bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — I uppdraget ingår bl.a. att analysera resultat- och kostnadsutvecklingen i rättskedjan och jämföra den med den motsvarande utvecklingen i några länder som är jämförbara med . Utredaren ska även lämna förslag till hur resultatuppföljningen kan utvecklas utifrån de nya möjligheter som följer av arbetet med att effektivisera informationsförsörjningen i brottmålsprocessen. Uppdraget ska redovisas . har i sitt betänkande Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44) ställt upp ett antal principer för när det kan finnas behov av att vidta åtgärder för att uppnå särskild skyndsamhet eller särskild kompetens. Utredningen har även redovisat de verktyg och metoder som bedöms vara ändamålsenliga för att uppnå en sådan skyndsamhet eller kompetens. Enligt målutredningen bör särskilda åtgärder användas restriktivt, och den minst ingripande åtgärd som kan uppfylla behovet bör väljas. Betänkandet har remitterats och bereds vidare inom . har i betänkandet Ökat förtroende för domstolarna – strategier och förslag (SOU 2008:106) utfört en kartläggning av hur kommunikationen mellan domstolarna och medborgarna fungerar, bl.a. när det gäller utformningen av domar och beslut. Utredningen har gjort en allmän genomgång av domstolarnas utformning av domar och beslut. Till följd av förslag har redovisat en handlingsplan för regeringen. Av handlingsplanen framgår bl.a. att Domstolar –2014 ska undersöka sina avgöranden när det gäller språklig utformning och juridisk argumentation. Därefter ska domstolarna analysera vilka åtgärder som bör vidtas och sedan genomföra dessa. ansvarar förtroendesamordnare för att driva, utveckla och samordna arbetet med bemötandefrågor tillsammans med en referensgrupp från domstolarna. tog referensgruppen fram ett förslag till en ny gemensam handlingsplan för Domstolars arbete med dessa frågor. Handlingsplanen började gälla 2015. hade i uppdrag att utvärdera säkerheten i domstol för målsäganden och vittnen. Uppdraget redovisades för regeringen och slutsatsen är att säkerheten för målsäganden och vittnen i allmänhet är god men att det på vissa områden kvarstår en del förbättrings- och utvecklingsarbete (s. 53). Brå har enligt regleringsbrevet i uppdrag att studera målsägandes medverkan i rättsprocessen med fokus på hur denna kan öka för att förbättra förutsättningarna för att nå framgång i rättsprocessen. I uppdraget ingår att belysa framgångsfaktorer för att få målsägande att medverka i större utsträckning. Det ska särskilt belysas vilket stöd målsägande är i behov av under utredningen, rättegången och efter att rättsprocessen avslutats, hur dessa behov tillgodoses samt hur stödet kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . har i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att återkomma med en redovisning av de åtgärder som genomförts för att förbättra polisens information till brottsoffer (bet. 2010/11:JuU1, rskr. 2010/11:101–102). Med anledning av tillkännagivandet fick i regleringsbreven i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits inom polisen för att vidareutveckla och följa upp brottsofferarbetet såväl inom polisorganisationen som i samverkan med andra myndigheter och organisationer. skulle också redovisa de åtgärder som vidtagits i syfte att förbättra bemötandet av och informationen till brottsoffer och vad som hade gjorts för att öka brottsoffrens möjlighet att få sina skadeståndskrav tillgodosedda. har redovisat vidtagna åtgärder både i årsredovisningarna respektive 2012 och i en separat rapport som lämnades till regeringen (skr. 2014/15:75 s. 13). publicerades resultatet av den brottsofferundersökning som gjort på uppdrag av polisen. Undersökningen visar att brottsutsatta generellt sett är nöjda med sina kontakter med polisen men också att det finns sådant som kan förbättras. Bland annat framkommer det att möjligheten att få komma till tals i polisutredningar bör förbättras (s. 51). Regeringen beslutade att lägga skrivelsen med begäran om tillkännagivandet till handlingarna (skr. 2014/15:75. s. 13). tillkännagav att regeringen skulle återkomma till med en redovisning av de förbättringsåtgärder som vidtas inom rättsväsendet när det gäller bemötande och stöd till brottsoffer (bet. 2012/13:JuU1, rskr. 2012/13:124). Med anledning av tillkännagivandet aviserade regeringen två nya uppdrag, dels ett uppdrag som rör vittnesstödsverksamheten, dels ett uppdrag att genomföra en uppföljning av hur larm- och skyddspaket fungerar. Regeringen gav och i uppdrag att lämna förslag till en långsiktigt hållbar organisation för och finansiering av vittnesstödsverksamheten (Ju2014/3767/). I regleringsbrevet för avseende (Brå) gav regeringen i uppdrag att genomföra en uppföljning av hur larm- och skyddspaket används och fungerar (Ju2013/8711/). Regeringen beslutade att lägga skrivelsen med begäran om tillkännagivandet till handlingarna (skr. 2014/15:75 s. 19). Brå har redovisat uppdraget i rapporten för hotade (rapport 2015:7). har tillsammans med regeringens uppdrag att gemensamt verka för att vittnesstödsverksamhet bedrivs vid samtliga tingsrätter och hovrätter (Ju2006/5404/). Som nämnts ovan fick tillsammans med regeringens uppdrag att lämna förslag till en långsiktigt hållbar organisation för och finansieringen av vittnesstödsverksamheten (Ju2014/3767/). De ovan nämnda myndigheterna redovisade uppdraget i rapporten – Förslag till en långsiktigt hållbar organisation för och finansiering av verksamheten. I rapporten föreslås att och domstolarna ska ta ett större ansvar för att utveckla och sprida den centrala informationen om bl.a. möjligheterna att få tillgång till vittnesstöd. Vidare föreslås att och gemensamt ska se över och kvalitetssäkra befintligt informationsmaterial som rör vittnesstödsverksamheten. I rapporten föreslås även att domstolarna ska överväga att införa rutiner som innebär att målsägande och vittnen uppmanas att anmäla sig i receptionen vid sin ankomst till domstolen och att det då ska finnas personal tillgänglig som har möjlighet att informera om rättsprocessen samt vilka trygghetsskapande åtgärder som domstolen och vittnesstöden kan erbjuda. Vidare föreslås att och , i samråd med Brottsofferjouren , ska vidta informationsinsatser om vittnesstödsverksamheten. Syftet ska vara att på ett mer effektivt sätt sprida information om möjligheterna att verka som vittnesstöd samt att öka allmänhetens medvetenhet om det stöd som finns att tillgå i samband med en domstolsförhandling. Rapporten bereds vidare inom . Vid pågår ett tillsyns- och metodutvecklingsarbete där brottsofferperspektivet är en viktig aspekt. Riktlinjer och en uppdaterad har tagits fram. Det pågår också ett utvecklings-projekt om hanteringen av brott mot barn, ett projekt som omfattar en översyn av sexualbrott på nätet mot unga brottsoffer men även en granskning av kvaliteten i barnförhör i syfte att se om det finns behov av att vidta åtgärder för att säkerställa ett högt bevisvärde (s. 51). De informationssatsningar som har genomfört har breddat och fördjupat kunskaperna om brottsutsattas rättigheter både hos professionella aktörer och ideellt verksamma. har myndigheten särskilt satsat på information om brottsskadeersättning och information till barn. har avslutat tre regeringsuppdrag. De har framför allt rört utbildningsinsatser, förmedling av forskningsmedel om mäns våld mot kvinnor, inklusive sexuellt våld och andra sexuella övergrepp, samt information till barn som brottsoffer (s. 52). Som nämnts ovan gav regeringen i uppdrag att utveckla arbetet mot hatbrott. Regeringen mottog redovisning av hur myndigheten avser att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. Av redovisningen framgår bl.a. att det i de tre storstadsregionerna ska finnas särskilda hatbrottsgrupper och att de övriga fyra polisregionerna ska säkerställa att de har motsvarande förmåga. för den nya har genomfört ett pilotprojekt där tolv kommuner och en stadsdel tillsammans med polisen tagit fram s.k. medborgarlöften. Ett medborgarlöfte är vad polisen och kommunen tillsammans lovar medborgarna att göra för att det ska bli tryggare i just deras områden. Medborgarlöften är en integrerad del av styrmodell och är en utveckling och förstärkning av de tidigare samverkansöverenskommelserna mellan polisen och kommunerna. lämnade en slutrapport om det ovannämnda pilotprojektet. har efter förslag från regeringen (prop. 2014/15:323) antagit lagändringar som medfört utökade befogenheter för civilanställda vid och (bet. 2014/15:JuU3, rskr. 2014/15:23). Civilanställda utredare vid de ovannämnda myndigheterna gavs genom den lagändring som trädde i kraft möjlighet att hålla fler förhör och delge information om förenklad delgivning. har i ett tillkännagivande, efter förslag från justitieutskottet, an-sett att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk kommitté för att granska var-för så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom (bet. 2013/14:JuU37, rskr. 2013/14:162). Regeringen har därefter tillsatt en utredning med en parlamentarisk referensgrupp som ska göra en bred översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123). I uppdraget ingår bl.a. att ge förslag på en helt ny reglering som innebär att det ställs högre krav på gärningsmannen i en sexuell situation. Det handlar om ett särskilt straffansvar