bet · H201AU8 · 2015-06-01 00:00:00 — Strategiska arbetsmiljöplaner leder inte i sig till en bättre arbetsmiljö, utan det som till syvende og sidst gör skillnad är det faktiska arbete som som görs av arbetsgivare och skyddsombud i samverkan med arbetstagare för att förbättra arbetsmiljön runt om i vårt land med utgångspunkt i föreskrifter och råd. Att har tillräckliga resurser för föreskriftsarbete, bl.a. om systematiskt arbetsmiljöarbete, är därför enligt utskottet viktigt också som en förutsättning för ett väl fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete på svenska arbetsplatser. är en viktig kugge i det systematiska maskineriet, och utskottet vill i sammanhanget även understryka betydelsen av verkets konsultativa och informativa uppdrag som ett bidrag för att stärka arbetsplatsernas egen förmåga att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Utskottet noterar vidare att bedriver ett fyraårigt handlingsprogram för systematiskt arbetsmiljöarbete med syfte att öka kunskapen om och förbättra tillämpningen av detta i arbetslivet. Programmet är ett paraply för en mängd olika aktiviteter med fokus på information, inspektion och samverkan med andra aktörer. kommer verket att publicera fler verktyg och stödmaterial för systematiskt arbetsmiljöarbete på sin webbplats. När det gäller motionsyrkandena om att antalet arbetsgivare som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete ska följas upp och att alla arbetsgivare ska bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete, vill utskottet också erinra om att den nya sanktionsordningen på arbetsmiljöområdet trädde i kraft för mindre än . redovisar i sin första uppföljning av sanktionsreformen (, dnr 2014/114614) att det pågår ett arbete för att utveckla årlig statistik för en uppföljning av systemet som i korthet innebär att sanktionsavgifter i hög utsträckning ersatt straffsanktioner. Verket siktar på att kunna presentera helårsstatistik på årlig basis . Dessutom planerar att genomföra en egen utvärdering av hur sanktionsreglerna fungerar i praktiken och vilka förbättrings- och utvecklingsbehov som kan finnas. fortsätter verket dessutom arbetet med att öka kännedomen om sanktionsavgifter, bl.a. genom en extern informationskampanj. I ett vidare sammanhang noterar utskottet också att regeringen har remitterat förslagen från Utredningen om nya utstationeringsregler (delbetänkande SOU 2015:13) om stärkta möjligheter att driva in administrativa sanktionsavgifter över medlemsstaternas gränser om företag t.ex. inte följt bestämmelser enligt arbetsmiljölagen. Utskottet kan också konstatera att regeringen inom ramen för EU-samarbetet verkar för att kommissionen ska genomföra en översyn över hur man kan stärka de nationella myndigheternas möjligheter att utbyta information för att kunna utöva en effektiv tillsyn och kontroll vid gränsöverskridande verksamhet. Regeringen satsar nu också på skyddsombuden, något som utskottet välkomnar. Utskottet instämmer med motionärerna i att skyddsombuden har en viktig roll och funktion inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen och det systematiska arbetsmiljöarbetet. Regeringens förslag i vårändringsbudgeten innebär en ökning av det statliga bidraget för regionala skyddsombud med fr.o.m och beräknas öka med ytterligare . Höjningen innebär en bättre anpassning av statens bidrag i förhållande till kostnaderna för verksamheten eftersom det statliga bidraget till de regionala skyddsombuden under den tidigare regeringen har legat på samma nivå . I fråga om motionsförslaget om bättre möjligheter för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja kränkande särbehandling anser utskottet att det är viktigt att och parterna får möjlighet att skapa ett bra ramverk för dessa frågor. Utöver det personliga lidandet för dem som drabbas kostar trakasserier i arbetslivet samhället mångmiljardbelopp i form av bl.a. uteblivna inkomster, sjukersättningar och vårdkostnader. Det är därför positivt att utskottet kan konstatera att nu bedriver ett arbete för att ta fram nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Ett utkast till nya föreskrifter remitterades och räknar med att de nya föreskrifterna ska kunna antas . Utskottet instämmer också i vikten av att förebygga hot och våld på arbetsplatserna och kan konstatera att såväl arbetsmarknadens parter som bedriver ett aktivt arbete på området. har ett omfattande informations- och kunskapsmaterial med temasidor om hot och våld på sin webbplats som bl.a. byggts upp i ljuset av erfarenheter från ett tidigare uppdrag att genomföra en kunskaps- och informationssatsning för att främja jämställdhet och motverka hot och våld i arbetslivet. lämnade också en slutrapport om den treåriga inspektionssatsning som verket gjort om hot och våld vid myndighetsutövning. Utskottet noterar också att har startat en satsning på inspektioner av socialsekreterares arbetsmiljö, bl.a. mot bakgrund av att hot och våld i arbetet är några av arbetsmiljöproblemen för denna yrkesgrupp. Sammantaget finner utskottet att det pågår ett kraftfullt arbete som ligger väl i linje med motionsönskemålen och att det inte finns skäl för några initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena, som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nolltolerans mot dödsolyckor. Utskottet hänvisar till pågående arbete. På förslag av arbetsmarknadsutskottet beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till att i dialog med arbetsmarknadens parter utforma en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet (bet 2013/14:AU5, rskr. 2013/14:183). beslutade också om tillkännagivanden till regeringen om att den måste satsa mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall och att den även bör ta initiativ till att alla tillbud och olyckor som sker på svensk arbetsmarknad ska rapporteras till och att myndigheten ska vara skyldig att registrera dessa. (S) yrkar i motion 2014/15:953 på att regeringen inför nolltolerans mot dödsolyckor på arbetsplatser (yrkande 1). Enligt motionären måste regeringen ta problematiken inom arbetslivet på allvar och sätta upp ambitiösa mål för arbetsmiljön. Även (KD) framhåller vikten av att förebygga dödsolyckor i arbetslivet och föreslår i motion 2014/15:2440 att bör få ett särskilt uppdrag att arbeta för en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet (yrkande 4). En vanlig arbetsvecka i går i genomsnitt en person till jobbet för att sedan aldrig mer komma hem. Det borde vara självklart att ingen ska dö på jobbet på grund av en dålig eller riskfylld arbetsmiljö. Det är ytterst en fråga om samhällets anständighet. Tack vare förebyggande arbete, forskning och tillämpning av ny kunskap har antalet dödsolyckor på arbetsplatsen – sett – minskat men dödstalen varierar något mellan åren. Varje arbetsplatsolycka med dödlig utgång är dock en för mycket. Dödsolyckor och arbetsskador innebär ett stort mänskligt lidande för de drabbade. Det innebär också stora kostnader för samhället. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen redan har gett ett entydigt besked om att den kommer ta fram en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet inom ramen för arbetet med den nya strategin för arbetsmiljöpolitiken. Utskottet noterar att regeringen har påbörjat ett ambitiöst arbete kring de stora frågorna på arbetsmiljöområdet. Utöver nollvisionen handlar det också om arbetet för att minimera arbetsrelaterade dödsfall, bl.a. genom de satsningar på mer forskning, utbildning och tillsyn som föreslås ekonomiska vårproposition och i vårändringsbudgeten och som redovisats ovan. Utskottet är väl medvetet om att det också kan finnas ett stort mörkertal när det gäller arbetsskador som drabbar utländsk arbetskraft som tillfälligt arbetar i och inte anmäls eller registreras. Utskottet välkomnar därför att nu fått ett uppdrag att lämna en samlad analys av händelser där personer från ett annat land som arbetar tillfälligt i har förolyckats eller allvarligt skadats och att regeringen föreslår en förstärkning av anslag för att myndigheten bl.a. ska kunna utveckla sin verksamhet i fråga om arbetsskador. I detta sammanhang kommer förslagen från Utredningen om nya utstationeringsregler (SOU 2015:13 och SOU 2015:38) för genomförande av tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet förhoppningsvis också att kunna få en positiv påverkan genom att de nya reglerna kan leda till att minska riskerna för utstationerad personal. Bristande efterlevnad av arbetsmiljöregelverket kan dessvärre gynna ett företag ekonomiskt, vilket bidrar till osunda konkurrensförhållanden till nackdel för företag som bedriver ett seriöst skydds- och arbetsmiljöarbete. Det innebär ökade risker för arbetsskador och kan i värsta fall också leda till dödsfall hos mindre nogräknade arbetsgivare som medvetet struntar i reglerna. Utskottet välkomnar därför att regeringen gett i uppdrag att förstärka sin tillsyn av s.k. gråa företag som bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att regeringen har påbörjat ett arbete med att utforma en nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet inom ramen för utarbetandet av en ny arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet. Därför finns det inte någon anledning för att nu vidta några åtgärder. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om företagshälsovård. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Enligt 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsgivaren svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Enligt 12 § föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) ska arbetsgivaren anlita företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån när kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering. När företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp anlitas ska den vara av tillräcklig omfattning och ha tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för detta arbete. och (båda S) föreslår i motion 2014/15:446 att regeringen bör ta initiativ till att i samverkan med arbetsmarknadens parter skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare (yrkande 1). Även och (båda S) anför i motion 2014/15:2095 att det finns behov att förstärka företagshälsovården. (S) anser i motion 2014/15:2071 (i denna del) att det behövs en översyn av behovet av företagshälsovård. Finn m.fl. (M) föreslår i motion 2014/15:2346 ett utvecklat stöd till företagshälsovårdens verksamhet för bl.a. ett bättre arbetsmiljöarbete. Motionärerna vill att regeringen återkommer med förslag på såväl hur företagshälsovården kan ges ett tydligare ansvar för det förebyggande arbetsmiljöarbetet som för utökade möjligheter till arbetsplatsinriktad rehabilitering. Utskottet instämmer i motionärernas övergripande uppfattning om företagshälsovården som en viktig aktör i arbetslivet och om behovet av en effektiv och kvalitetssäkrad företagshälsovård. Företagshälsovården är ett viktigt stöd för både arbetsgivare och arbetstagare i det förebyggande arbetsmiljöarbetet för att främja hälsa och underlätta återgång i arbete vid sjukdom. I finansplanen till budgetpropositionen uttalade regeringen att den kommer att ta initiativ till att i samverkan med arbetsmarknadens parter skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som genom kollektivavtal omfattar fler arbetstagare. Utskottet välkomnar det initiativet och delar också regeringens uppfattning att det är av stor vikt att företagshälsovården har tillgång till rätt kompetens. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet noterar att regeringen i sin vårändringsbudget föreslår en förstärkning av företagshälsovårdens kompetensförsörjning fr.o.m. inom ramen för förslaget om ett nytt ramanslag för arbetslivspolitik. Regeringen gör bedömningen att 2015 blir en uppstartsperiod och den kommer att återkomma till hur stödet ska utformas. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) har konstaterat att företagshälsovården är en värdefull utredande och rådgivande expertresurs på arbetsplatserna som framför allt arbetar förebyggande. Enligt utredningen väljer allt fler arbetsgivare att tillhandahålla rehabiliteringsresurser m.m. genom hälso- eller rehabiliteringsförsäkringar för sina anställda, eller genom att utveckla egna resurser eller i samarbete med andra arbetsgivare. Utskottet noterar att socialförsäkringsutredningen lämnar förslag om bättre stöd för återgång i arbete vid ohälsa, bl.a. genom ökat stöd och resurser till arbetsgivare i form av utvecklade statliga ersättningar till arbetsgivare som tillhandahåller expertstöd till rehabilitering. Utredningen anser att regeringen i dialog med arbetsmarknadens parter bör utveckla det nuvarande ersättningssystemet så att de allra flesta arbetsgivare tillhandahåller företagshälsovård eller annat expertstöd för sjukskrivnas återgång i arbete. Enligt utredningen är det särskilt viktigt att också mindre arbetsgivare får bättre möjligheter att ge stöd till sina anställda. Utskottet noterar också slutsatserna i en färsk forskningsrapport om avtalen och avtalsprocesserna på företagshälsovårdens område där forskarna fann att avtal mellan arbetsgivare och företagshälsovården bör utformas utifrån ett förebyggande och långsiktigt förhållningssätt för att samarbetet ska leda till hälsosammare arbetsplatser. Vid en genomlysning av avtalen konstaterade forskarna också att det finns en förbättringspotential att mer specifikt formulera förutsättningar, mål och arbetssätt i avtalen för ett fungerande samarbete kring hälsosamma arbetsplatser. (Rapport nr 5/2014 – Stimulerar avtal mellan arbetsgivare och företagshälsovård till samarbete för hälsosamma arbetsplatser? En genomlysning av avtal och avtalsprocess. Framtidens företagshälsovård – ett forskningsprogram i samarbete mellan [KTH], IVL och [KI]). Utskottet noterar också att inom ramen för sitt arbete med mobilisering mot sjukfrånvaron har identifierat företagshälsovården som ett konkret område för möjliga åtgärder i syfte att säkra en förbättrad och standardiserad kvalitet i företagshälsovården. En