bet · H201NU3 · 2015-02-02 00:00:00 — Som har framgått av den redogörelse för budgetprocessen i som finns i detta betänkandes inledning bygger näringsutskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den utgiftsram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. När det gäller energipolitiken vill utskottet inledningsvis understryka vikten av att svenska företag och konsumenter kan lita på att det finns en trygg elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser. Vidare står utskottet bakom principen att den som förorenar klimatet ska betala för sig. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU är effektiva styrmedel och därmed centrala i svensk klimatpolitik. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen finns inom transportsektorn. Denna sektor bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och här finns det största beroendet av import av energiråvara. Utskottet anser att det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för att andelen förnybara drivmedel med hög klimatprestanda ska kunna öka, system för eldrift ska kunna byggas ut och för att effektivare transporter ska kunna utvecklas. Att främja teknikutveckling inom detta område är avgörande för möjligheterna att nå ett hållbart transportsystem. Utskottet vill även understryka vikten av fortsatt forskning och utveckling på energiområdet. Tekniska innovationer och produktutveckling – men även innovativitet när det gäller utvecklingen av tjänster och affärsmodeller – ser utskottet som viktiga nycklar i arbetet med att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för utveckling av teknik, varor och tjänster som innebär nya affärsmöjligheter för svenska företag. I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet och till de övriga anslagsanknutna förslag som läggs fram i propositionen och som behandlas i detta avsnitt. Därutöver behandlar utskottet regeringens förslag till investeringsplan för och finansiella befogenheter för affärsverket. Utskottet vill dock påminna om att energipolitiken, utöver de här aktuella anslagen i statsbudgeten, även omfattar flera styrmedel som inte påverkar statsbudgetens utgiftssida och som därför inte behandlas närmare i detta betänkande. Det handlar exempelvis om koldioxidbeskattning, energiskatter och om systemet med elcertifikat till förnybar elproduktion. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi delar utskottet det som sägs i den gemensamma motionen 2014/15:2982 (M, C, FP, KD). Utskottet föreslår således att anvisar till anslaget 1:1 , till anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering, 1 till anslaget 1:4 Energiforskning, till anslaget 1:8 Energiteknik och till det nya anslaget 1:11 Laddinfrastruktur. Vidare vill utskottet göra följande förtydliganden om dessa fem anslag. När det gäller anslaget 1:1 innefattar den högre anslagsnivån jämfört med regeringens förslag en temporär förstärkning med och att anslaget tillförs från anslaget 1:4 Energiforskning. Utskottet vill här understryka att förstärkningen av myndighetsanslaget får hanteras av regeringen inom ramen för det ändamål för anslaget som redovisas i budgetpropositionen . När det gäller förändringen av anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering (–i förhållande till regeringens förslag) avser den arbetet med analys av nollenergibyggnader. Förändringen av anslaget 1:4 Energiforskning (–) har nämnts ovan och innebär alltså en tillfällig överföring till förvaltningsanslag. Utskottet anser att anslagsnivån bör vara oförändrad för anslaget 1:8 Energiteknik i förhållande till den tidigare anvisade nivån (). Utskottet avvisar således regeringens förslag om att tillföra det nyssnämnda anslaget ytterligare för ett utökat stöd till solcellsinvesteringar. Av anslaget 1:8 Energiteknik bör användas till solcellsstöd. Som utskottet redan har konstaterat kommer omställningen av transportsektorn i en hållbar riktning att vara en av våra stora framtidsutmaningar. Att kunna bryta transportsektorns beroende av fossila bränslen och att främja teknikutveckling inom bl.a. eldrift är, enligt utskottets uppfattning, avgörande för att transportsystemet ska kunna bli hållbart. Utskottet förordar därför, i överensstämmelse med vad som sägs i den tidigare nämnda motionen, att det införs ett nytt anslag som ska finansiera ett statligt investeringsstöd för utbyggnad av laddinfrastruktur för elfordon. Stödet syftar till att möta den brist på laddningsmöjligheter som hämmar utvecklingen på elbilsområdet. Förslaget innebär att avsätts . Motsvarande belopp beräknas för anslaget –2018. Vägledande för arbetet med stödets närmare utformning bör vara det förslag som har lagts fram av Utredningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84). Som redovisats i det föregående har utredningen förordat ett statligt stöd som motsvarar av kostnaden för laddstolpar avsedda för normal laddning och som högst får uppgå till per laddstation. Det är även utskottets uppfattning att stödet ska sjösättas så skyndsamt som möjligt. Utskottet förordar även att fogar ett