för oaktsamhet eller vållande. Utredaren ska även granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder och hur rättsväsendet i övrigt hanterar ärenden om våldtäkt, analysera orsakerna till att så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom, och överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan förbättra sitt arbete inom området. Uppdraget ska redovisas senast den 1 feb-ruari 2016. Regeringen beslutade att sexualbrottsutredningen (Ju 2014:21) ska ombildas till en parlamentariskt sammansatt kommitté. tillkännagav att regeringen skulle vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottslighet på internet (bet. 2014/15:JuU1, rskr. 2014/15:77). Regeringen gav i regleringsbrevet Brå i uppdrag att kartlägga utvecklingen av it-relaterade inslag i de anmälda brotten. Myndigheten ska även analysera kompetens och kapacitet när det gäller it-relaterad brottslighet och forensiska it-undersökningar i den brottsutredande verksamheten. I uppdraget ingår att belysa brister och utvecklingsmöjligheter. Brå ska också överväga om det är möjligt att skapa ett system som ger rättsväsendets myndigheter ett statistiskt underlag för att framöver följa utvecklingen av it-relaterade inslag i de anmälda brotten och i så fall hur ett sådant system bör vara utformat. Uppdraget ska redovisas . I övrigt pågår ett antal arbeten med syfte att bl.a. höja de brottsbekämpande myndigheternas kompetens när det gäller att möta den brottslighet som förekommer på internet eller som har internetrelaterade inslag. Mot bakgrund av den snabbt framväxande bedrägeribrottsligheten har en utredare föreslagit att ett nytt brott som kriminaliserar identitetsstöld bör införas (Stärkt straffrättsligt skydd för egendom, SOU 2013:85). Förslagen bereds i . En särskild utredare har i betänkandet (SOU 2015:77) Fakturabedrägerier kartlagt omfattningen och karaktären av problemen med bedrägerier med fakturor. Utredaren har haft i uppdrag att dels kartlägga omfattningen och karaktären av problemen med fakturabedrägerier, dels att utifrån kartläggningen överväga behovet av förändringar i framför allt civilrättslig, näringsrättslig och civilprocessrättslig lagstiftning. En särskild utredare har haft i uppdrag att redovisa hur reglerna om utvidgat förverkande har tillämpats och mot denna bakgrund utvärdera bl.a. om tillämpningen har visat på problem eller svårigheter med regleringen. Uppdragets andra del har bestått i att analysera behovet av och lämna förslag till de författningsändringar som behövs för att genomföra och rådets direktiv /42/EU om frysning och förverkande av hjälpmedel vid och av brott i EU. Utredaren har lämnat betänkandet För att brott inte ska löna sig (SOU 2015:67). Förslagen bereds inom . Polisens tillgänglighet och närvaro på internet bör vara tillgänglig för allmänheten i större utsträckning än vad den är . Det ska vara enkelt att komma i kontakt med polisen oavsett var i landet man bor och på vilket sätt man väljer att ta kontakt. För är det både kundvänligt och effektivt att följa med i utvecklingen vad gäller teknik och kommunikation. För landets invånare är det en trygghet att det är lätt att få kontakt med polisen. Detta medför också ett ökat förtroende för myndigheten. är det möjligt att anmäla brott via internet. Enligt utskottets uppfattning behöver kontaktytan mellan medborgarna och polisen nu utvecklas ytterligare. Det bör vara enkelt att sända bilder eller filmer till polisen från en mobiltelefon. En snabbare tillgång till uppgifter och bevismedel av denna typ skapar bättre förutsättningar för att klara upp brott. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om att öka polisens tillgänglighet och förbättra informationsvägarna mellan polisen och allmänheten i syfte att myndigheten ska vara tillgänglig för allmänheten i större utsträckning än vad den är , och att detta tillkännages för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Utvecklingen av internet har inneburit många positiva förändringar. Parallellt med nya möjligheter har dock även nya problem tillkommit, och många brott begås via internet. När brottsligheten flyttar ut på internet måste polisen följa efter och vara närvarande där. Det är därför viktigt att polisen har den kompetens som behövs för detta. Alla poliser måste kunna utreda enklare former av it-relaterad brottslighet. Polisens närvaro på internet behöver således öka. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att öka polisens närvaro på internet och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller utskottet motion 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Utredning av brott, uppföljning och återkoppling till brottsoffer När en person gjort en anmälan om brott till polisen är det viktigt att polisen lämnar relevant och begriplig information om bl.a. möjligheten att träffa en brottsofferstödjare. Vi anser att polisen bör bli bättre på att lämna information om vad som händer med utredningen av brottet och vilka åtgärder som vidtagits med anledning av anmälan. För det fall att polis och åklagare avstår från att utreda brottet bör brottsoffret få information om varför detta har gjorts. Vidare bör den som anmält ett brott bli kontaktad av polisen från anmälan. Brottsoffret bör då få en återkoppling om vad som hänt med utredningen och återigen få information om möjligheten att träffa en brottsofferstödjare. Även företag måste uppmuntras att anmäla fler brott till polisen. Generellt finns det ett stort förtroende för polisen, men många företagare ser problem när de polisanmäler brott som de utsatts för. Det förekommer att utredningar om stölder och inbrott läggs ner med vändande post, trots att man lämnat exempelvis registreringsnummer på bilar, filmer från övervakningskameror eller namn på gärningspersonerna. Att polisen ska följa upp de bevis och vittnesmål som finns är nödvändigt. Mer behöver också göras så att företag får information om hur utredningar fortlöper. Den som anmält ett brott ska kunna lita på att polisen t.ex. besöker brottsplatsen i det fall det behövs och använder sig av lämpliga utredningsåtgärder, t.ex. DNA-teknik. Det gäller i synnerhet eftersom många brott är återkommande, vilket skapar stor oro hos personalen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra brottsutredningen, uppföljningen och återkopplingen till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2015/16:2403 av (C) yrkande 1, 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 och 2015/16:2685 (KD) av m.fl. (KD) yrkande 12. Rättsväsendet är i brottsbekämpande arbete beroende av allmänhetens förtroende och samarbete. I är det en medborgerlig skyldighet att vittna. Det betyder att man är skyldig att vittna i domstol om man är kallad som vittne. Undantag gäller för dem som är nära släkt med den tilltalade. Ett växande problem är emellertid oviljan att vittna, som ibland är kopplad till rädsla. De flesta människor har inga eller få erfarenheter av kontakter med rättsväsendet, och det är naturligt att man känner oro inför att t.ex. vittna i en rättegång. Det är därför viktigt att polis, åklagare och domstolar informerar om möjligheterna till vittnesstöd, särskilda väntrum och annat som kan öka tryggheten och underlätta i en situation som kan kännas svår. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att säkerställa att detta görs. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med en redogörelse av vilka åtgärder som vidtas för att vittnen ska få information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd, och att detta tillkännages för regeringen. Därmed bifaller utskottet motion 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 10. Övriga frågor om kompetens och bemötande Utskottet har vid fler tillfällen tidigare uttalat sig om motionsyrkanden om kompetens och bemötande, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1 s. 45 f.). Vid det tillfället betonade många motionärer vikten av att anställda inom rättsväsendets olika myndigheter har en hög kompetens inom olika områden. Utskottet instämde i detta. Utskottet konstaterade också att det inom rättsväsendets myndigheter kontinuerligt vidtas åtgärder för att öka kompetensen inom många olika områden. Utskottet ansåg att det var självklart att de personer som kommer i kontakt med myndigheterna får ett professionellt bemötande från myndighetsföreträdare. Utskottet vidhåller, , denna inställning och understryker att frågor om kompetens och bemötande är av central betydelse för att rättsväsendets myndigheter ska kunna fullgöra den viktiga uppgiften att värna den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Som framgår ovan ombildades , och de 21 polismyndigheterna till en nationell myndighet, . Genom ombildningen skapas bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete genom bl.a. tydligare ledning och styrning. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det är angeläget att de utvecklingsbehov som identifierades under ombildningsprocessen leder till konkreta åtgärder och förbättringar. Vidare behöver arbetet för att säkerställa kompetens och effektivitet i utredningsverksamheten prioriteras högt. Utskottet föreslog i förra årets budgetbetänkande (s. 45 f.) ett tillkännagivande om att regeringen skulle vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottsligheten på internet. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Utskottet konstaterade då att andelen brott som begås med hjälp av modern teknik ständigt ökar och att rättsväsendet inte har hunnit följa med i utvecklingen. För att bättre bekämpa den brottslighet som förekommer på internet är det viktigt att stärka rättsväsendets kompetens i detta arbete. Utskottet konstaterar nu att ett antal arbeten pågår med syfte att höja de brottsbekämpande myndigheternas kompetens när det gäller att möta den brottslighet som förekommer på internet eller har internetrelaterade inslag. Utskottet betonar vikten av att detta arbete fortsätter men ser inga skäl att ställa sig bakom de tillkännagivanden som begärs i motionerna 2015/16:2649 (M, C, FP, KD) yrkande 1, 2015/16:3072 (M) yrkande 11 och 2015/16:2684 yrkandena 3 och 4. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom domstolarna för att förbättra den språkliga utformningen av domarna och den juridiska argumentationen ser utskottet inte skäl för att ställa sig bakom yrkandena i motion 2015/16:2303 (M) yrkandena 4 och 5. Utskottet konstaterar att arbete pågår för att utreda våldtäktslagstiftningen och dess tillämpning. Regeringen anför att man prioriterar arbetet med att motverka sexualbrott högt och att en ökad uppklaring av våldtäkter är ett särskilt utpekat jämställdhetsmål. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är angeläget med fortsatta insatser för att förbättra såväl arbetssätt som bemötande vad gäller sexualbrott och offer för sådan brottslighet. Utskottet anser att det inte finns skäl för de tillkännagivanden som efterfrågas i motionerna 2015/16:558 (S) och 2015/16:836 (S). Som framgår ovan är arbetet med att motverka hatbrott en prioriterad fråga. Utskottet välkomnar den satsning som presenterat och instämmer i regeringens bedömning att den nya nationella myndigheten har förutsättningar att genomföra denna satsning på ett kraftfullt och samordnat sätt. Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det är nödvändigt med det tillkännagivande som efterfrågas i motionerna 2015/16:2786 (FP) yrkande 11 och 2015/16:3072 (M) yrkande 24. Utskottet är positivt till det trygghetsskapande och brottsförebyggande arbete som polisen bedriver genom arbetet med medborgarlöften. Utskottet ser emellertid inga skäl för att ställa sig bakom det yrkande som framförs i motion 2015/16:3072 (M) yrkande 2. Utskottet ser inte heller fog för att bifalla de yrkanden om en nationell djurskyddspolis som framförs i motionerna 2015/16:2005 (SD), 2015/16:2866 (SD) yrkande 5, 2015/16:3108 (SD) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2751 (SD) yrkande 2 och 2015/16:1832 (M). Utskottet finner inte heller anledning att bifalla de yrkanden om tillkännagivanden om polisens verksamhet som framställs i motionerna 2015/16:2674 (M) yrkande 5, 2015/16:2306 (M) yrkande 3, 2015/16:2586 (M) och 2015/16:2651 (M, C, FP, KD) yrkande 7. Som framgår ovan har och ett uppdrag från regeringen att gemensamt verka för att vittnesstödsverksamheten bedrivs vid samtliga tingsrätter och hovrätter i . Vidare har förslag redovisats i en rapport om vittnesstöd från och . Syftet med förslagen är bl.a. att nå en långsiktigt hållbar organisation för vittnesstödsverksamheten. Rapporten bereds inom . Utskottet ser därför inga skäl för att ställa sig bakom de tillkännagivanden som begärs i motionerna 2015/16:2695 (KD) och 2015/16:1488 yrkande 2. Utskottet välkomnar det kontinuerliga arbete som pågår i frågor som gäller bemötande av brottsoffer men instämmer i regeringens bedömning att det finns anledning att även i fortsättningen utveckla arbetet med bemötandefrågorna. Utskottet ser mot bakgrund av det kontinuerliga arbete som pågår inga skäl att ställa sig bakom de yrkanden som framförs i motionerna 2015/16:792 (V) yrkande 3, 2015/16:2685 (KD) yrkande 8 och 2015/16:1481 (FP) yrkandena 1 och 2. Utskottet ser inte heller några skäl för att ställa sig bakom det yrkande som framförs i motion 2015/16:2685 (KD) yrkande 10. Utskottet anser sammantaget inte att har anledning att göra några tillkännagivanden med anledning av i denna del behandlade motionsyrkanden om kompetens och bemötande. Utskottet avstyrker yrkandena. Uppföljning av den nya polisorganisationen, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2015/16:555 av och (båda S), 2015/16:1352 av (M) yrkande 1, 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 7. I ett antal motioner efterfrågas en utvärdering av den nya polisorganisationen. Vi delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att den nya organisationen utvärderas för att se om omorganisationen har haft avsedda effekter i förhållande till regeringens syfte och mål med reformen.