bet · H201SkU16 · 2015-03-06 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner om inkomstskatter. Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog även ställning till motioner från oppositionspartierna om sådana skatteförändringar som utgjorde en del av deras budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller frågor med anknytning till inkomstbeskattningen av fysiska personer. Motionerna innehåller förslag som rör skatteskalan och grundavdrag, avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor, bilförmån, reseavdrag, personalvårdsförmåner, hälsofrämjande åtgärder, gåvor till ideella ändamål, HUS-avdrag, personaloptioner och pensionsförsäkringar. I betänkandet behandlas vidare regeringens skrivelse 2014/15:3 om återkallelse av proposition 2013/14:151 Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Utskottet avstyrker motionerna och föreslår att regeringens återkallelseskrivelse läggs till handlingarna. I betänkandet finns fem reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatteskalan, grundavdrag m.m. Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor Gåvor till ideell verksamhet 1.Skatteskalan, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) 2.Skatteskalan, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) 3.Skatteskalan, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) 4.Gåvor till ideell verksamhet, punkt 7 (M, C, FP, KD) 5.HUS-avdraget, punkt 8 (SD) Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor, punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatteskalan, grundavdrag m.m. 2014/15:74 av (SD), 2014/15:456 av Boriana (M), 2014/15:643 av (M), 2014/15:841 av (M), 2014/15:1229 av (M) yrkande 4, 2014/15:1244 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1337 av (M), 2014/15:1421 av Boriana (M), 2014/15:1474 av (M), 2014/15:1487 av och (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1563 av och (KD), 2014/15:1908 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2014/15:2064 av m.fl. (S), 2014/15:2240 av och (M), 2014/15:2340 av Finn (M), 2014/15:2342 av Finn och (M), 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 11, 2014/15:2656 av Finn och (M), 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkandena 10–12. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor 2014/15:1452 av och (S). 2014/15:2308 av (M), 2014/15:2580 av (M), 2014/15:2581 av och (M) yrkande 2 och 2014/15:2773 av (C). 2014/15:93 av och (M), 2014/15:353 av (M), 2014/15:831 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2582 av (M). 2014/15:231 av (M), 2014/15:261 av och (M), 2014/15:306 av (M) yrkande 6, 2014/15:372 av (M), 2014/15:580 av (M), 2014/15:842 av (C) yrkande 1, 2014/15:1089 av (M), 2014/15:1595 av (M), 2014/15:1790 av och (C), 2014/15:1843 av (M) och 2014/15:1953 av (M) yrkandena 1 och 2. 2014/15:18 av (FP), 2014/15:233 av (M), 2014/15:286 av (M), 2014/15:584 av (M), 2014/15:1076 av (KD), 2014/15:1423 av (M) och 2014/15:2406 av Finn (M). Gåvor till ideell verksamhet 2014/15:865 av (KD), 2014/15:1057 av (M), 2014/15:1395 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1674 av (KD), 2014/15:1903 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:2358 av Per m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 2 och 5. Reservation 4 (M, C, FP, KD) 2014/15:20 av (FP), 2014/15:30 av (FP) yrkande 3, 2014/15:89 av (M), 2014/15:167 av (M), 2014/15:351 av och (M), 2014/15:385 av och (M), 2014/15:667 av (M), 2014/15:859 av (KD), 2014/15:1557 av (KD), 2014/15:1572 av (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1591 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1672 av (KD), 2014/15:1771 av (M), 2014/15:1798 av och (C), 2014/15:1908 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2014/15:2088 av och (S), 2014/15:2221 av (M), 2014/15:2278 av (M), 2014/15:2362 av (M), 2014/15:2442 av (KD) yrkande 5, 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 8, 2014/15:2617 av och (M), 2014/15:2776 av och (C) och 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 5 (SD) 2014/15:529 av och (FP), 2014/15:1582 av och (FP), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2014/15:2013 av (M). 2014/15:95 av (M) och 2014/15:1712 av Skånberg (KD). lägger skrivelse 2014/15:3 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning har behandlat förslag om inkomstskatter under höstens behandling av statsbudgeten (se prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU1, yttr. 2014/15:SkU1y, rskr. 2014/15:29). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor med anknytning till beskattningen av fysiska personer. Motionerna innehåller förslag som rör skatteskalan, grundavdrag m.m., avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor, bilförmån, reseavdrag, personalvårdsförmåner, hälsofrämjande åtgärder, gåvor till ideella ändamål, HUS-avdrag, personaloptioner och pensionsförsäkringar. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. I betänkandet behandlas också regeringens skrivelse 2014/15:3 om återkallelse av proposition 2013/14:151 Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Skatteskalan, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skattepolitikens inriktning, skatteskalan, grundavdrag m.m. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD). antog riktlinjer för skattepolitiken i form av ett antal hållpunkter och ett antal krav (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08: FiU20, rskr. 2007/08:259). Genom fem hållpunkter inriktas skattepolitiken på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik, exempelvis en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. Därutöver utformas skattepolitiken så att den tillgodoser fem krav som ställs på de svenska skattereglerna i en alltmer globaliserad värld. Ett av dessa krav är generella och tydliga regler. Med beaktande av hållpunkterna ska skattereglerna vara generella, och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att förenkla systemet och för att skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. Frågor om utformningen av inkomstskattesystemets grunder, skatteskalan m.m. har senast behandlats i budgetärendet . godkände Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken (res. 1 av M, C, FP, KD) och avslog regeringens förslag om bl.a. avtrappat jobbskatteavdrag, sänkt skatt för pensionärer och begränsad uppräkning av skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt (res. 3 av M, C, FP, KD). (Se prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU1, yttr. 2014/15:SkU1y, rskr. 2014/15:29.) I motion 2014/15:74 av (SD) föreslås att schablonen för skattefri ersättning för logi under tjänsteresor höjs från till . I motion 2014/15:456 av Boriana (M) begärs en översyn som syftar till ett skatteuttag på förvärvsinkomster kring för de allra flesta och en statlig inkomstskatt på för de allra högsta inkomsterna. Bolagsskatten och skatten på kapitalinkomster ska vara . I motion 2014/15:643 av (M) anförs att det bör vara en målsättning att värnskatten avskaffas när detta kan ske inom ramen för en ansvarsfull finansiering. I motion 2014/15:841 av (M) föreslås att ideellt arbetande idrottsledare ska få ett särskilt skatteavdrag för utgifter som bilresor och måltidskostnader. Skatteavdraget ska fungera som en stimulans för de som lägger ned många timmar inom idrottsrörelsen och dessutom locka nya ledare . I motion 2014/15:1229 av (M) yrkande 4 föreslås ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad. I motion 2014/15:1244 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att det behövs en plan för hur pensionärernas inkomstskatt ska sänkas och att regeringen bör se över hur man kan sänka skatten för de pensionärer som väljer att arbeta efter sin pensionering. I motion 2014/15:1337 av (M) anför motionären att värnskatten och en eventuell avtrappning av jobbskatteavdraget bidrar till att marginalskatten blir hög. Jobbskatteavdraget bör inte trappas av, och värnskatten bör avvecklas inom ramen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Också i motion 2014/15:1421 av Boriana (M) föreslås att värnskatten avvecklas inom ramen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Värnskatten minskar människors frihet genom en orättfärdig konfiskering av pengar och hindrar ungdomar från studieovana miljöer att göra en klassresa. I motion 2014/15:1474 av (M) anför motionären att ansatsen i Alliansens miljöpolitik har varit att skapa en långsiktigt hållbar omställning av samhället i grönare riktning genom att framtida höjda miljöskatter balanseras med skattesänkningar på andra områden. Eftersom regeringen har aviserat stora skattehöjningar på både miljö och arbete är det viktigt att regeringen klargör om principen om grön skatteväxling har övergetts. I motion 2014/15:1487 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 anför motionärerna att skattesystemet bör ses över för att öka vanliga människors möjlighet att bygga upp ett sparkapital. Det finns goda skäl att överväga en sjätte hållpunkt som innebär att skattepolitiken bör bidra till ökad enskild kapitalbildning. I motion 2014/15:1563 av och (båda KD) föreslår motionärerna ett avdragsgillt bosparande för unga. I partimotion 2014/15:1908 av m.fl. (KD) yrkande 6 anförs att höjda skatter på tjänster och arbete inte leder till fler tjänster och mer arbete. Om