. Satsningar på drift och underhåll måste ske i hela landet. Just nu pågår en centralisering av de resurser som fördelas på drift och underhåll, vilket får stora konsekvenser för järnvägen utanför storstadsområdena och stråken mellan dessa. Konsekvenserna blir också stora för näringslivet som är beroende av välfungerande godstransporter på väg- och järnväg. I alliansregeringens fastställelsebeslut om den nationella planen för transportsystemet 2014–2025 understryks att en prioritering av åtgärder bör göras för att säkerställa en långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringslivet i hela landet. Det framhölls också att de mindre vägarnas standard behöver bibehållas för att upprätthålla tillgängligheten i hela landet. Jag anser att det är mer effektivt med en högre uppräkning generellt till drift och underhåll än med populistiska och punktvisa insatser med en för liten budget. Satsningar på infrastruktur och kollektivtrafik ska ske i hela landet i stället för att med små medel kompensera lite här och där. Ett sådant exempel är regeringens satsning på kollektivtrafiken på landsbygden där regeringen föreslår en ökad satsning på . Men hur stor är egentligen denna satsning? går till drift och underhåll på befintliga vägar och järnvägar. Av detta går till vägnätet och till järnvägen. Regeringen ”satsning” utgör alltså av det totala anslaget. Vi i vill genomgående att politiska åtgärder inom infrastruktur ska göra en konkret skillnad i hela landet. Det är bra med satsningar på kollektivtrafiken, men detta är inte ett landsbygdsförslag som gör skillnad i verkligheten. Det finns 21 län i och regeringens satsning ger dem var att spendera. Det räcker inte långt. Dessutom har kollektivtrafiken i stora brister i att nå fram i lands- och glesbygd. Jag vill i sammanhanget påminna om att många inte kan förlita sig på kollektivtrafiken och att dessa personer dessutom kommer drabbas av den höjda bensinskatten. Vi anser att det är angeläget att vidta åtgärder som stärker det svenska näringslivets konkurrenskraft. Det bästa sättet att skapa förbättrade förutsättningar för godstransporter är att inte bedriva den skattehöjningspolitik som den rödgröna regeringen genomför och att i stället att höja det generella anslaget för drift och underhåll. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar . Tabell 14 förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och Liberalerna. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Liberalernas budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flera utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 22. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 22. Människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Rörligheten för människor, idéer, kapital, varor och tjänster ska underlättas, såväl i städer som på landsbygden. Vi i Liberalerna vill rusta och bygga ut väg- och järnvägsnätet. Vi vill gynna klimatsmarta transporter. I enlighet med regeringens förslag föreslår vi ökade resurser 2016 till anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Däremot avvisar vi de medel om till stadsmiljöavtal som finns avsatta under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, eftersom vi anser att detta är en uppgift. Vidare avvisar vi de under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur som är avsatta för eventuell kompensation till följd av höjda banavgifter. Vi vill rusta upp och bygga ut järnvägen och satsa på höghastighetståg. Jag vill påminna om att alliansregeringen fördubblade anslaget för drift och underhåll av järnvägen jämfört med nivån under den tidigare socialdemokratiska regeringen. Ett robust järnvägssystem är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad liksom en investering för miljön. Alliansregeringens satsning Sverigebygget har haft som mål att åstadkomma fullt utbyggda banor för höghastighetståg mellan alla tre storstäder samt fortsatt utbyggd järnväg i norra . Vägtrafiken är också viktig för att hela landet ska fungera, och även vägnätet behöver förstärkas. har koldioxidutsläppen från vägtrafiken minskat trots att trafiken fortsätter att öka. Men trafiken är fortfarande ett av de största klimatproblemen, och fossila bränslen måste ersättas med el och andra klimatvänliga alternativ. Generella och teknikneutrala styrmedel ska vara grunden i politiken för att minska utsläppen. Alliansen införde en supermiljöbilspremie för att stimulera bilköpare att välja de bästa miljöalternativen och satte upp mål om att fordonsflottan ska vara oberoende av fossila bränslen 2030. För att stimulera övergången till klimatneutrala bränslen och energieffektiva fordon behövs ekonomiska styrmedel där varje transportslag successivt bär en allt större del av sina miljökostnader. Cykling bidrar till transporter i miljöer utan koldioxidutsläpp och leder till minskat trafikbuller. Bredband är också infrastruktur. har en stark position inom it-området, men många som bor i lands- och glesbygd har fortfarande inte tillgång till bredband. Alliansregeringen tog fram en strategi för att hela ska ha bredband i världsklass. Vi i Liberalerna vill fortsätta att verka för bättre it-kapacitet såväl i städer som i glesbygd och för en europeisk digital agenda. Inom framförallt inom it-området har något som kallas ett agilt arbetssätt utvecklats. Det innebär ett nära samarbete mellan uppdragsgivare och utförare, där kravspecifikationen förändras under projektets gång beroende på användarnas synpunkter. Därför har även agila kontrakt utvecklats mellan företag, främst inom it-sektorn. Inom den offentliga sektorn förekommer emellertid inte några sådana kontrakt, vilket försvårar för utveckling av programvara inom eller statlig verksamhet. Vi föreslår avslutningsvis också att staten genomför informationsinsatser och tar fram standardkontrakt som myndigheter, kommuner m.fl. kan använda. För detta syfte anslår Liberalerna för under anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. Vi föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. Inom utgiftsområde 22 påverkas ett flertal anslag, exempelvis 1:3 och 1:12. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar . Tabell 15 Liberalernas förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi i ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar – de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta: vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. fastställde utgiftsramar för utgiftsområde 22 om i enlighet med regeringens budgetproposition. Detta innebär att andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten än de vi i föreslog fastställdes. gjorde därmed en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat avstår vi från att delta i beslutet om fördelning av anslag inom utgiftsområdet. Bra kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. För ett glest befolkat land som är transporterna av särskilt stor betydelse. Människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Effektiva kommunikationer och transporter är avgörande för att företag ska kunna ha kvar verksamhet även på mindre orter och möjliggöra för arbetspendling till och från städerna. är ett klimateffektivt transportslag som behöver utvecklas mot större kapacitet och driftsäkerhet. Vi vill därför satsa mer på drift och underhåll av järnvägen och nyinvesteringar. Järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar. Stora delar av den järnväg som används byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare. Därför står vi med ett överbelastat järnvägssystem som alltför ofta drabbas av förseningar eller stopp. Enligt beräkningar uppgår de totala merkostnaderna för förseningar i järnvägstrafiken till . Jag vill förstärka resurserna till drift och underhåll av järnvägen och instämmer i regeringens satsning med –2018. Jag tycker att det är viktigt att satsningar på drift och underhåll av järnvägen i hög utsträckning kommer och de stora och mest trafikerade områdena till del eftersom det gynnar tågtrafiken i hela landet. Regeringen har gett i uppdrag att se över de EU-rättsliga förutsättningarna för att kompensera järnvägsföretagen för icke-internaliserade kostnader för godstransporter på järnvägen i syfte att stärka järnvägens konkurrenskraft. Regeringen avsätter medel för detta trots att uppdraget ännu inte redovisats. Jag bedömer att det mest rimliga vore att avvakta utredningen och avvisar därmed regeringens kompensation på 2016–2019.