bet · H201KrU5 · 2015-03-09 00:00:00 — Utskottet menar att det mot denna bakgrund vore intressant med en nationell uppföljning, inte minst kan det vara intressant att belysa relationen mellan musik- och kulturskolorna och satsningen Skapande skola. Utskottet vill också peka på den möjlighet att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete med kultur i skolan som Skapande skola och musik- och tillsammans innebär. I regeringens budgetproposition anfördes att regeringen beräknar att –2018 avsätta totalt för att bl.a. stärka den kommunala musik- och . Syftet var att ge barn och unga likvärdig tillgång till kultur och kulturutövande. Bidraget skulle bl.a. möjliggöra sänkta taxor i musik- och . Förslaget genomfördes inte (bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:92). Den föregående regeringen beslutade om införandet av en fritidspeng (prop. 2013/14:168, bet. 2013/14:SoU26, rskr. 2013/14:273). Hushåll med barn i årskurs 4–9 har efter vissa kriterier rätt till ersättning från för barnets deltagande i fritidsaktiviteter (fritidspeng). Deltagande i musik- och kan omfattas av bestämmelsen som finns i socialtjänstlagen (2001:453). I regeringsförklaringen aviserade statsminister avsikten att ta fram en nationell strategi för musik- och . Regeringen anförde vidare i budgetpropositionen att en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en nationell strategi för musik- och kulturskolorna ska tillsättas. Utskottet konstaterar inledningsvis att den svenska musik- och är en angelägenhet. Verksamheten styrs av kommunala beslut och bedrivs med kommunala resurser. Musik- och kulturskolorna är en av landets största satsningar på barn- och ungdomskultur. Musik- och spelar en stor roll för barns och ungdomars möjligheter att själva få pröva på musik och andra kulturformer. Det mervärde för individen och för samhället som skapas här är svårt att mäta. Utskottet vill, i likhet med flera motionärer, i detta sammanhang lyfta upp ett exempel inom musik- och : El Sistema, en kör- och orkesterskola, ursprungligen från , där man arbetar med musiken som verktyg för ett socialt hållbart samhälle. El Sistema-modell startade i och har vuxit och finns runt om i landet. Metoden bygger bl.a. på att individen utvecklas i gruppen, i samspelet och i interaktion med sina medmusikanter. Stor vikt läggs vid att barnet ska få utveckla sitt engagemang och förstå sig själv i relation till gruppen. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är angeläget att alla barn oavsett förutsättningar ska ges goda möjligheter att utveckla det egna skapandet. Musik och kultur är viktiga för att utveckla elevernas personlighet och intressen. Musik- och kulturskolorna fyller en viktig funktion, både med den breda verksamheten och genom att stimulera och ta till vara talanger. Musik och kultur för barn och unga är till gagn för både individen och för samhället. Förskolors och skolors samverkan med musik- och är också betydelsefull för att stärka skolans estetiska verksamhet. Utskottet vill här också peka på det arbete för att utveckla musik- och som bedrivs av SMoK, bl.a. i samarbete med SKL. Det gäller bl.a. frågor om kompetensutveckling och personalförsörjning, som är av stor vikt för musik- och arbete. Utskottet konstaterar att regeringen har deklarerat en avsikt att ta fram en nationell strategi för musik- och . Motionsyrkandet får därför anses vara tillgodosett och bör därför inte föranleda något initiativ från sida. Motion 2014/15:441 (S) avstyrks därmed. Utskottet är medvetet om att avgifterna varierar mellan kommunerna. Frågan om avgifter faller dock inom den kommunala självstyrelsen. Strategier mot trakasserier och mobbning på nätet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga samt om arbete för ett utökat samarbete på EU-nivå om bl.a. skydd mot trakasserier och övergrepp på nätet. (M) begär i motion 2014/15:109 en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. I motionen konstateras att mobbningen har ändrat karaktär och att den mobbade, som är uppkopplad både i skolan och i hemmet, aldrig slipper undan sina plågoandar. (M) begär i motion 2014/15:2361 att regeringen ska arbeta för ett samarbete på EU-nivå om ungas liv på nätet och möjligheten till skydd mot trakasserier och övergrepp på nätet. I motionen framförs att regeringen bör arbeta för en samsyn inom EU om var gränserna går för vad som är lagligt. Den förra regeringen beslutade om direktiv för en särskild utredare att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för den enskildes personliga integritet, särskilt när det gäller hot och kränkningar på internet. (Ju2014:10 Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten). Uppdraget ska redovisas . tillsattes en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123). Genom tilläggsdirektiv ombildades utredningen till en parlamentarisk kommitté (dir. 2014:144). Kommittén har antagit namnet sexualbrottskommitté (Ju2014:21). Kommittén ska bl.a. ta ställning till om straffet för de mest allvarliga fallen av våldtäkt och våldtäkt mot barn bör skärpas, samt analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräckligt starkt skydd mot vissa sexuella övergrepp som med hjälp av modern teknik sker via internet (dir. 2015:5). Uppdraget ska redovisas . Ett flertal insatser pågår för att minska mobbning m.m. på nätet. Bland annat fick i uppdrag av regeringen att stärka unga i åldern 12–mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier som uppmanar till våld och hot för en politisk eller ideologisk sak. Myndigheten gav ut ett utbildningsmaterial för skolor – Hur kan skolan arbeta mot näthat? arrangerar vidare den s.k. MIK-veckan i samband med Safer Internet , som firas i 100 länder i hela världen. uppmärksammas barns och ungas medievardag på olika sätt. Syftet med MIK-veckan är att väcka frågan om hur vuxna kan ta sitt ansvar och rusta barn och unga med medie- och informationskunnighet (). genomför vidare på regeringens uppdrag som initierats av . Kampanjens syfte är att öka kunskapen, särskilt hos barn och ungdomar, om främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans samt mobilisera för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet på internet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor gav ut flera publikationer om unga, ungdomar och internet, bl.a. Nätkränkningar – Svenska ungdomars normer och beteenden (), Hat på nätet () och Får man skriva vad man vill på internet, () som bl.a. tar upp vilka regler om ansvar som gäller för vad som sägs och skrivs i sociala medier eller i andra internetsammanhang. Datainspektionen har en webbplats, , som ger råd till den som har blivit kränkt på nätet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har också en interaktiv informationssäkerhetsskola på nätet som vänder sig till barn och unga. Vidare har () haft i uppdrag av den förra regeringen att göra en kartläggning av polisanmälda hot och kränkningar riktade mot enskilda personer via internet. Kartläggningen är redovisade i rapporten och kränkningar mot enskilda personer via internet (Rapport 2015:6). Utskottet vill här också nämna organisationen som samordnar verksamhet för att öka vuxnas kunskaper om barns och ungas vardag på internet, ett initiativ som också stöds av regeringen. Syftet är att bejaka det positiva som finns i ungas liv på nätet, som engagemang, kommunikation och kunskapsutbyte, och ge föräldrar och andra vuxna bättre förutsättningar att hantera fallgroparna på internet, t.ex. e-mobbning och integritetsfrågor. I arbetet inom Surfa Lugnt deltar bl.a. och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt , Com Hem, , IT- & Telekomföretagen, .SE – samt och Bredbandsbolaget. Surfa Lugnt delar också på Safer Internet ut ett till det projekt eller den organisation som bäst främjar kommunikation mellan unga och vuxna på nätet. Här kan också nämnas att det på många av de sidor som barn använder finns en ”report abuse”-knapp att trycka på som blockerar en person som skriver något elakt och nedlåtande eller verkar vara någon annan än den utger sig för att vara från att ta mer kontakt. Trots att många unga uppger att de har varit med om mobbning eller sexuella trakasserier på nätet är det enligt Datainspektionens rapport och integritet 2009 bara en fjärdedel av dessa som har använt abuse-knappen. Det är ett faktum att barn och unga i hög grad är på internet ; det är en integrerad del av deras liv. Många barn och unga har en stor del av sitt sociala liv på internet. Statistik från visar att medieanvändningen kryper ned i åldrarna. har hälften av alla 2-åringar varit på nätet, och av 11-åringarna har en egen mobiltelefon. Det handlar nästan uteslutande om smarta telefoner med pekskärm, även bland de yngre barnen. Statistiken visar också att nyheter i mobilen har fått en större roll i ungas medieanvändning. Av de tillfrågade 15-åringarna läser nyheter på sin mobil, vilket kan jämföras 2010. medier 2014/15 med statistik om barns och ungas medieanvändning beräknas komma i sin helhet . Utskottet konstaterar att för många barn och unga är nätet en positiv plats där de bl.a. kan hålla kontakten med kompisar, söka information till skolarbeten, spela spel, se på film, lyssna på musik och upptäcka världen. Utskottet menar vidare att nätet kan bidra till barns och ungas språkutveckling. I detta sammanhang förtjänar också e-boken att nämnas som en möjlighet att nå ut med litteratur. innebär användningen av internet risker. Det förekommer mobbning, hot och andra kränkningar. Detta är givetvis oacceptabelt, och det finns