möjlig åtgärd som överväger är att stärka kopplingen till forskningen genom att förenkla och säkerställa genomförandet av senaste framtagna riktlinjer. Utskottet kan konstatera att regeringen med dessa åtgärder har påbörjat ett arbete som ligger väl i linje med vad som yrkas på i flera av motionerna och ser med tillförsikt fram emot regeringens kommande förslag på området. Mot denna bakgrund, och i avvaktan på beredningen av den parlamentariska socialförsäkringskommitténs förslag, finner utskottet inte anledning till att nu bör ta något initiativ på området. Därmed avstyrks motionerna. Kartläggning av riskfaktorer i arbetsmiljön för kvinnor och män Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om verktyg för kartläggning av riskfaktorer i arbetsmiljön för kvinnor och män. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 3 (M, C, FP, KD). För att minska skillnaderna i sjukskrivning och förtida utträde ur arbetslivet framhåller allianspartierna i motion 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) att det är angeläget att fortsätter sitt särskilda arbete med kvinnors arbetsmiljö. Verktyg för arbetsgivare bör utvecklas i syfte att kartlägga om och hur kvinnor och män på arbetsplatsen exponeras i olika grad för riskfaktorer för sjukskrivning (yrkande 16). Vi bevittnar en högst oroande utveckling i vissa kvinnodominerade yrken i form av dramatiskt ökande antal sjukskrivningar. Utskottet anser att det måste vara prioriterat att med krafttag bryta denna negativa utveckling genom flera samverkande åtgärder på flera fronter. Det är utskottets bestämda uppfattning att satsningar på arbetsmiljöarbetet är nödvändigt för att nå framgång i den kampen och för att förhindra ytterligare sjukskrivningar. Det är därför positivt att regeringen nu för en aktiv politik med målsättningen att snabbt komma till rätta med problemen, bl.a. genom satsningarna ekonomiska vårproposition och vårändringsbudgeten . När det gäller frågan om riskfaktorer i arbetsmiljön kan utskottet konstatera att den svenska arbetsmarknaden är kraftigt könssegregerad. Endast 3 av de 30 vanligaste yrkena har en jämn könsfördelning. Kvinnor och män arbetar med olika saker och i olika delar av arbetslivet, därför utsätts de också för olika typer av arbetsmiljörisker. Kvinnorna dominerar när det gäller anmälningar av arbetsskador och arbetssjukdomar. Män är överrepresenterade när det gäller anmälningar av arbetsolyckor och dödsfall på arbetsplatsen. Utskottet instämmer också i motionärernas uppfattning att det finns behov av kunskap om hur män och kvinnor i olika grad exponeras för olika typer av riskfaktorer för sjukskrivning på arbetsplatsen. Att ha kunskap om arbetsmiljöriskerna inom olika delar av arbetsmarknaden och i vilken grad de riskerar att leda till sjukskrivningar är nödvändigt för att kunna bedriva ett välfungerande förebyggande arbetsmiljöarbete. Även om det behövs mer kunskap är det viktigt att också konstatera att det finns en hel del kunskap och forskning på området. har haft i uppdrag att i ett särskilt treårigt projekt belysa kvinnors arbetsmiljö och att utveckla metoder för att förebygga att kvinnor slås ut ur arbetslivet på grund av arbetsrelaterade besvär. Slutsatserna och resultaten från projektet om hållbar arbetsmiljö för kvinnor bekräftar att kön ges betydelse när arbete organiseras och visar enligt verket att föreställningar om kön också bidrar till systematiska skillnader i arbetsmiljöförutsättningar mellan mans- och kvinnodominerade verksamheter. Föreställningar om kön påverkar inte bara kvinnor i negativ bemärkelse utan skapar också förväntningar på män utifrån förväntningar om styrka och osårbarhet. arbete med kvinnors arbetsmiljö får den samlade kunskapen på om varför kvinnor skadas och blir sjuka av sina arbeten nu antas vara rätt god. Betydelsen av föreställningar om manlighet för de typer av arbetsmiljöfaktorer som män utsätts för har däremot inte utforskats. Det är enligt utskottet därför välkommet att fått i uppdrag att analysera dödsolyckorna i arbetslivet ur ett genusperspektiv. ska belysa hur föreställningar om kön ges betydelse i arbetslivet inom de sektorer och yrken där män dominerar. Uppdraget omfattar att sammanställa kunskap, sprida information och vidareutveckla tidigare lärdomar om hur kön ges betydelse i arbetslivet. ska också ta fram metoder för hur man kan arbeta förebyggande mot olycksfall och dödsolyckor i arbetslivet med hjälp av ett genusperspektiv i arbetsmiljöarbetet. I uppdraget ingår också analys, kunskapssammanställningar och kompetenshöjande aktiviteter av intern och extern karaktär. har vidare fått i uppdrag att med utgångspunkt från tidigare erfarenheter vidareutveckla det arbete som nämns ovan om särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö. Verket ansvarar också för ett informationssystem om arbetsskador där skillnader i arbetsskador mellan kvinnor och män särskilt ska belysas. Utskottet kan konstatera att dessutom har följt upp insatserna i projektet om hållbar arbetsmiljö för kvinnor med särskilda samtal för reflektioner, erfarenheter och lärdomar av projektet. Det är tydligt att verkets erfarenheter från projektet blir värdefulla i det fortsatta arbetet och enligt utskottets synes vara på mycket god väg att ha ett genomgående genusperspektiv i verksamheten. ska också enligt sitt uppdrag medverka till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen som syftar till att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Detta görs genom att verket jämställdhetsintegrerar sina beslut och processer för att säkerställa att verksamheten svarar mot människors behov och rätt till en bra arbetsmiljö och därmed bidrar till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att regeringen och arbetar aktivt med frågan om skillnader mellan kvinnor och män i fråga om riskfaktorer för sjukskrivning. Det saknas därför skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen på området, varför motionen avstyrks. Arbetsmiljön inom vården och omsorgen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmiljön inom vården och omsorgen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningsarbete. I motion 2014/15:2662 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att en utredning ska tillsättas för att se över hur äldreomsorgen kan bli en mer attraktiv arbetsplats (yrkande 11). Motionärerna vill vidare att det fortsättningsvis satsas på kompetensutveckling, bättre karriärmöjligheter och friskvård till vårdens och omsorgens medarbetare (yrkande 13). I motion 2014/15:2664 av m.fl. (M) finns ett liknande förslag om att regeringen ska möjliggöra att hälso- och sjukvården, omsorgen och regelbundet erbjuder arbetstagarna fysisk träning på arbetstid (yrkande 11). Utskottet ser med oro på den ökning av arbetsskador, inklusive psykisk ohälsa, som skett . Ökningen syns också i högre sjuktal och främst i kvinnodominerade yrken, bl.a. inom vården och omsorgen. Rapporterna är många och siffrorna entydiga. Utskottet menar att det är angeläget att bryta utvecklingen och noterar med tillfredsställelse att regeringen tar läget på stort allvar. Regeringen föreslår i vårändringsbudgeten en utökad bemanning i äldreomsorgen. Förutom att detta kan förväntas förbättra arbetsmiljön och därigenom öka attraktionskraften för yrken inom äldreomsorgen kan det också skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde och ge personalen större möjligheter att gemensamt utveckla verksamheten. Jämställdhetsministern har inför utskottet förklarat att en bättre arbetsmiljö i äldreomsorgen också har en koppling till regeringens mer övergripande arbetslivspolitik i fråga om arbetstider, där heltid ska vara norm och att det också kan vara en åtgärd för att råda bot på problem med s.k. delade turer. Det är enligt utskottets bedömning viktigt med åtgärder inom dessa yrken där det finns stora arbetsmiljöutmaningar som det handlar om s.k. bristyrken. kommer det enligt [SCB] bedömning råda fortsatt brist på bl.a. sjuksköterskor och förskollärare. Utskottet välkomnar åtgärden som på ett mer övergripande plan kan bidra till en bättre arbetsmiljö och hyser också en förhoppning om att den ska kunna leda till en mer jämställd arbetsmarknad. Utskottet vill också i detta sammanhang välkomna regeringens förslag i vårändringsbudgeten om ett nytt anslag för arbetslivspolitiken som bl.a. är särskilt avsett för forskning om kvinnors arbetsmiljö och att fått i uppdrag att vidareutveckla arbetet med särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö. Uppdraget fokuserar på psykosocial ohälsa och målgruppen för det nya uppdraget är kvinnodominerade sektorer och syftar till att förbättra arbetsmiljön för såväl kvinnor som män i dessa sektorer. Arbetsmiljön inom vården och omsorgen är vidare föremål för särskilda tillsynsprojekt från sida. Det handlar dels om en inspektionssatsning på socialsekreterares arbetsförhållanden för att förbättra den organisatoriska och sociala arbetsmiljön för socialsekreterare, dels om en treårig inspektionssatsning i fråga om första linjens chefer inom vården och omsorgen över hela landet. Hög arbetsbelastning och för stora ansvarsområden är några av arbetsmiljöproblemen för dessa yrkesgrupper. Rent allmänt kan det konstateras att ökningen av psykisk ohälsa finns i s.k. kontaktyrken där arbetsmiljön synes kunna leda till s.k. emotionella belastningsskador.