bemyndigande till anslaget 1:11 Laddinfrastruktur med innebörden att regeringen får besluta om bidrag som inklusive tidigare åtagande medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Utöver det som utskottet nu har sagt om anslagen och bemyndigandena gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Således föreslår utskottet att anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med tabellen i bilaga 3. Det ovan anförda innebär även att utskottet inte anser att bör ställa sig bakom förslag i motionerna 2014/15:1101 och 2014/15:2892 om att inrätta ett nytt anslag som ska finansiera tillkomsten av en kärnreaktor för forskningsändamål. När det gäller regeringens förslag om konstaterar utskottet inledningsvis att det svenska elsystemets ryggrad – stamnätet – står inför betydande utmaningar under de närmaste decennierna. Nätet behöver moderniseras och anpassas till produktion från intermittent verkande energikällor som vindkraftsparker och solcellsanläggningar. Överföringskapaciteten behöver förstärkas både inom landet och genom nya och befintliga utlandsförbindelser. Integreringen av såväl den nordiska som den europeiska elmarknaden fortgår, vilket ökar trycket på funktionella transmissionssystem. Sammanfattningsvis har utskottet inget att invända mot den föreslagna investeringsplanen och tillstyrker således propositionen i denna del. Detsamma gäller det förslag som läggs fram i propositionen om Svenska kraftnäts finansiella befogenheter som alltså också tillstyrks. I sammanhanget vill utskottet också påpeka att den förra regeringen initierade en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål mot bakgrund bl.a. av de stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. Den nuvarande regeringen fortsätter arbetet med denna översyn. Nivåerna för de nya ekonomiska målen samt den exakta utformningen av dessa bereds alltjämt inom . Innan denna beredning är avslutad saknas det skäl för att agera i frågan så som det föreslås i motion 2014/15:256 (V). Sammantaget innebär det anförda att utskottet tillstyrker yrkandena 1 och 4 i motion 2014/15:2982 (M, C, FP, KD). Yrkande 4 i motion 2014/15:2461 (C) tillstyrks delvis liksom även regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 21 Energi för . Vidare tillstyrker utskottet övriga här aktuella förslag till riksdagsbeslut som har lagts fram i budgetpropositionen. Dessa gäller bemyndiganden för anslagen, avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften samt förslagen om . bör även ställa sig bakom utskottets förslag till bemyndiganden för anslaget 1:11 Laddinfrastruktur. Samtliga av de övriga anslagsrelaterade motionsyrkanden som behandlas i anslutning till beslutet om anslagens fördelning avstyrks. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 (S, MP, V) (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S) anför: ska vara en global förebild när det gäller utveckling, jämlikhet och jämställdhet. Vidare ska upprätthålla sitt ledarskap i klimatomställningen. Vi vill att ska vara ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och en tro på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Vi vill se gemensamma investeringar för människor och miljö och för kunskap och konkurrenskraft för att på så sätt skapa trygghet i och hopp . Samhällsklyftorna måste överbryggas och alla barn ska ha en möjlighet att förvekliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle. befinner sig i ett allvarligt läge på flera viktiga områden. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Ett överskott i statsfinanserna har vänts till ett underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. Den borgerliga regeringen har lämnat stora hål i statens finanser efter sig. Det är ett mönster vi känner igen från tidigare. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även i perioder då konjunkturen stärkts. Vi kan konstatera att av borgerligt styre har lett till att överskottsmålet inte kommer att nås. Ordning och reda i statsfinanserna är grunden för en stark välfärd, stigande sysselsättning och en långsiktigt hållbar politik. Därför måste underskottet steg för steg pressas tillbaka så att det finanspolitiska ramverkets regler inte längre bryts. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Den innehåller viktiga reformer för framtiden som finansieras fullt ut. Förslagen i budgetpropositionen bygger på en politik för fler jobb, en politik som är präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, en politik som ger ökad sammanhållning. Vi anser att budgetpropositionen sammantaget omfattar en politik som är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sade nej till vid valet . När det gäller anslagen inom utgiftsområdet 21 Energi kan vi även konstatera att det i Alliansens gemensamma motion inom utgiftsområdet saknas såväl preciseringar av vad förändringarna av anslagsnivåerna riktar sig mot som motiveringar till varför dessa förändringar ska genomföras. Vi ser det som både anmärkningsvärt och oseriöst att över huvud taget lägga ett så bristfälligt genomarbetat förslag på bord. Först i samband med att utskottet i budgetprocessens andra steg har behandlat allianspartiernas förslag har det i någon utsträckning tydliggjorts för oss vad de föreslagna anslagsneddragningarna är inriktade mot. Socialdemokraterna, och betraktar det förslag som presenterats i budgetpropositionen som en genomarbetad helhet. Eftersom regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi – som vi alltså står bakom – röstades ned i budgetberedningens första steg, finner vi det inte meningsfullt att delta i den fortsatta beredningen av anslagens fördelning inom utgiftsområdet. Vi avstår därför från att delta i beslutet om anslagen. Vi vill emellertid i detta särskilda yttrande lyfta fram några centrala delar av den energipolitik vi står bakom. I likhet med vad som sägs i budgetpropositionen vill vi ha en sammanhållen klimat- och energipolitik som på allvar erkänner att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Energipolitiken är avgörande för att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är helt beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning kan stärka svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ge svensk forskning och företagande en viktig roll i den globala omställningen till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser. Energipolitikens ofrånkomliga koppling till vår tids stora globala utmaning – klimatfrågan – måste finnas på agendan. Vi välkomnar den inriktning av energipolitiken som regeringen presenterar i budgetpropositionen. Liksom regeringen anser vi att tydliga kvantifierade klimat- och energipolitiska mål och konkreta styrmedel ger stabila förutsättningar för en snabb väg ut ur fossilsamhället och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Satsningar på förnybar energi har redan lyfts fram som betydelsefulla och vi instämmer i regeringens målsättning att ska ha ett energisystem som baseras helt på förnybar energi. Utöver det som anförs i budgetpropositionen på detta område vill vi här särskilt peka på värdet av stabila spelregler för energipolitiken. Sådan stabilitet skapar förutsägbarhet, trygghet och vilja till investeringar, vilket i sin tur håller ned energipriserna och skapar förutsättningar för omställningen. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. Stabila förutsättningar innebär att energipolitiken präglas av långsiktiga spelregler. Sådana spelregler måste ha en betydligt längre livslängd än en mandatperiod, och därför bör de ha en bred politisk förankring. Mot den bakgrunden är vi positivt inställda till regeringens avsikt att tillsätta en där blocköverskridande samtal om energipolitiken ska kunna föras. Den långsiktighet och breda förankring som eftersträvas ges ju självfallet särskild tyngd om den övergripande inriktningen och de centrala målsättningarna beslutas av en bred riksdagsmajoritet. I likhet med regeringen anser vi att ingången i dessa samtal ska vara att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering och att ska ha förnybar energi. Beträffande förnybar energi vill vi för övrigt sluta upp bakom det som sägs i budgetpropositionen om en höjd ambitionsnivå inom ramen för elcertifikatssystemet. Det är dessutom vår övertygelse att produktionen av förnybar el skulle gynnas av ett stöd till havsbaserad vindkraft. Havsbaserad vindkraft skulle också kunna bidra till att stärka effektbalansen i , där risk för effektbrist lyfts fram som ett potentiellt framtida problem. Vi är således positiva till att regeringen har för avsikt att utreda hur stödet för havsbaserad vindkraft kan stärkas. Vi beklagar emellertid att regeringens förslag om att höja energiteknikanslaget med inriktning på att förstärka stödet till investeringar i solceller inte har vunnit stöd i utskottet. Enligt vår uppfattning är det dessutom mycket negativt att utskottets majoritet väljer att minska anslaget till energieffektiviseringsinsatser jämfört med regeringens förslag. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 (SD) (SD) och (SD) anför: har i det första steget av budgetprocessen ställt sig bakom allianspartiernas förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster (mot. 2014/15:3002, rskr. 2014/15:29) och därmed också avslagit motsvarande förslag från . Vi har därför valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 21 Energi. Innan vi redogör närmare för vår syn på energipolitiken och för våra prioriteringar inom utgiftsområdet vill vi i detta särskilda yttrande emellertid lyfta fram några centrala delar av politiska grundsyn och redogöra för vårt agerande i budgetprocessens första steg. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Liksom förordar vi ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi och partiet eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I budgetmotion 2014/15:3003 stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår och partiets avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om en god ekonomisk hushållning. Med anledning av beslutet som togs i kammaren om budgeten vill vi härmed tydliggöra principiella ställningstagande och agerande. Vid voteringen i kammaren gav i första hand stöd till partiets eget budgetförslag. Ett förslag, som om det vunnit en majoritet, hade inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bl.a. sjuka, personer med funktionsnedsättning, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer. De övriga partierna valde dock att inte stödja vårt budgetförslag och stoppade därmed de stora och fullt finansierade satsningarna på trygghet och välfärd med hänvisning till att de inte ansåg att finansieringen av dessa reformer borde ske genom minskad invandring. Enligt vår och mening tydliggjorde de därmed deras inställning att fortsatt massinvandring är viktigare än alla andra välfärdsreformer tillsammans. Sedan förslag hade fallit i voteringen kring statsbudgeten återstod endast två förslag, regeringspartiernas förslag i budgetpropositionen och allianspartiernas förslag i deras gemensamma budgetmotion (2014/15:3002). bedömning var att nettoeffekten för samhället av de bägge förslagen var likvärdig. Denna analys delas bl.a. av , professor i nationalekonomi och ordförande i , som har konstaterat att det egentligen inte finns några fundamentala skillnader mellan allianspartiernas och regeringens ekonomiska politik. Med utgångspunkt i vilja att ta ansvar för det svenska samhällets långsiktiga stabilitet och välstånd och det principbeslut som fattades av riksdagsgrupp om att hädanefter försöka stoppa varje budgetproposition som innebär att invandringen ökar ytterligare från nuvarande, historiskt höga, nivåer, valde vi och övriga sverigedemokrater i att stödja allianspartiernas gemensamma budgetmotion. Detta innebär dock inte att ställer sig bakom innehållet i allianspartiernas budgetmotion, utan agerandet är en konsekvens av regeringens ovilja att kompromissa om en politik som vi, och , menar skadar hela det svenska samhället i grunden. Hade vi och övriga sverigedemokrater i i stället lagt ned våra röster hade det med säkerhet inneburit att landet låsts fast vid en destruktiv politik . Vi vill också understryka att beslutet innebär att om allianspartierna efter det aviserade extra valet väljer att hålla fast vid sin politik, kan liknande situationer uppkomma även framöver. Vi och övriga sverigedemokrater i är således beredda att fälla en eventuell alliansregering som lägger fram en lika samhällsskadlig invandringspolitik. Med detta sagt övergår vi nu till att redovisa några centrala delar av syn på den svenska energipolitiken. Vi anser att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Vår politik på detta område syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin egen energiförsörjning, men detta utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer i vårt närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att uppnår energipolitikens mål. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Landets nationalälvar ska skyddas mot vidare vattenkraftsutbyggnad. Energieffektivisering ska prioriteras och satsningar på förnybara kraftkällor ska stödjas. Under utvecklingen av nya energisystem måste användning av fossila bränslen accepteras, men på ett så miljövänligt sätt som möjligt. En övertro på de förnybara energikällornas potential riskerar att ge ett kontraproduktivt resultat. Utvecklingen i avskräcker genom att avvecklingen av kärnkraften i kombination med massiva subventioner till vind- och solkraft tvingar fram fossilbränslebaserad produktion av nödvändig bas- och reglerkraft. Vi anser att den svenska klimat- och energipolitiken präglas av ett alldeles för snävt synsätt på vad som krävs för att kunna bemästra världsomspännande klimat- och energiförsörjningsproblem. Vi anser att det saknas ett globalt perspektiv på dessa frågor i . Såväl den nuvarande som den förra regeringen tycks vilja vinna kampen på hemmaplan utan insikt om att – eller EU – endast kan påverka de globala koldioxidutsläppen i mycket begränsad utsträckning. Vi ser en uppenbar risk i den svenska ambitionen att agera som föregångsland genom att ta på sig betydande åtaganden när det gäller utsläppsminskningar eller pålagor som höjer energipriser. Risken är påtaglig att detta får en helt annan effekt än den eftersträvade. Vi anser det därför vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i en sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. Vi ser forskning och innovationer på energiområdet som en mycket betydelsefull del i arbetet med att lösa framtida utmaningar på klimat- och energiområdet. Enligt vår uppfattning måste och fokus riktas mot sådan energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Kärnkraften kommer att vara ett centralt inslag i den svenska energimixen under överskådlig framtid och därmed vara en nödvändig del i strävan efter att bromsa klimatförändringarna, för att säkra den svenska elförsörjningen och för att kunna upprätthålla den svenska basindustrins konkurrenskraft. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion, och en avveckling av den svenska kärnkraften skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi.