bet · H301FöU3 · 2015-09-15 00:00:00 — betänkande 2015/16:FöU3 I betänkandet behandlas motioner från allmänna motionstiden och 2015. De sammanlagt 51 motionsyrkandena rör bl.a. olika typer av militär verksamhet, exempelvis grundorganisatoriska frågor, skjutfält och övningsverksamhet, materiel- och anskaffningsfrågor samt frågor om Försvarsmaktens anläggningar och infrastruktur. I betänkandet föreslår utskottet med anledning av motioner två tillkännagivanden: ett tillkännagivande om att miljöprövningen av övnings- och skjutfält behöver ses över i syfte att förkorta handläggningstiderna så att Försvarsmaktens möjligheter till övning inte allvarligt försvåras samt ett tillkännagivande om att tillgång till långräckviddiga bekämpningssystem ska vara en prioriterad materielfråga under kommande mandatperioder. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 10 reservationer (SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Grundorganisatoriska frågor m.m................................................................. Övnings- och skjutfält .................................................................................. Övnings- och utbildningsverksamhet ........................................................ Internationella insatser och operationer...................................................... Materiel- och anskaffningsfrågor ............................................................... Försvarsmaktens anläggningar och infrastruktur........................................ Översyn av systemet Prio........................................................................... Grundorganisatoriska frågor m.m., punkt 1 (SD)................................. Övnings- och skjutfält, punkt 2 (SD).................................................... Övnings- och utbildningsverksamhet , punkt 4 (SD)............................ Internationella insatser och operationer, punkt 5 (SD)......................... Materiel- och anskaffningsfrågor, punkt 6 (SD)................................... Försvarsindustrifrågor, punkt 8 (SD).................................................... Försvarsindustrifrågor, punkt 8 (V)...................................................... Försvarsmaktens anläggningar och infrastruktur, punkt 9 (SD)........... Översyn av systemet Prio, punkt 10 (SD)............................................. Försvarsmaktens uniformer, punkt 11 (SD) ......................................... Förteckning över behandlade förslag............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /15 ......................................... Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:2096 av och (SD), 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 52–54, 64 och 66 samt 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 28–31, 59–61, 71, 72 och 75. Reservation 1 (SD) 2014/15:1170 av m.fl. (S), 2014/15:1815 av (M) och 2015/16:944 av (M). Reservation 2 (SD) 3.Miljöprövning av övnings- och skjutfält ställer sig bakom det som utskottet anför om beslutsprocessen för miljöprövning av övnings- och skjutfält och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 10. 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 28, 57 och 71 samt 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 62 och 65. Reservation 3 (SD) 5.Internationella insatser och operationer 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 24. Reservation 4 (SD) 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 60, 61, 65 och 74, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 6, UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2015/16:3065 av och (båda SD) och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 67, 68, 73 och 74. Reservation 5 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om tillgång till långräckviddiga bekämpningssystem under kommande mandatperioder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 13. 2014/15:1973 av m.fl. (MP) och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 33 och 34. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) 9.Försvarsmaktens anläggningar och infrastruktur 2014/15:348 av m.fl. (M) yrkande 3, 2014/15:1369 av (MP), 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 38 och 67 samt 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 45 och 76. Reservation 8 (SD) 10.Översyn av systemet Prio 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 44 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 56. Reservation 9 (SD) avslår motion 2014/15:1240 av m.fl. (SD). Reservation 10 (SD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (FP), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), Dag Klackenberg (M), (MP) och (S). I betänkandet behandlas 51 yrkanden från de allmänna motionstiderna 2014 och 2015. Motionerna behandlar bl.a. grundorganisatoriska frågor, övningsverksamhet, materiel- och anskaffningsfrågor och frågor om Försvarsmaktens anläggningar och infrastruktur. Utskottets förslag i korthet avslår 16 motionsyrkanden om Försvarsmaktens grundorganisation. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:2096 av och (båda SD) framför motionärerna att militära skyddsområden bör återinföras. Motionärerna pekar på att främmande makt kan inhämta information om vatten- och bottenförhållanden i zoner som har varit militära skyddsområden. Detta understryker behovet av att skyndsamt återinföra militära skyddsområden. I motionerna 2014/15:2961 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) framförs att sju mekaniserade brigader successivt bör sättas upp i , , , , , och (yrkande 52 respektive 59). Vidare bör en stadsskyttebrigad sättas upp i (yrkande 53 respektive 60), en marinbas öst sättas upp samt en marinbas väst och ett marindetachement och etableras (motion 2014/15:2961 yrkande 64). I motion 2015/16:3218 framhåller motionärerna att marinbaserna och detachementen i stället bör inrättas (yrkande 72). Motionärerna framhåller dessutom att infrastrukturen inte får förstöras ytterligare så att ett upprättande av mekaniserade brigader med basering i , , , , och samt en skyttebrigad i /försvåras (motion 2014/15:2961 yrkande 54). I motion 2015/16: 3218 är yrkandet detsamma med den skillnaden att , och har inkluderats när det gäller upprättandet av mekaniserade brigader (yrkande 61). flygflottilj, , bör enligt motionärerna inrättas med två nya Gripendivisioner för att stärka luftförsvaret av huvudstaden (motion 2014/15:2961 yrkande 66). I motion 2015/16:3218 yrkar motionärerna att i stället bör sättas upp (yrkande 75). I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkas att bör delas in i åtta militärområden på mark (yrkande 28) samt fyra militärområden (marinkommandon) till havs (yrkande 29). Varje militärområde bör enligt motionärerna delas upp i ett antal försvarsområden (yrkande 30), och varje försvarsområde bör i sin tur delas in i ett antal närskyddsområden (yrkande Motionärerna framhåller även att fem reducerade amfibiebrigader successivt bör sättas upp med basering i , , , och (yrkande 71). Utskottet underströk i betänkande 2013/14:FöU9 att det är som beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation, vilket gjordes i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). beslutade då om grundorganisationens omfattning och förbandens lokalisering. Med detta som grund reglerar regeringen i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Av instruktionen framgår att myndigheten själv beslutar om sin organisation i de delar som inte regleras i instruktionen. Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109 bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) innebar inga förändringar i grundorganisationen. Det innebar vidare att godkände regeringens förslag om inriktning för krigsförband i . I propositionen framhölls att inga förband kommer att läggas ned. I betänkande 2014/15:Fö11 om försvarspolitisk inriktning 2016–2020 konstaterade utskottet att det värdesätter den samsyn som råder mellan regeringen och Försvarsmakten när det gäller organisationens utformande. Utskottet konstaterade vidare att det delar regeringens bedömning att krigsförbanden i första hand bör utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp. Utskottet ansåg vid beredningen av frågorna att det inte fanns skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. Såsom framfördes i betänkande 2013/14:FöU9 beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation. Inom ramen för och regeringens beslut om grundorganisationen är det Försvarsmaktens ansvar att närmare bestämma utformningen i syfte att kunna leva upp till de mål som har beslutats av statsmakterna. I enlighet med utskottets ställningstagande i betänkande 2013/14:FöU9 anser utskottet att det inte finns skäl att ompröva enskilda delar av den grundorganisation som har fattat beslut om. Utskottet vill dessutom påminna om att den samsyn som råder mellan regeringen och Försvarsmakten när det gäller organisationens utformande är av stor vikt, såsom framhållits i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet . Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält behöver ses över i syfte att förkorta handläggningstiderna så att Försvarsmaktens möjligheter till övning inte allvarligt försvåras, och tillkännager detta för regeringen. avslår tre motioner om skjutfält. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2014/15:1815 av (M) framhåller motionären den stora resurs som skjut- och övningsfält utgör och därmed vikten av att utveckla verksamheten. Motionären pekar på att utvecklingen av skjutfältet är negativ och att ett reaktiverande av skjut- och övningsfältet krävs för att ett vidmakthållande ska gälla i praktiken. I motion 2014/15:1170 av m.fl. (S) pekar motionärerna på att skjut- och övningsfält är största militära övningsområde och det enda som är miljöprövat och godkänt för samtliga arméns truppslag. Drastiska personalneddragningar har gjorts, men de förstärkningar med ett flertal personer som har beslutats är en signal om skjut- och övningsfältets värde. Motionärerna begär att ett mer långsiktigt och strategiskt tänkande behövs för att och kunna vidmakthålla fältet. Vidare betonar motionärerna att ökad tyngd borde ges åt övningsverksamheten på skjut- och övningsfältet i ett nordiskt och internationellt perspektiv. I motion 2015/16:944 av (M) begärs att nödvändiga investeringar görs i bland annat infrastruktur och logement på skjutfält. I motion 2015/16:2824 framhåller motionärerna m.fl. (KD) att utdragna beslutsprocesser kopplade till miljöprövningen av övningsfälten allvarligt försvårar Försvarsmaktens möjligheter till övning (yrkande 10). Försvarsmakten är , enligt motionärerna, förhindrade att använda närmare en tredjedel av övningsfälten. Motionärerna lyfter fram skjutfält som ett exempel på ett ärende som , tillsammans med 17 andra överklaganden, bereds i . I betänkande 2012/13:FöU13 underströk utskottet att det delade regeringens slutsats att Försvarsmakten måste ha tillgång till övnings- och skjutfält med skilda naturtyper och terrängförhållanden i olika delar av landet så att förbanden kan utbildas och övas i olika klimatförhållanden. Vid behandlingen av regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition 2015 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) instämde utskottet i regeringens bedömning att det militära försvaret snabbt behöver stärkas och att det därför är viktigt att vidta åtgärder för att förbättra krigsförbandens förutsättningar att verka. Regeringen fastslår i budgetpropositionen (prop. 6) att krigsförbandens krigsduglighet bör öka med stöd av föreslagna ekonomiska tillskott och i takt med att de enskilda krigsförbanden övas och fylls upp med personal och materiel. Utskottet har tidigare behandlat motioner med frågor om tillståndsgivning för övnings- och skjutfält. I betänkande 2012/13:FöU13 om Försvarsmaktens miljöarbete konstaterade utskottet att det finns en tydlig lagstiftning, med utgångspunkt i (1998:808), som reglerar verksamheten och tillståndsgivningen för övnings- och skjutfälten. Mot denna bakgrund avslogs motionerna (bet. 2013/14:FöU9 och 2012/13:FöU13). När Försvarsmakten lämnat in en ansökan görs en miljöprövning då samtliga berörda ges möjlighet att lämna synpunkter på ett enskilt övnings- är första prövningsinstans. överklagas till mark- och miljödomstolen, som med ett eget yttrande ska överlämna ärendet till regeringen för prövning. motionärerna hänvisar till bereds i . I ljuset av den beslutade försvarspolitiska inriktningen –2020 vill utskottet framhålla vikten av att Försvarsmakten snabbt får tillgång till övnings- och skjutfält. Utdragna handläggningstider för miljöprövning försvårar allvarligt Försvarsmaktens möjligheter till övning. krav innebär att en samlad prövning ska göras av alla olika miljö- och hälsoeffekter som en verksamhet riskerar att medföra. I miljöprövningen får alla berörda möjlighet att lämna sina synpunkter. gör sedan en sammanvägning av omständigheterna i ärendet och fattar sitt beslut. Ärendena ska självklart handläggas rättssäkert, men utskottet ser med oro på att beredningen av miljöprövningsärenden i många fall har pågått . Utskottet instämmer därför i vad som anförs i motion 2015/16:2824 (KD) yrkande 10 om att beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält behöver ses över i syfte att förkorta handläggningstiderna så att Försvarsmaktens möjligheter till övning inte allvarligt försvåras. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. När det gäller frågan om skjut- och övningsfält samt skjutfält instämmer utskottet i vikten av en utökad kvalificerad övningsverksamhet liksom vikten av att säkerställa Försvarsmaktens tillgång till övnings- och skjutfält av olika typer. Utskottet betonar dessutom vikten och behovet av att fördjupa övningssamarbeten med andra länder, där de nordiska länderna har en särställning. Det bör dock enligt utskottet i första hand vara Försvarsmakten som gör löpande bedömningar av vilka behov som finns och hur dessa kan tillgodoses. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:1815 (M), 2014/15:1170 (S) och 2015/16:944 (M). Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden om övnings- och utbildningsverksamhet. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2014/15:2961 framhåller motionärerna m.fl. (SD) att brigaderna ska genomgå krigsförbandsövningar (yrkande 28) och att det bör genomföras tre veckors krigsförbandsövningar med en brigad, till vilka värnpliktiga och GSS/T kallas in (yrkande 71). I motion 2015/16:3218 yrkar motionärerna att brigaderna ska genomgå krigsförbandsövningar minst (yrkande 62). Vidare bör, enligt motionärerna, utbildningen av fallskärms- och Lapplandsjägare återupptas (motion 2014/15:2961 yrkande 57 och motion 2015/16:3218 yrkande 65). Motionärerna föreslår att Fallskärmsjägarskolan åter ska inrättas i , att Norrlandsjägarna i ska fortsätta utbilda soldater, att Lapplandsjägarna i ska återuppta sin utbildning samt att kustjägare krigsplaceras i amfibiebataljonerna. Vid behandlingen av regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition 2015 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) instämde utskottet i regeringens bedömning att den enskilt viktigaste delen under den kommande försvarsinriktningsperioden är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Enligt utskottet, liksom för regeringen, var det av avgörande betydelse att alla krigsförband är bemannade, utrustade och samövade för att lösa sina uppgifter. Bland annat framhölls vikten av övningar, mobiliseringsplaner, mobiliserings- och beredskapsövningar och förstärkningar av vissa förmågor. Vidare framhöll utskottet vikten av att Försvarsmakten rekryterar, utvecklar och vidmakthåller den personal som krävs för att genomföra verksamheten. I budgetpropositionen föreslår regeringen att övningsverksamheten i ökad utsträckning bör inriktas mot kvalificerade stridskraftsgemensamma övningar inom ramen för Försvarsmaktens uppgift att kunna försvara mot ett väpnat angrepp. Vidare föreslås att övnings- verksamheten med hela förband inklusive pliktpersonal bör öka. Utskottet konstaterar att det råder en bred enighet om att det enskilt viktigaste under den kommande försvarsinriktningsperioden är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I detta ingår åtgärder för att förbättra krigsförbandens förutsättningar att verka. Utskottet konstaterade i samband med behandlingen av den försvarspolitiska inriktningen (bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att det förutsätts att det finns bemannade, utrustade och samövade krigsförband, att det finns kunskaper om hur dessa kan användas på ett effektivt sätt samt att det finns planering och förutsättningar för att kunna fatta politiska beslut om att använda dessa stridskrafter. Detta är alltjämt utskottets utgångspunkt. Utskottet anser inte att det finns behov av ytterligare riktlinjer, och därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:2961 (SD) yrkandena 28, 57 och 71 samt 2015/16:3218 (SD) yrkandena 62 och 65. Internationella insatser och operationer Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att utlandsstyrkan ska ha en mindre summa tillgänglig för att hjälpa lokalbefolkningen i de områden som verkar. Jämför reservation 4 (SD). I motion 2014/15:2961 och 2015/16:3218 av m.fl. (SD) begär motionärerna att utlandsstyrkan ska ha en mindre summa tillgänglig för att hjälpa lokalbefolkningen i de områden där bevarar och skapar fred (yrkande 21 respektive 24). Syftet är att visa att de svenska soldaterna är vänligt sinnade och därigenom skydda soldaterna men även att gynna dialogen med det lokala civila samhället. har tidigare behandlat frågor som rör vikten av att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser inom ramen för internationella insatser (bet. 2014/15:FöU1). hade beslutat att ändamålet för och namnet på anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser skulle ändras så att säkerhetssektorreform- (SSR) och kapacitetsbyggnadsinsatser kunde finansieras genom anslaget 1:2 (numera benämnt Försvarsmaktens insatser internationellt). har dessutom vid enskilda beslut om fredsfrämjande förbandsinsatser framhållit vikten av att beakta förutsättningarna för att de genomförs på ett sätt som inte bidrar till sammanblandning med biståndsinsatser (bet. 2011/12:UFöU2). Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6) att anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt ska få användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av riksdag och regering. Anslaget får också bl.a. användas för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder. planeras exempelvis det försvarsrelaterade stödet till SSR och militär kapacitetsbyggnad att fortsätta på bl.a. västra , i , och . I Kosovo har Försvarsmakten lämnat finansiellt bidrag till bland annat röjning av oexploderad ammunition, infrastrukturstöd och utbildningsinsatser. Utskottet understryker att enligt ändamålet för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt får anslaget användas för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför men även till exempelvis SSR- och militära kapacitetsbyggnadsinsatser. Det bedöms, enligt utskottet, ge nödvändiga förutsättningar att kunna omsätta svensk solidaritet i praktisk handling i konfliktområden. De insatser som Försvarsmakten genomför – inte minst inom ramen för SSR och kapacitetsbyggnad – bidrar enligt utskottet till ökade möjligheter till en mer hållbar utveckling och säkerhet i de länder och områden som berörs. Motionerna 2014/15:2961 (SD) yrkande 21 och 2015/16:3218 (SD) yrkande 24 bör mot denna bakgrund avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom vad utskottet anför om att tillgång till långräckviddiga bekämpningssystem ska vara en prioriterad materielfråga under kommande mandatperioder och tillkännager detta för regeringen. avslår 11 motionsyrkanden om materiel- och anskaffningsfrågor. Jämför reservation 5 (SD). I motionerna 2014/15:2961 och 2015/16:3218 yrkar motionärerna m.fl. (SD) på att luftförsvaret bör återintegrera ett taktiskt radiosystem () för att ett eget Länk 16-liknande nät ska kunna realiseras. Inom detta nät ska det vara möjligt att välja mellan nationellt krypto eller Natokrypto. Beroendet av skulle enligt motionären därmed minska (yrkande 10 respektive 74). Motionärerna framhåller vidare att hemvärnets fordonspark bör förnyas så att terrängbil 11, 13 och 20 kan fasas ut (yrkande 60 respektive 67) samt att hemvärnet bör förses med granatkastare, pansarvärnsrobot och broläggningsförmåga (yrkande 61 respektive 68). Vidare yrkar motionärerna på att Torped 45 bör uppgraderas (yrkande 65 respektive 73) och att nio ska överföras från Försvarsmakten till (motion 2014/15:2961 yrkande 74). I motion 2015/16:2172 av m.fl. (M) betonar motionärerna att – i ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget i närområdet – behöver öka sin tröskelförmåga. Motionärerna begär därför att tillgång till långräckviddiga bekämpningssystem ska vara en prioriterad materielfråga under kommande mandatperiod (yrkande 13). I motion 2015/16:2824 av m.fl. (KD) menar motionärerna att vi som en konsekvens av den förda försvarspolitiken de senaste 15–20 åren har dragit ned på nyckelfunktioner inom försvaret som måste återupprättas. Motionärerna begär därför bl.a. att Försvarsmaktens broläggningsförmåga måste öka (yrkande 6). I motion 2015/16:3065 yrkar motionärerna och (båda SD) att Försvarsmakten bör köpa tillbaka miniubåten för att den antingen kan bli övningsobjekt eller för att kunna placera den på lämpligt museum. Utskottet framhöll i betänkande 2014/15:FöU11 att materielförsörjningen måste ses som instrumentell för att höja krigsförbandens operativa förmåga under den kommande försvarsinriktningsperioden. Utskottet delade vidare regeringens bedömning att det finns vissa åtgärder som kan vara av betydelse för Försvarsmaktens samlade förmåga efter 2020 men som inte direkt bedöms höja den operativa förmågan . Vidare underströk utskottet att den operativa förmågan måste säkerställas, och de utmaningar som försvarets stora omsättnings-, nyanskaffnings- och uppgraderingsbehov innebär måste hanteras. En operativ balans behövde, enligt utskottet, säkerställas på , och en samlad strategisk avvägning och prioritering för materielförsörjningen måste utarbetas. Utskottet såg därför positivt på att regeringen aviserat en avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att utarbeta förslag till hur materielförsörjningen kan prioriteras och effektiviseras för att säkra operativ förmåga efter 2020. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6) bekräftade regeringen att den avsåg att tillsätta en utredning med uppdrag att se över det samlade långsiktiga materielbehovet. Utredningen bör enligt regeringen vara klar och utgöra en grund för regeringens och Försvarsberedningens fortsatta arbete inför kommande inriktningsbeslut. Vidare framhåller regeringen att den uppdragit åt Försvarsmakten att upprätta ett förslag till investeringsplan för åren 2017–2028. Förslaget kommer att lämnas tillsammans med myndighetens budgetunderlag. Regeringen meddelar att den avser att återkomma om detta till i budgetpropositionen . När det gäller broläggningsförmåga föreslår regeringen i proposition 2014/15:109 att krigsförbanden i arméstridskrafterna tillförs bl.a. ytterligare brobandvagnar i syfte att nå en acceptabel krigsduglighet. Miniubåten avvecklades 2011.