bet · H201UbU3 · 2015-03-13 00:00:00 — Försöksverksamheten bör omfatta flera skolenheter inom och motsvarande skolformer och skolenheter inom gymnasie- och gymnasiesärskolan som utses av . Huvudmän som önskar delta bör ansöka om det hos som ska pröva ansökningarna. För att komma i fråga bör huvudmannen i ansökan kunna visa hur kvaliteten i fjärrundervisningen säkerställs. Det kan enligt regeringens bedömning exempelvis bli frågan om att redogöra för vilket stöd eleverna erbjuds, hur fysiska möten mellan elever och mellan lärare och elever ska organiseras, tekniska lösningar och en plan för hur undervisningen säkerställs vid teknikproblem, liksom bevis på att fjärrläraren har den föreskrivna utbildningen och kompetensen. Utskottet anser liksom regeringen att det bör bli möjligt att med fjärrundervisning tillgodose elevernas rätt till undervisning av en behörig lärare även i andra ämnen än de som anges i propositionen. Utskottet har förståelse för de behov som finns och nyttan av och fördelarna med fjärrundervisning i t.ex. glesbygdskommuner med stora upptagningsområden. Utskottet anser emellertid i likhet med regeringen att fjärrundervisning till en början endast bör omfatta ett urval av ämnen för att man ska kunna följa utvecklingen. Dock anser utskottet att det är angeläget att en försöksverksamhet inrättas med fjärrundervisning i fler ämnen än det begränsade antal ämnen som fjärrundervisning initialt kommer att kunna bedrivas i enligt propositionen. I försöksverksamheten bör det inte finnas någon begränsning av i vilka ämnen som fjärrundervisning kan bedrivas. Resultaten av en mer begränsad fjärrundervisning bör utvärderas innan fler steg tas, bl.a. för att det ska vara möjligt att bedöma eventuellt negativa konsekvenser. Utskottet vill återigen betona betydelsen av en likvärdig och kvalitativ utbildning för alla elever. Utskottet delar således inte motionärernas önskan om att redan nu permanent införa fjärrundervisning i fler eller samtliga ämnen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:3032 (FP, M, C, KD) yrkande 2 och 2014/15:2457 (C) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport . Därmed bifalls ett motionsyrkande med denna innebörd. Av kommittémotion 2014/15:3032 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 3 framgår att motionärerna ställer sig positiva till regeringens aviserade utvärdering av effekterna av fjärrundervisning men vill se vissa förtydliganden. Motionärerna begär att regeringen i den kommande utvärderingen dels ska förtydliga att man i en utvärdering av fjärrundervisning särskilt ska granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt ska följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport . Fjärrundervisning har tidigare bara prövats i begränsad utsträckning för barn och unga i , och ingen vetenskaplig utvärdering har följt upp elevernas resultat och möjligheter till fortsatta studier i gymnasieskolan och på universitet eller högskola. Regeringen avser därför att följa effekterna av fjärrundervisningen genom att ge en lämplig myndighet i uppdrag att utvärdera fjärrundervisningen. I propositionen föreslås att en definition av fjärrundervisning ska införas i skollagen. Eftersom fjärrundervisning är en relativt oprövad undervisningsform är det enligt utskottets mening av stor vikt att effekterna av fjärrundervisning noga följs upp och utvärderas. Utskottet delar motionärernas syn på behovet av vissa förtydliganden när det gäller den utvärdering som regeringen aviserar. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det bör förtydligas att regeringen i sin utvärdering dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport . Därmed tillstyrker utskottet motion 2014/15:3032 (FP, M, C, KD) Utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning på entreprenad Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen. Därmed bifalls ett motionsyrkande delvis. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2014/15:3032 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 1 anför motionärerna att kommunala och fristående skolor bör ha möjlighet att anordna fjärrundervisning efter samma förutsättningar, och därför begär motionärerna att regeringen ska återkomma till med ett förslag till lag om ändring i 23 kap. 4 § skollagen. För att ge eleverna bästa möjliga förutsättningar att tillgodogöra sig undervisning och för att underlätta för kommunala huvudmän att anordna fjärrundervisning anser motionärerna att 23 kap. 4 § andra stycket skollagen ska få en ny lydelse. Innebörden av den nya lydelsen är att inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska en huvudman få överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad. Vidare vill motionärerna att ”annan skolhuvudman” ska omfattas av det nya tredje stycket i 23 kap. 4 § skollagen som regeringen föreslår. I propositionen lämnar regeringen inga förslag eller bedömningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning på entreprenad. I motion 2014/15:3032 yrkande 1 anför motionärerna att kommunala och fristående skolor bör ha möjlighet att anordna fjärrundervisning efter samma förutsättningar, och därför begär motionärerna att regeringen ska återkomma till med ett förslag till lag om ändring i 23 kap. 4 § skollagen. I 23 kap. skollagen definieras entreprenad som att kommuner, landsting och enskilda huvudmän i vissa fall med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildningen. Det finns mycket begränsade möjligheter att överlämna undervisning på entreprenad inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. En enskild huvudman får dock överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad inom dessa skolformer, och inom gymnasieskolan får även uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad. I båda dessa fall är det en enskild fysisk eller juridisk person som genom ett entreprenadförhållande kan vara utförare av dessa uppgifter. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att fler möjligheter till fjärrundervisning på entreprenad utreds grundligt. Det förslag som presenteras i motionen är emellertid ett stort avsteg från nuvarande bestämmelser i skollagen genom att alla skolhuvudmän föreslås få överlämna fjärrundervisning på entreprenad till enskilda, kommuner, landsting och staten. En sådan principiell ändring som föreslås i motionen kräver en tydlig och mer omfattande analys bl.a. av förslagens genomförbarhet och konsekvenser i olika hänseenden än vad som gjorts. Man behöver enligt utskottets mening också göra en generell översyn av bestämmelserna om entreprenad i 23 kap. skollagen. Utskottet anser därför att det är mycket angeläget att en utredning tillsätts för att generellt se över bestämmelserna om entreprenad i 23 kap. skollagen. Utredningen bör enligt utskottet särskilt få i uppdrag att överväga möjligheterna att överlämna modersmål och studiehandledning på modersmålet på entreprenad samt vilka aktörer – inklusive kommuner – som bör få vara utförare av uppgifter på entreprenad. Utredningen bör även få i uppdrag att ge förslag på om och i så fall hur möjligheterna att bedriva fjärrundervisning på entreprenad kan utökas samt belysa konsekvenserna av detsamma. Det är enligt utskottets mening av stor vikt att dessa frågeställningar utreds. En utredning av den dignitet och omfattning som utskottet nu föreslår kräver omfattande utredning och beredning. Som framgår av propositionen finns det skolor med uppenbara behov av fjärrundervisning, bl.a. för att kunna erbjuda elever modersmål och studiehandledning på modersmålet. Enligt utskottet är det brådskande att bl.a. dessa skolhuvudmän får möjlighet att erbjuda adekvat undervisning. En lämplig väg framåt vore att inrätta en försöksverksamhet med fjärrundervisning på entreprenad i modersmål och studiehandledning på modersmålet. Denna försöksverksamhet torde kunna genomföras inom ramen för dagens definition av entreprenad, dvs. att fjärrundervisningen får överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person. Innan en sådan försöksverksamhet kan inrättas behöver ett förslag tas fram och beredas. Det torde vara ett mindre omfattande arbete än den utredning som beskrivits ovan. Därför bör regeringen skyndsamt tillsätta även en utredning med detta syfte. Regeringen bör i direktiven till en sådan utredning, vad gäller utformandet av försöksverksamheten, beakta skolor med särskilda behov av fjärrundervisning och dessa skolhuvudmäns möjlighet att delta i försöksverksamheten. Enligt utskottets mening bör regeringen tillsätta dessa två utredningar. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet delvis motion 2014/15:3032 (FP, M, C, KD) Ämnen för fjärrundervisning, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3032 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 2 och 2014/15:2457 av i (C) yrkande 2. Elevers rätt till undervisning måste vara i fokus i den svenska skolan. Undervisningen ska präglas av likvärdighet, hög kvalitet och tillgänglighet. För ett land som , med stora avstånd och stora variationer av befolkningsmängd i våra kommuner, ställer detta krav på flexibla och smarta lösningar som sätter elevernas rätt till undervisning i fokus. Fjärrundervisning är en sådan lösning. För små kommuner med ett litet elevunderlag eller kommuner med stora avstånd kan fjärrundervisning betyda skillnaden mellan att få undervisning och att inte få undervisning. Möjligheten till fjärrundervisning är central för att säkerställa lika villkor och förutsättningar för kommuner och skolor att erbjuda adekvat undervisning. Vi anser att regeringens förslag i propositionen skapar onödiga hinder för detta. I propositionen bedömer regeringen att fjärrundervisning endast bör vara möjlig i ett begränsat antal ämnen eller viss undervisning och att regeringen bör fatta beslut om i vilka ämnen eller vilken annan undervisning som fjärrundervisning får erbjudas. I likhet med flera remissinstanser, däribland , och , anser vi att en sådan restriktion är alltför begränsande. Förutsatt att läraren är legitimerad ser vi inga hinder till en mindre restriktiv hållning när det gäller vilka ämnen som regeringen anser att fjärrundervisning ska kunna bedrivas i. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning på entreprenad, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3032 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 1. Regeringen beslutade att överlämna propositionen 2014/15:44 Möjligheter till fjärrundervisning till . Propositionen innebär att fjärrundervisning bör få genomföras i vissa ämnen av en lärare inom huvudmannens organisation, dvs. utan entreprenadförhållande, om det inte finns någon legitimerad och behörig lärare att tillgå inom skolenheten eller när elevunderlaget är otillräckligt. Propositionen föreslår även en begränsad möjlighet att överlämna uppgifter om fjärrundervisning till staten. I Alliansens motion 2014/15:3032, med anledning av propositionen, föreslås bl.a. att fjärrundervisning ska få överlämnas till staten eller annan skolhuvudman på entreprenad samt utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet på entreprenad. Motionens förslag är ett stort avsteg från nuvarande bestämmelser genom att alla skolhuvudmän föreslås få överlämna fjärrundervisning på entreprenad till enskilda, kommunerna, landstingen och staten. Med anledning av motionen från Alliansen föreslår samtliga partier utom att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning, studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen. Därmed föreslår övriga partier att delvis ska bifalla motionsyrkande 1 i Alliansens motion. Jag ställer mig bakom propositionen i sin helhet men delar inte de övriga ledamöternas uppfattning om entreprenadbestämmelser. Fjärrundervisningen måste regleras tydligare och utökas. Modersmålsundervisningen och studiehandledningen på modersmål behöver utvecklas. Dock menar jag att detta inte görs bäst genom att man lägger ut ännu mer av skolans undervisning på entreprenad. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:44 Möjligheter till fjärrundervisning: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2014/15:3032 av m.fl. (FP, M, C, KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag till lag om ändring i 23 kap. 4 § skollagen (2010:800). 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fjärrundervisning bör kunna anordnas i fler ämnen än vad regeringen föreslår i proposition 2014/15:44. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen dels ska förtydliga att man i en utvärdering av fjärrundervisning särskilt ska granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels ska särskilt följa försöksverksamhet med fjärrundervisning i alla ämnen och dels ska återkomma med en delrapport . Motion från allmänna motionstiden /15 2014/15:2457 av i (C): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fjärrundervisning ska tillåtas inom skolans samtliga ämnen och kurser. [1] Distansundervisning innebär, till skillnad från fjärrundervisning, att läraren inte undervisar eleverna i realtid. I stället ges undervisning genom en digital lärplattform där eleverna själva bestämmer när och var de ska utföra sitt skolarbete. Regeringen avser att återkomma till med förslag om distansundervisning. Varför ska vi åka på it-dagar, SETT-mässor och lära oss om digitala verktyg när lagen ändå begränsar våra möjligheter att fullt ut använda den digitala tekniken? Den frågan fick jag av en rektor i en Norrlandskommun. Frågan sammanfattar och problematiserar väl det vi ska diskutera , möjligheten att utnyttja tekniken för fjärrundervisning. gymnasium, som är ett kommunalt samarbete mellan kommunerna , har ett upptagningsområde som motsvarar 1,5 gånger yta. Här var man tidigt ute med att använda den it-teknik som kom och började att på olika sätt erbjuda fjärrundervisning i olika ämnen och former. Tekniken, infrastrukturen och kunnandet är ordentligt upparbetat, och totalt är nio gymnasieprogram och elva ämnen beroende av samarbete med någon form av distansteknik. Det handlar bland annat om teoridelarna i vård- och omsorgsprogrammet, programmering och matematik, för att nämna några. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Möjligheter till fjärrundervisning Det har lett till att dessa kommuner kan erbjuda sina elever långt fler kurser och program än om möjligheten till fjärrundervisning inte hade funnits. Men det har också betytt en möjlighet för kommunerna att bredda och klara rekryteringen exempelvis till äldreomsorgen, för den bistra verkligheten är att den som en gång flyttat från orten för att börja på gymnasiet sällan flyttar tillbaka. Lika stort och avlångt som är lika mycket varierar befolkningssammansättningen i våra kommuner. I växer befolkningen med en busslast och det är svårt att hitta bostäder, medan befolkningen i , , och minskar. Dessutom är avstånden mycket större, och det finns inte samma möjligheter att förflytta sig med hjälp av kollektivtrafik som det finns i storstadsområdena. Det faktum att vårt land ser olika ut och har olika förutsättningar ställer stora krav på såväl den nationella som den lokala politiken. När vi i har stora utmaningar att hinna bygga skolor i tillräckligt snabb takt står stora delar av inför det svåra beslutet att behöva stänga skolor. Därför har vi i kammaren en del val som vi måste göra. Antingen gör vi ingenting och hjälper därmed till att försvåra för kommuner att genomföra ett av deras mest grundläggande uppdrag, att tillhandahålla undervisning, eller så ser vi till att hitta lösningar som säkerställer att alla elever, från norr till söder, får en likvärdig utbildning med hög kvalitet. Det såg den dåvarande alliansregeringen , då man beslutade att utreda möjligheterna till fjärr- och distansundervisning; området har varit oreglerat fram till . Jag vill vara ödmjuk och säga att vi nog inte riktigt hade hela bilden klar för oss. För att utöka möjligheterna till fjärrundervisning har vi i Alliansen därför lagt fram ytterligare tre förslag i vår följdmotion. Två av förslagen, att säkerställa att även kommunala skolor ska kunna lägga fjärrundervisning på entreprenad och att göra en utvärdering av hur lagändringen påverkar skolornas incitament till att anställa behöriga lärare, stöds av både Socialdemokraterna och . Det välkomnar vi. Men i det tredje förslaget går vi isär. Det handlar egentligen mindre om sakfrågan och mer om att allianspartierna ser hela . Vi har valt en mindre restriktiv väg och föreslår att fjärrundervisning ska bli tillåtet i fler ämnen än endast moderna språk och modersmålsundervisning så länge läraren är behörig. Det föreslår vi eftersom fjärrundervisning i fler ämnen kan vara den räddning som möjliggör för glesbefolkade kommuner att fortsätta att hålla sina skolor öppna. Så är fallet i exempelvis kommun, som jag besökt och som faktiskt förekom i ett TV4-reportage i går. Där använder man fjärrundervisning i framför allt moderna språk och modersmål. I realiteten kan en F-9-skola ha så få som trettiotalet elever från förskoleklass upp till årskurs 9. Visserligen har kommunen fortfarande kostnaderna för lokalerna, men för innebär fjärrundervisning att det är möjligt att ha behöriga lärare i fler ämnen och kommunen tvingas inte stänga skolorna ute på landsbygden. går förvisso Socialdemokraterna och med på att starta en försöksverksamhet med fjärrundervisning i fler ämnen. Det är bra, men det räcker inte. Verkligheten ute i kommunerna kräver att vi hittar långsiktiga och juridiskt hållbara lösningar på det här området. Politiken ska inte hindra och försvåra användningen av modern teknik utan underlätta för kreativa lärare och rektorer att hitta nya lösningar för att säkerställa att alla elever får den undervisning de har rätt till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Möjligheter till fjärrundervisning Tekniken och pedagogiken finns och har använts tack vare kommuner som har varit duktiga på att hitta lösningar på problemen, givet sina olika förutsättningar. Det är egentligen inte en fråga om fjärrundervisningens vara eller icke vara. Det är en fråga om att göra det möjligt för alla kommuner att erbjuda sina skolelever en bra skolgång med undervisning av behöriga lärare. Svenska elevers rätt till undervisning måste vara i fokus, och undervisningen ska präglas av likvärdighet, hög kvalitet och tillgänglighet. I ett land som , med stora avstånd och stora variationer i befolkningsmängd i våra kommuner, måste vi använda de möjligheter som står till buds, inte minst när det gäller modern teknik i skolan. Men så ser det inte ut . På grund av att lagstiftningen och verkligheten inte går hand i hand sker fjärrundervisningen i skymundan, oreglerat och utan möjligheter till uppföljning, utvärdering och förbättringar. Därför är jag glad och stolt över att Alliansen har lagt fram detta förslag, som skapar förutsättningar för alla kommuner att uppfylla ett av sina viktigaste uppdrag: att ge alla elever tillgång till en likvärdig skola med hög kvalitet. Men i lika hög grad är jag bekymrad över regeringens ointresse för att lösa denna fråga. Jag är glad över de skrivningar angående försöksverksamhet med fjärrundervisning på entreprenad som kommit till stånd tack vare Alliansens motion. Detta ger möjligheter för inte minst mindre kommuner på landsbygden att samarbeta med större kommuner med tillgång till de behöriga lärare som den egna kommunen saknar. hoppas jag att de utredningar som kommer till tack vare Alliansens motion i frågan kommer att leda till att vi kan hitta ett permanent regelverk som öppnar för fler möjligheter att använda it för att säkerställa alla elevers rätt till undervisning. Mitt svar till rektorn är att de ska fortsätta att delta i it-mässor och konferenser för att lära sig mer om hur de kan använda digitala verktyg i undervisningen. Jag och mina allianskolleger vill möjliggöra för dem att fullt ut använda den teknik som är så självklar för alla oss andra att använda. Det är väl självklart att alla barn har rätt till likvärdig utbildning av hög kvalitet och med hög tillgänglighet och att detta ska gälla i hela landet. Därför är både den proposition som ligger på bord och det betänkande som utbildningsutskottet arbetat fram efterlängtade och viktiga. Alla barn har rätt att nå så långt som möjligt utifrån sin potential. Den allra viktigaste faktorn är nog kompetenta och engagerade lärare. Hur gör vi det möjligt att så många barn som möjligt - ja, alla barn - får tillgång till det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Möjligheter till fjärrundervisning Vi diskuterar och debatterar fjärrundervisning i den svenska skolan. Vi definierar nu detta i skollagen. Det kallas för en ny teknik och så vidare, men det är faktiskt en teknik som funnits relativt . Den har utvecklats . Eftersom detta varit oreglerat har man dock inte följt upp verksamheten på samma sätt. Det kan man tycka är olyckligt. I en utvärdering pekas på att allt inte har hållit tillräcklig kvalitet. Det får givetvis inte vara så att utbildningen inte håller tillräckligt hög kvalitet. Men det betyder inte att man ska snäva in och begränsa möjligheterna alltför mycket när det handlar om att använda den nya tekniken och använda arbetssätt som man har utformat. Man beskriver i dokumentet från regeringen att det har vuxit fram en flora av olika sätt att använda den här tekniken. Det tror jag är bra. Däremot säger man att det inte har funnits någon forskning som följt det hela. Det är klart att utbildningen och dess arbetsformer på olika sätt ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Men låt oss då verkligen lyssna på den beprövade erfarenhet som finns på så många håll i avlånga land! Låt den få möjlighet att fortsätta framöver för att inte begränsa möjligheterna för de barn som till exempel har långa avstånd och svårt med tillgängligheten att få ta del av engagerade och kompetenta lärare! föreslås att det är moderna språk, till viss del modersmål och så vidare som ska vara föremål för fjärrundervisning. och Alliansen vill se mer. Jag är glad för den skrivning som finns i betänkandet om att det inte ska finnas någon begränsning av försöksverksamheten när det gäller vilka ämnen som det ska kunna bedrivas försöksverksamhet i.