positiva sysselsättningsutveckling ska fortsätta måste regeringens skattehöjarpolitik stoppas. I partimotion 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 6 anför motionärerna att skatten för pensionärer bör sänkas så att den hamnar på samma nivå som för löntagare. I motion 2014/15:2064 av m.fl. (S) anför motionärerna att det är orättvist att pensionärer, arbetslösa, sjuka och föräldralediga får betala mer skatt än en arbetstagare med samma inkomst. Samma skatt bör betalas för samma inkomst. Hela skattesystemet bör ses över. I motion 2014/15:2240 av och (båda M) föreslås att Försvarsmaktens rekrytering underlättas genom att de ekonomiska villkoren för personal i utlandstjänst förbättras. I motion 2014/15:2340 av Finn (M) anför motionären att statligt finansierad hälso- och sjukvård kan ge patienterna större valfrihet och vårdpersonalen större möjlighet att själv bestämma över sitt dagliga arbete. Ersättningen för läkemedel kan samordnas och ansvaret för sjukpenningen förbättras. Motionären föreslår en översyn som syftar till att införa en nationell sjukvårdsskatt för en mer rättvis och jämlik sjukvård i hela landet. I motion 2014/15:2342 av Finn och (båda M) anför motionärerna att många löntagare drabbas av en orimligt kraftig progressivitet även vid måttliga löneökningar. När detta paras med en för låg brytpunkt för den högre marginalskatten upplevs det samlade skattetrycket inte som rimligt. De viktiga och naturliga drivkrafter som normalt leder till en löneökning måste verka stimulerande och inte bestraffande genom att nettoökningen av inkomsten kanske upplevs som alltför marginell. En översyn av skatten på arbetsinkomster med detta perspektiv är motiverad. I partimotion 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 11 anförs att en skattereduktion bör införas för mikroproducenter av förnybar el. Vidare bör en grön skatteväxling användas för att strategiskt höja skatter på sådant som är dåligt för miljön. Då skapas utrymme för satsningar på fler jobb. Skatteväxlingen ska genomföras så att inte delar av landet som är beroende av bilen, t.ex. landsbygden, får bära en orimligt stor del av skattebördan. I motion 2014/15:2656 av Finn och (båda M) föreslår motionärerna att värnskatten avskaffas under förutsättning att detta inte påverkar rikets finanser i negativ riktning. I partimotion 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 4 anför motionärerna att de står bakom samtliga genomförda jobbskatteavdrag och slår vakt om tillväxt och arbetstillfällen genom att säga nej till regeringens aviserade nedtrappning av jobbskatteavdraget. I kommittémotion 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkandena 10–12 anför motionärerna att de vill göra det skattefritt att hyra ut en del av bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna för denna typ av uthyrning mer flexibla. Den statsfinansiella kostnaden blir liten för dessa förändringar, och det blir ett lågt pris att betala för att lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter. Utskottet har under höstens budgetberedning tillstyrkt regeringens politik för fler jobb. Med reformer för jobb, skola och miljö samt en fungerande svensk modell kan ekonomi och arbetsmarknad stärkas och prestera bättre. Målet är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. Målet är avgörande för en god ekonomisk utveckling och utgör grunden för ett som håller ihop. Förutom arbetsmarknads- och utbildningsinsatser ingår ökade offentliga investeringar i exempelvis infrastruktur och minskad klimatpåverkan samt satsningar på en aktiv näringspolitik. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Pensionen är en ersättning för tidigare utfört arbete och inte ett bidrag. Utskottet anser att den orättvisa skatteskillnaden mellan arbetsinkomster och pension bör avskaffas och tillstyrkte därför också regeringens förslag om en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för äldre så att pensionärer inte skulle beskattas högre än löntagare vid inkomster upp till ca . Förslaget innebar även en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för de med pension . Sammanlagt skulle skatten för pensionärerna ha minskat med om regeringens förslag bifallits av . Utskottet tillstyrkte även regeringens förslag om en avtrappning av jobbskatteavdraget för de med höga inkomster för att att minska inkomstskillnaderna och en begränsning av uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. För att öka likformigheten i beskattningen av förvärvsinkomster tillstyrkte utskottet även en särskild löneskatt för äldre. Inte heller dessa förslag kunde genomföras. Utskottet står alltjämt bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslagit och är inte berett att tillstyrka motionsförslagen om olika former av lättnader i beskattningen för höga inkomster. Inkomstbeskattningen bör också i fortsättningen bidra till en rättvis fördelning av de gemensamma utgifterna. Olika skatteavdrag har bidragit till en ökad olikformighet och växande gränsdragningsproblem i skattesystemet. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den generella välfärden, mobilisera resurser till samhälleliga investeringar och att verka utjämnande mellan grupper och mellan individernas levnadsåldrar. Skattesystemet bör vidare vara enkelt och överskådligt och vara utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. behöver en ansvarsfull långsiktig ekonomisk politik. I motion 2014/15:2461 begärs tillkännagivanden om att en skattereduktion bör införas för mikroproducenter av förnybar el och om att grön skatteväxling bör användas för att strategiskt höja skatter på sådant som är dåligt för miljön. har bifallit regeringens förslag i budgetpropositionen om en skattereduktion för mikroproduktion av el och en ökning av miljöskatternas styrande effekt. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionärernas förslag. Schablonen för skattefri ersättning för logi under tjänsteresor är knuten till konsumentprisindex och gäller när den anställde inte kan visa sina utgifter. Om kvitto eller liknande finns medges avdrag med den verkliga kostnaden. Utskottet ser inte något skäl att tillstyrka förslaget i motion 2014/15:74 om en kraftig höjning av denna schablon. För att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet mer effektivt och på så vis stimulera till en rörligare arbetsmarknad höjdes schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastigheter, privatbostäder eller hyreslägenheter fr.o.m. . Utskottet ser inte någon anledning att tillmötesgå förslagen i motion 2014/15:2921 om att införa ytterligare skattelättnader vid uthyrning av bostäder. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst finner utskottet inte heller skäl att se över förutsättningarna för ett särskilt skatteavdrag för unga som sparar till egen bostad eller att införa särskilda lättnadsregler för ideellt arbetande idrottsledare inom ungdomsidrotten. Att möjliggöra för unga att flytta till eget boende är viktigt, men insatserna för att kunna förbättra dessa förutsättningar bör fokusera på ett ökat bostadsbyggande och att unga kommer i arbete. När det gäller förslaget i motion 2014/15:2240 om en översyn av skattelagstiftningen för försvarsanställda svenskar på internationellt uppdrag påminner utskottet om att samma beskattningsregler gäller för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Utskottet har ställt sig avvisande till att överväga några särregler för just Försvarsmaktens anställda. Utskottet har inte ändrat uppfattning. Förslaget i motion 2014/15:2340 om en nationell sjukvårdsskatt avstyrks eftersom sjukvården är landstingens ansvar. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om återinförande av skattereduktionerna för avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor. Jämför särskilt yttrande (V). Avgifter till a-kassor var avdragsgilla under tjänst –2001, men avdragseffekten begränsades genom det gränsbelopp på som gäller för denna typ av utgifter under tjänst. Ett system för skattereduktion av fackföreningsavgifter infördes . Systemet avskaffades 1992. slopades företagens avdragsrätt för avgiften till arbetsgivarorganisationer till den del den inte avsåg konfliktändamål. infördes en skattereduktion för fackföreningsavgifter. Bakgrunden var att företagen funnit ett sätt att kringgå avdragsförbudet och därmed kunde göra avdrag för avgifter till arbetsgivarorganisationerna. Skattereduktionen för fackföreningsavgifter uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till . infördes också en skattereduktion för avgifter till arbetslöshetskassor. Rättviseskäl ansågs tala för att arbetstagarnas avdragsrätt för avgifter till arbetslöshetskassor inte skulle hindras av gränsbeloppet på . Någon motsvarande begränsning finns inte på arbetsgivarsidan. Skattereduktionen uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda (se prop. 2001/02:36, bet. 2001/02:SkU6, SOU 2000:65). Skattereduktionerna för fackföreningsavgifter och avgifter till arbetslöshetskassor avskaffades . Slopandet var en del i finansieringen av jobbskatteavdraget. I motion 2014/15:1452 av och (båda S) anförs att ursprunget till avdragsrätten för fackföreningsavgiften var att skapa en bättre jämvikt och proportionalitet mellan arbetsmarknadernas parter. Många arbetstagare har sedan slopandet tvingats lämna fackföreningen och a-kassan med anledning av kostnadsökningen. Avdragsrätten för fackföreningsavgiften och avgiften till a-kassan bör enligt motionärerna återinföras så snart det är ekonomiskt möjligt. En väl fungerande, tydlig, frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. En sådan arbetslöshetsförsäkring möjliggör en nödvändig strukturomvandling, ger ekonomisk trygghet till de som förlorar jobbet, stimulerar efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverkar press nedåt på lönerna. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att en höjning av den högsta dagpenningen i den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen är av väsentlig betydelse för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring och ett skyddsnät för individen vid arbetslöshet. Regeringen föreslog att den som har en månadsinkomst på får av sin inkomst . Den högsta dagpenningen skulle därmed uppgå till dag 1–100. Höjningarna föreslogs träda i kraft och omfattade även den högsta ersättning som lämnas i form av aktivitetsstöd till personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Vidare föreslogs att grundbeloppet i försäkringen skulle höjas från per dag. Regeringen avsåg också att höja grundbeloppet till per dag från . Regeringen hade vidare inlett ett arbete för att se över arbetslöshetsförsäkringen i syfte att underlätta för fler att kvalificera sig för och ansluta sig till den. Till följd av beslut att godkänna allianspartiernas budgetförslag har denna reform inte kunnat genomföras som planerat. Arbetslöshetsförsäkringens utformning prövas också av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (dir. 2010:48). Syftet är att överväga förändringar som ger hållbara försäkringar för framtiden. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Utredningens arbete kommer att slutredovisas . Det finns enligt utskottets mening argument för ett återinförande av skattereduktionen för avgifter till arbetslöshetskassor och skattereduktionen för fackföreningsavgifter. Skattereduktionerna bidrar till en skattemässig likabehandling av parterna på arbetsmarknaden och är enkla att hantera för de skattskyldiga och . Ett återinförande av skattereduktionerna skulle också kunna bidra till att fler ansluter sig till arbetslöshetsförsäkringen. Som framgått har regeringen inlett en översyn av arbetslöshetsförsäkringen som syftar till att underlätta för fler att kvalificera sig för och ansluta sig till försäkringen. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har lagt fram sitt slutbetänkande. Kommitténs förslag bereds nu inom . Utskottet utgår från att frågan om ett återinförande av de nu aktuella skattereduktionerna kommer att övervägas av regeringen i det fortsatta arbetet med dessa frågor och är därför inte berett att tillstyrka förslaget om att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skattereduktionerna bör återinföras. Utskottet avstyrker den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrade regler för beskattningen av bilförmån och förmån av fri parkering. Bilförmån uppkommer när en skattskyldig för privat bruk i mer än ringa omfattning använder en bil som han eller hon får disponera på grund av anställning eller uppdrag. Bilförmån är det även i de fall arbetsgivaren tillhandahåller en s.k. leasingbil eller då en skattskyldig på grund av anställning, uppdragsförhållande, medlemskap i förening eller liknande kunnat få ett förmånligt hyresavtal. Med ringa omfattning avses att bilen används vid högst tio tillfällen med en sammanlagd körsträcka på högst . Värdet av fri och delvis fri bil exklusive drivmedel beräknas efter schablon. Bestämmelserna om värdering av bilförmån finns i 61 kap. 5–11 §§ och 18–19 b §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Schablonen, som ska motsvara samtliga kostnader utom drivmedlet, bygger på en uppskattad privat körsträcka om 1 . Inriktningen är alltså att tjänstebilsinnehavaren själv betalar allt drivmedel och därmed får ett incitament att köra mindre privat. I underlaget för beräkning av värdet av bilförmånen ingår det för året fastställda prisbasbeloppet, statslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxeringsåret, bilmodellens nybilspris (fastställs av ) och anskaffningskostnaden för eventuell extrautrustning (dvs. sådan utrustning som inte ingår i nybilspriset). Om förmån av drivmedel ingår i bilförmånen ska denna förmån värderas till marknadsvärdet multiplicerat med 1,2 (61 kap. 10 § IL). Värdet av förmåner som är skattepliktiga ska ingå i underlaget för beräkning av skatteavdrag från ersättning för arbete, se 11 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL.