bet · H301NU6 · 2015-10-16 00:00:00 — Enligt vad regeringen anför i propositionen ska torvbaserad elproduktion även fortsättningsvis vara berättigad elcertifikat. De som står bakom förslagen i motion 2014/15:3101 (V) delar inte denna uppfattning och vill, i likhet med flera remissinstanser, att torv ska fasas ut ur elcertifikatssystemet. Motiven till detta är enligt motionärerna att torv är att betrakta som ett fossilt bränsle och därmed inte borde vara berättigat tilldelning av elcertifikat. Vidare påpekar de att såväl brytning som förbränning av torv påverkar klimatet på ett sätt som ligger i nivå med det för fossila bränslen. Utöver detta så inverkar torvbrytning negativt på ett flertal av miljömål, däribland målen Begränsad klimatpåverkan och Levande sjöar och vattendrag. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen ska fasas ut ur elcertifikatssystemet, med inriktningen att nya torvtäkter inte ska öppnas (yrkande 2). Undantag för elintensiv industri inom elcertifikatssystemet Elintensiva industrier som har registrerats av har rätt till avdrag vid beräkning av kvotplikten inom elcertifikatssystemet. Avdraget gäller el som använts i tillverkningsprocessen. Motivet är att denna industris konkurrenskraft inte ska försämras jämfört med konkurrenter i andra länder. En registrering som elintensiv industri innebär, förutom möjligheten till sänkta elkostnader genom undantaget från kvotplikten, samma skyldigheter för företaget som för övriga kvotpliktiga i elcertifikatssystemet. föreslog regeringen en ny elcertifikatlag som skulle göra det möjligt för att ha en gemensam elcertifikatsmarknad med andra länder (i första hand ). Elcertifikatssystemets dåvarande mål och funktionssätt bibehölls oförändrat. För den elintensiva industrin föreslogs en viss ändring med innebörden att samma möjligheter till undantag av övrig el skulle gälla oavsett vilken elintensiv industri det rörde sig om. beslutade enligt förslaget i propositionen (prop. 2010/11:155, bet. 2011/12:NU6). Den nu gällande definitionen av elintensiv industri framgår av 1 kap. 2 § 8 lagen om elcertifikat. var 444 företag registrerade som elintensiv industri enligt de undantagsregler som gäller från . Undantagsreglerna innebär bl.a. att de företag som i princip använder all el i sin tillverkningsprocess inte är deklarationsskyldiga, dvs. all el som företaget använder undantas från kvotplikt. Undantaget till deklarationsbefriad elintensiv industri uppgick till . De företag som är registrerade som elintensiv industri och som använder mer än 60 MWh till annat än tillverkningsprocessen är deklarationsskyldiga. motsvarade undantagen kvotplikt för elintensiv industri med deklarationsskyldighet . Analys av en förändrad kvotplikt genomförde () en studie av kvotplikten inom elcertifikatssystemet. Uppdraget kom från , och KI:s uppgift var att utreda konsekvenserna av ett begränsat undantag för den elintensiva industrin med fokus på hur denna industri, elkunderna och samhällsekonomin skulle påverkas om en kvotplikt helt eller delvis infördes för den elintensiva industrins elanvändning. I rapporten konstaterade KI bl.a. att förändringar i andra styrmedel inom energi- och klimatpolitiken, såsom den förväntade prisutvecklingen inom EU:s utsläppshandelssystem, bedöms ha större inverkan på den elintensiva industrins långsiktiga produktionsnivå jämfört med effekten av en förändrad kvotplikt i elcertifikatssystemet. Energipolitiska styrmedel och den elintensiva industrin tillkännagav att regeringen borde granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin (bet. 2008/09:NU8). redovisade en sammanställning av resultaten av genomförda konsekvensanalyser av den förda energi- och klimatpolitiken för den elintensiva industrin (Effekter av energi- och klimatpolitiken för elintensiv industri, ER 2014:18). Sammanställningen omfattade även de studier som hade gjorts av den elintensiva industrins undantag i elcertifikatssystemet och hur eventuella förändringar av undantaget kan påverka industrins konkurrenskraft. Myndighetens analys visar att skattekostnaderna per förädlingsvärde är relativt lika oberoende av vilken industribransch företagen tillhör, vilka styrmedel de omfattas av samt hur elintensiva de är. De företag som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter och det tidigare programmet för energieffektivisering i industrin har lägst skattekostnader per energianvändning. Undantaget från kvotplikt i elcertifikatssystemet för vissa elintensiva företag innebär betydligt lägre kostnader än vad som annars hade varit fallet, särskilt för skogsindustrin. Vidare kan överskott av utsläppsrätter för elintensiva industrier ha dämpat effekterna av indirekta effekter i form av högre elpriser. påpekar dock att analysen har vissa begränsningar. Bland dessa märks det faktum att det krävs jämförande studier med motsvarande bransch i konkurrentländer för att det ska vara möjligt att göra en slutgiltig bedömning av respektive branschs utsatthet för internationell konkurrens eller risk för koldioxidläckage. Vidare framhålls att sambanden mellan styrmedel och dess effekter för den elintensiva industrin är komplexa eftersom såväl styrmedel som effekter i flera fall hör ihop med elmarknaden. Elcertifikatssystemet påverkar t.ex. utbyggnaden av förnybar elproduktion, vilket kan få till följd att elpriserna pressas ner. Den elintensiva industrin skulle i så fall bli en vinnare på två sätt, dels genom lägre elpris, dels genom att inte behöva betala kvotplikt. Nätanslutningsavgifter för havsbaserad vindkraft Enligt 4 kap. 9 a § ellagen (1997:857) ska en nättariff för anslutning till en ledning eller ett ledningsnät utformas så att nätkoncessionsinnehavarens skäliga kostnader för anslutningen täcks. Med anledning av vad som sägs i motion 2014/15:3082 (C) bör det nämnas att tog ställning till regeringens proposition 2013/14:156 Tröskeleffekter och förnybar energi. I propositionen föreslogs nya bestämmelser i ellagen om hur kostnaderna för förstärkning av elnätet ska fördelas mellan dem som ansluter anläggningar när en nätförstärkning har skett för att möjliggöra anslutningen av anläggningar för förnybar el. Vidare föreslog regeringen att statens åtaganden för att underlätta sådana förstärkningsåtgärder skulle finansieras genom stamnätstariffen. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och framhöll att det var angeläget att lösa problemet med tröskeleffekter, inte minst mot bakgrund av ambitionen att öka andelen förnybar energi (bet. 2013/14:NU19). Utskottet delade vidare regeringens bedömning att det var av vikt att skyndsamt införa en övergångslösning men även att en marknadslösning som innebär att staten inte behöver ta en finansiell risk framöver var att föredra. Lagändringarna trädde i kraft . Här kan också nämnas att regeringen gav i uppdrag att ta fram förslag på hur ett förstärkt stöd till havsbaserad vindkraft skulle kunna utformas. I uppdraget ingick att analysera olika former av stöd inklusive sådana som gäller finansiering av elnätsanslutningen. Uppdraget redovisades i rapporten vindkraft – Regeringsuppdrag 2015 (ER 2015:12). Beträffande ett förstärkt stöd till havsbaserad vindkraft genom en omfördelning av kostnaderna för nätanslutningen från vindkraftsproducenten till elkunderna konstaterade myndigheten att i ett övergångsskede skulle detta medföra administrativa kostnader för såväl myndigheter som nätägare. Därutöver skulle det krävas ändringar i bl.a. ellagen och förordningen (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag samt ett godkännande av utifrån statsstödsreglerna. slog dock även fast att man inom ramarna för det aktuella uppdraget inte hade analyserat de förändringar som skulle krävas närmare. Enligt myndigheten skulle en förändring av fördelningen av kostnaderna för själva elnätsanslutningen kräva en särskild utredning. I budgetpropositionen (utg.omr. 21, s. 52) meddelar regeringen att har skickats ut på remiss. Regeringen meddelar vidare att den avser att ge i uppdrag att närmare utreda hur stor potentialen är för kostnadsreduktion, samt hur stor den potentiella marknaden är för innanhavsbaserad vindkraft i och internationellt. Om det bedöms samhällsekonomiskt motiverat bör myndigheten även utreda och föreslå hur utvecklingen av framför allt innanhavsbaserad vindkraft kan stödjas. I motion 2014/15:3101 (V) föreslås att torv ska fasas ut ur elcertifikatssystemet. Utskottet anser dock, i likhet med regeringen, att torvanvändning för elproduktionsändamål inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras . Vidare noterar utskottet att regeringen har för avsikt att följa utvecklingen på området och att inför nästa kontrollstation analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatssystemet. Den aviserade analysen bör avvaktas innan det finns anledning för att uttala sig om torvens roll. Motionen avstyrks således i den aktuella delen. Utskottet avstyrker även förslaget i samma motion om att regeringen ska återkomma till med en konsekvensutredning av hur den elintensiva industrins konkurrenskraft skulle påverkas om man avskaffade nuvarande undantag från kvotplikten. En sådan studie genomfördes av . Därutöver bör det påminnas om att på uppdrag av den förra regeringen har analyserat konsekvenserna av olika energipolitiska styrmedel (inklusive elcertifikatssystemet) för den elintensiva industrin. Denna analys genomfördes efter ett tillkännagivande från och presenterades så sent som . Utskottet ser därför inget behov av ytterligare en analys med snarlik inriktning. Motion 2014/15:3101 (V) avstyrks således även i denna del. När det avslutningsvis gäller förslaget i motion 2014/15:3103 (C) om ett slopande av avgiften för att ansluta havsbaserad vindkraft till elnätet vill utskottet för det första nämna att ställde sig bakom ett förslag som syftar till att reglera fördelningen av de eventuella nätförstärkningskostnader som uppkommer i samband med anslutning av exempelvis havsbaserad vindkraft. Därutöver överlämnade en rapport till regeringen om hur ett förstärkt stöd till havsbaserad vindkraft skulle kunna utformas. I utredningsuppdraget ingick bl.a. att analysera olika former av stöd inklusive sådana som gäller finansiering av elnätsanslutningen. I budgetpropositionen meddelar regeringen att har skickats ut på remiss. Vidare anger regeringen att den har för avsikt att ge i uppdrag att närmare utreda hur stor potentialen är för kostnadsreduktion, samt hur stor den potentiella marknaden för innanhavsbaserad vindkraft är i och internationellt. Utskottet anser att det saknas skäl för att föregripa den fortsatta beredningen av förslag och det aviserade utredningsarbetet. Ett uttalande från i linje med vad som efterfrågas i motion 2014/15:3103 (C) är således inte aktuellt. Nytt finansieringsmål och anpassning av kvotkurvan, punkt 1 (M, FP, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:3098 av m.fl. (SD) och 2014/15:3102 av m.fl. (M, FP, KD) yrkandena 1–3. beslutade om en samlad klimat- och energipolitik som vilar på tre ben. Vattenkraften värnas, den förnybara energin välkomnas och det har blivit möjligt att ersätta de befintliga kärnkraftverken. Förnybar elproduktion är en viktig del i denna politik och under alliansregeringen växte denna produktion rejält i . gällande mål inom elcertifikatssystemet är mycket ambitiöst och arbetet bör inriktas på att nå detta mål. I likhet med vad som sägs i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD) ser vi ett stort värde i långsiktiga, breda och gärna internationellt överenskomna styrmedel. Det sänder sammantaget en signal om att vi värnar företag och jobb. Vi noterar därför med tilltagande förvåning att regeringens uttalade ambition att försöka uppnå en långsiktig blocköverskridande energiöverenskommelse genom att tillsätta en alltmer tycks likna ett spel för gallerierna. Det nu aktuella förslaget om en ambitionshöjning inom ramen för elcertifikatssystemet är ytterligare ett exempel på hur regeringen väljer att agera ensidigt och därigenom begränsa det breda mandat som man sagt ska prägla arbete. Vi anser att den nu gällande ambitionsnivån inom elcertifikatssystemet bör kvarstå och att det befintliga avtalet med på detta område ska fullföljas. Som en följd av denna hållning ansluter vi oss till förslaget i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD) om att propositionen bör avslås. Vi är dock på det klara med att det även utan en ambitionshöjning krävs vissa anpassningar i elcertifikatslagen. I likhet med vad som sägs i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD) anser vi att regeringen därför bör återkomma till med förslag om de nödvändiga förändringar av kvotkurvan som behövs för att det ska vara möjligt att fullfölja de redan fattade besluten och det gällande avtalet med . I praktiken torde detta kunna ske skyndsamt då redan har utrett frågan och redovisat de förslag som behövs. Enligt vår uppfattning – vilken också överensstämmer med vad som anförs i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD) – är det som ska fatta de övergripande besluten om den framtida svenska energipolitiken. har beslutat om inriktningen på den nu gällande svenska energipolitiken och bör så även göra framgent. Vi anser därför att eventuella framtida förändringar av elcertifikatssystemet, inklusive justeringar av kvotkurvan, ska underställas för beslut och således inte kunna fattas av regeringen ensidigt. Sammantaget är vår hållning alltså att ska fullfölja de beslut som har fattat om en ökning med ny, förnybar el till 2020 och som genom det gällande avtalet med innebär en ökning med ny, förnybar el . Följaktligen anser vi att ska avslå regeringens proposition om att höja ambitionsnivån inom elcertifikatssystemet och i stället bifalla det som anförs i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD). Därmed tillgodoses även det avslagsyrkande som finns i motion 2014/15:3098 (SD). Vidare tillstyrker vi övriga yrkanden i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD). Nytt finansieringsmål och anpassning av kvotkurvan, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag och motion 2014/15:3102 av m.fl. (M, FP, KD) yrkandena 2 och 3. 2014/15:3098 av m.fl. (SD) och 2014/15:3102 av m.fl. (M, FP, KD) yrkande 1. Vi anser att elcertifikatssystemet bör avskaffas och yrkar därför avslag på regeringens proposition. Enligt vår uppfattning bör alla former av marknadssnedvridande subventioner fasas ut. Det är mycket svårt att förstå poängen i att stimulera fram investeringar i anläggningar som marknaden inte efterfrågar och som kullkastar kalkylerna för hela energisystemet. Till saken hör också att den s.k. förnybara elproduktionen (särskilt sol- och vindkraft) som tillkommer inom elcertifikatssystemet är av ett sådant väderkänsligt slag som ställer krav på såväl elnätets funktion som behovet av regler- och ersättningskraft över både dygnet och på årsbasis. Den förnybara elproduktionen har inte heller de egenskaper som krävs för att den ska kunna ersätta den för den svenska industrin så betydelsefulla baskraften. Sol- och vindkraft är helt enkelt inte något alternativ till kärnkraften på detta område och de signaler om en förtida stängning av kärnkraftverk som är aktuella väcker en betydande oro hos oss. Här vill vi även understryka att den svenska elproduktionen – som huvudsakligen består av kärn- och vattenkraft – redan är så gott som helt fri från koldioxidutsläpp. Det bör också erinras om att ivern att ställa om energisystemet paradoxalt nog kan leda till ökade utsläpp som en följd av större anspråk på naturresurser och ett ökande behov av att bygga ut det för att kunna tillvarata all den utspridda sol- och vindkraftsproduktion som regeringspartierna vill ska växa fram. Avslutningsvis är det ett faktum att framför allt vindkraftverken förfular landskapet och inte sällan skapar svårläkta lokala konflikter i de bygder där dylika anläggningar etableras. Sammantaget innebär det anförda att vi ansluter oss till det som sägs i motion 2014/15:3098 (SD) om att bör avslå propositionen i sin helhet. Därmed tillgodoses även det avslagsyrkande som finns i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD). Övriga yrkanden i den sistnämnda motionen avstyrks. Vissa övriga frågor, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:3103 av (C) och 2014/15:3101 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. har haft en fantastisk utveckling när det gäller produktion och användning av förnybar energi. Det blir allt tydligare att kan bli fritt från fossil energi inom en generation. En förutsättning är dock att politiken lyckas skapa de rätta incitamenten för att stimulera den positiva trenden på området. Elcertifikatssystemet är ett bra exempel på hur politiska förslag kan leda till en hållbar omställning. Det är dock inte tillräckligt, utan det krävs beslut på en mängd andra områden. Enligt min uppfattning bör genom ett tillkännagivande till regeringen understryka vikten av att förbättra förutsättningarna för förnybar elproduktion. Detta överensstämmer med vad som anförs i motion 2014/15:3103 (C). För att stimulera den fortsatta utvecklingen av havsbaserad vindkraft anser jag att avgiften för att få ansluta havsbaserad vindkraft till elnätet ska slopas. Den nyssnämnda motionen bör tillstyrkas. Motion 2014/15:3101 (V) avstyrks. Vissa övriga frågor, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:3101 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:3103 av (C). vill att ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. Investeringar i det svenska energisystemet är en viktig och nödvändig del i miljö- och klimatomställningen i . Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna sol, vind, vatten och skog. I vårt land finns mycket goda förutsättningar att utveckla den förnybara energiproduktionen. Satsningar på förnybar elproduktion är en nödvändig pusselbit för att målet om ett ekologiskt hållbart samhälle ska kunna nås. Jag och står mot denna bakgrund bakom regeringens nu aktuella förslag om en ökad ambitionsnivå inom elcertifikatssystemet. finns det en del ytterligare aspekter som jag vill lyfta fram i detta sammanhang och som även tas upp i motion 2014/15:3101 (V). För det första är jag kritisk till att regeringen inte agerar för att fasa ut torven ur elcertifikatssystemet. Jag och anser att torv ska betraktas som ett fossilt bränsle och att torvbaserad elproduktion således inte ska vara berättigad tilldelning av elcertifikat. Torvbrytning påverkar dessutom förutsättningarna för att nå flera viktiga miljömål, exempelvis Begränsad klimatpåverkan och Levande sjöar och vattendrag, på ett negativt sätt. Jag anser därför att, i likhet med vad som sägs i den ovannämnda motionen, regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen ska fasas ut ur elcertifikatssystemet och med inriktningen att nya torvtäkter inte ska öppnas. Motionen tillstyrks således i den aktuella delen. Jag och anser också att de elintensiva storföretagen bör kunna ta ett större ansvar för att finansiera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Det kan på goda grunder ifrågasättas varför den elintensiva industrin ska kunna göra undantag från kvotplikten som innebär att den inte behöver betala kostnaden för elcertifikat. Till detta ska dessutom läggas att den justering av kvotkurvan som regeringen föreslår i propositionen bedöms leda till sänkta elpriser. Den elintensiva industrin kan därmed fortsätta att ta del av ett lägre elpris utan att behöva vara med och bidra till utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Med instämmande i vad som föreslås i motion 2014/15:3101 (V) anser jag att regeringen ska återkomma till med en konsekvensutredning av hur den elintensiva industrins konkurrenskraft skulle påverkas om man avskaffade nuvarande undantag från kvotplikten. Motionen tillstyrks i den aktuella delen. Motion 2014/15:3103 (C) avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat. 2.Riksdagen godkänner regeringens förslag till det nya nationella finansieringsmålet för den förnybara elproduktionen (avsnitt 4). 2014/15:3098 av m.fl. (SD): avslår proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015. 2014/15:3101 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en konsekvensutredning av hur den elintensiva industrins konkurrenskraft skulle påverkas om man avskaffade nuvarande undantag från kvotplikten. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen ska fasas ut ur elcertifikatssystemet, med inriktningen att nya torvtäkter inte ska öppnas. 2014/15:3102 av m.fl. (M, FP, KD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med nödvändiga förändringar av certifikatsystemet för att fullfölja tidigare fattade beslut och ingångna avtal. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att eventuella framtida justeringar av den totala andelen ny, förnybar el i elcertifikatssystemet fortsatt ska underställas beslut i . 2014/15:3103 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att förbättra förutsättningarna för förnybar elproduktion, bl.a. genom att slopa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. [1] Kapitel 6 i budgetpropositionens volym 1 har rubriken . Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Energi är avgörande för både hushåll och företag. Vi tar som privatpersoner det lite grann för självklart om vi ska ladda vår telefon, tända en lampa eller starta en tv-apparat. Vi utgår naturligtvis från att elen alltid ska finnas där utan undantag och utan avbrott. På samma sätt är det för företag. Det är kanske ännu viktigare om vi talar om företag som finns inom el- och energiintensiv del av den svenska industrin. Där kan ett kort avbrott på bara en bråkdel av en sekund ställa till otroliga problem. Det kan stoppa en hel fabrik och generera kostnader på miljonbelopp för att kassera eller slänga varor som har gått sönder eller helt enkelt för att få igång produktionen på nytt. Hushåll och företag ska kunna räkna med att ha en väldigt trygg energiförsörjning. Det ska ske till rimliga priser och naturligtvis med en så liten miljöpåverkan som det bara går. Historiskt har vi i klarat den uppgiften väl. Vi har haft konkurrenskraftiga priser och en hög försörjningstrygghet. har till skillnad från egentligen de flesta länder haft en elproduktion som är nära nog koldioxidfri. Här och i klarar vi det svenska el- och energisystemet på ett bra sätt. Vi klarar behovet av både el och energi. Däremot kommer det ett antal större utmaningar för . Hur ska vi klara effektbalansen på ett antal års sikt? De låga elpriser som finns nu gör att egentligen alla investeringar trycks undan. Ingen investerar i någonting nytt, kanske inte ens med subvention. Hur ska då nödvändiga investeringar kunna komma till? Det finns ett antal lite större utmaningar för på energiområdet. Det är viktigt att se dagens debatt, diskussion och beslut i det sammanhanget.