enligt utskottet skäl till oro över utvecklingen på området. Det som sker på nätet är en spegling av sådant som också förekommer i den fysiska verkligheten. Den kanske största skillnaden mellan den fysiska världen och den som finns på nätet är avsaknaden av vuxna. Många barn mår psykiskt dåligt efter att ha blivit utsatta för kränkningar på nätet. Det är mycket viktigt med ett aktivt arbete för att motverka alla former av mobbning, hot och andra kränkningar på nätet. Det gäller både det offentliga och föräldrar och andra vuxna i barnens omgivning. För trakasserier och kränkningar som begås under skoltid har skolan enligt skollagen (2010:800) ett ansvar för att anmäla, utreda och vidta åtgärder. Som redovisas ovan pågår en rad insatser på området. Mot bakgrund av detta anser utskottet att motionerna 2014/15:109 (M) och 2014/15:2361 (M) bör avstyrkas. Utskottet avser dock att noga följa dessa frågor. Kontaktplattform för barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en webbaserad kontaktplattform för barn och unga som mår dåligt. I motion 2014/15:894 av (M) anförs att en webbaserad kontaktplattform för barn och unga som mår dåligt bör inrättas (yrkande 3). I mo-tionen lyfts fram att det är viktigt med tidiga insatser för att vända utvecklingen när någon mår dåligt. För att snabbt kunna sätta in rätt stöd är det viktigt att komma i kontakt med barn och unga med begynnande psykisk ohälsa. I och ungas hälsa, vård och omsorg 2013 konstateras att antalet barn och unga som får vård för psykisk ohälsa fortsätter att öka och att det framför allt är vård för depressioner och ångestsjukdomar som ökar. I proposition 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande ingick ett handlingsprogram med insatser inom områdena ungas inflytande, psykisk hälsa och egen försörjning. Vid behandlingen av propositionen anförde kulturutskottet följande (bet. 2013/14:KrU9 s. 44): Utskottet ser med oro på de problem som finns med ungdomars psykiska Det är angeläget med insatser för att hantera dessa problem. Utskottet noterar att bl.a. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, och har uppdrag som rör frågor kring ungas ohälsa. Vidare har regeringen beslutat om en handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2016. avser regeringen att inom planen avsätta ca på insatser som syftar till att förebygga psykisk ohälsa och att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Barn och unga som har, eller riskerar att utveckla, psykisk ohälsa är ett prioriterat område i den handlingsplanen. nätvandrare bedriver socialt arbete på internet. Nätvandrarna finns tillgängliga för barn och unga på sociala sajter där de umgås, skapar och upprätthåller sociala kontakter som exempelvis , och MSN som är mötesplatser för ungdomar och som många nyttjar . uppgift är att lyssna och agera bollplank. Om den unge vill tala om allvarliga problem ges stöd online, eller så slussas ungdomen vidare. Ett annat initiativ är Tjejzonen som fick 2014 för sitt engagemang och stöd online till unga tjejer som handskas med svåra livsfrågor. Tjejzonen har lanserat forum på nätet där tjejerna möts för att dela erfarenheter och peppa varandra. Samtalen modereras av Tjejzonens storasystrar, volontärer. Det är ett projekt i samarbete med . Tjejzonen vill lyfta fram de positiva möjligheter som nätet ger. Mot bakgrund av att de flesta barn och unga har tillgång till och använder internet kan detta vara en viktig kanal för att nå ut med relevant information och stöd till barn och unga som mår dåligt, och också för att förebygga psykisk ohälsa. Det är dock i första hand ett ansvar för de myndigheter och andra aktörer som arbetar med dessa frågor att bedöma i vilken omfattning och på vilket sätt internet ska användas i detta arbete. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:894 (M) yrkande 3. Verksamhet vid teknik- och naturvetenskapscentrum Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att långsiktigt stärka landets teknik- och naturvetenskapscentrum. I motion 2014/15:934 lyfter m.fl. (S) fram behovet av att se över hur verksamheten vid landets teknik- och , s.k. science centers, långsiktigt kan stärkas. I motionen konstateras att vi lever i då samhället är mer teknikberoende än någonsin och att vi står inför globala utmaningar där kompetens inom teknik, naturvetenskap och innovationsförmåga kommer att vara avgörande. Science centers har unika förutsättningar att möta barn och ungdomar både i skolan och samt att kompetensutveckla lärare. Motionärerna konstaterar att det statliga stödet inte omfattar alla teknik- och och inte heller har ökat i takt med att fler teknik- och tillkommit. Motionärerna menar att grundfinansieringen urholkats i då samhällets behov av att stärka intresset för naturvetenskap, teknik och entreprenörskap har ökat. För att kunna verka långsiktigt och säkra annan avgörande medfinansiering från regionala och kommunala instanser, näringsliv m.fl. bör regeringen därför se över hur verksamhetsstödet vid landets teknik- och kan stärkas långsiktigt. Teknik- och naturvetenskapscentrum (science centers) är interaktiva anläggningar som sprider kunskap om och skapar intresse för naturvetenskap och teknik. De riktar sig både till skolan och den breda allmänheten. Skolan erbjuds pedagogiska program, och kompetensutvecklas flera tusen lärare. Det finns 19 science centers i . Alla samarbetar med ortens och regionens skolor, företag, universitet/högskolor och organisationer. Vissa teknik- och naturvetenskapscentrum stöds av bl.a. Europeiska regionala utveck-lingsfonden med motsvarande nationell offentlig finansiering (Science Center ). fördelade 2013 statsbidrag till 15 teknik- och naturvetenskapscentrum. Det statliga bidraget är ett generellt verksamhetsstöd som ges i taget. Statsbidrag till science centers lämnas i enlighet med förordningen (1997:153) om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum samt föreskrifter om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum (SKOLFS 2010:8). Statsbidraget utgör av de totala intäkterna, vilket mot-svarar förordningens krav på att teknik- och naturvetenskapscentrum som får statsbidrag i huvudsak ska finansieras på annat sätt. har granskat alla science centers verksamhet och kvalitet (Science centers – PM om en utvärdering av naturvetenskap och teknik, 2013). konstaterar att centrumens samlade skolinsatser har utvecklats –2011 i både omfattning och bredd. Det finns dock vissa områden där man menar att en fortsatt utveckling är önskvärd. Centrumen bör bredda och fördjupa kompetensen inom naturvetenskap och teknik för att kunna möta allmänhetens intresse och skolans behov, attrahera nya målgrupper samt satsa på de äldre eleverna inom naturvetenskap och naturkunskap. Dessutom bör samarbetet mellan olika centrum vidareutvecklas för en ökad kompetens, den lokala skolutvecklingen stödjas samt det tematiska arbetssättet utvecklas på ett mer systematiskt sätt. Utskottet konstaterar att statsbidrag ges till olika teknik- och naturvetenskapscentrum, men att de i huvudsak finansieras på annat sätt. Utskottet anser att verksamheten i första hand är en fråga för skolor, företag, universitet, högskolor och organisationer. Motion 2014/15:934 (S) avstyrks därmed. Utvidgning av Skapande skola till gymnasieskolan, punkt 4 (M, C, FP, KD) av Per (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (FP), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1379 av (M). Vi anser att satsningen Skapande skola bör utvidgas till att även omfatta gymnasieskolan. Skapande skola var alliansregeringens största kulturpolitiska reform. Barn och unga är vår främsta prioritering, därför tillhör Skapande skola kärnan i Alliansens kulturpolitik. Den ger barn och unga tillgång till kultur och eget kreativt skapande, som det breddar arbetsmarknaden för professionella kulturarbetare. Skapande skola har successivt byggts ut från att först omfatta årskurserna 7-9 till att nu omfatta hela , inklusive förskoleklass. Skolan spelar en viktig roll i samhället, då den möter alla barn och unga oavsett familjers resurser eller bakgrund. Rapporter visar på att barns och ungdomars möjligheter att själva få skapa och delta i kulturlivet är olika. Många skolor arbetar med kultur, skapande arbete och estetiska lärprocesser utifrån det tydliga kulturuppdrag som anges i (Lgr11). När man arbetar med skapande och konstnärlig verksamhet i skolan berikas och förstärks också det pedagogiska uppdraget. Hela skolan bör genomsyras av denna samverkan och det är dags att även gymnasieskolan ges möjlighet att använda sig av Skapande skola i sitt pedagogiska uppdrag. Det är alldeles för många elever som inte fullföljer sin gymnasieutbildning. Ett sätt att förebygga avhopp och inspirera till ökad kunskapsinhämtning, kan vara att arbeta med estetiska lärprocesser på det sätt som sker inom . Alla elever behöver tillgång till mer kultur, inte mindre. Vi anser därför att det är dags att också eleverna i gymnasieskolan bör omfattas av satsningen Skapande skola. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2014/15:1379 (M). Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:109 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. 2014/15:441 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samarbete med Smok och SKL utarbeta en nationell strategi för musik- och kulturskolor. 2014/15:736 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kultur- och fritidsaktiviteter för barn och ungdomar. 2014/15:894 av (M): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att inrätta en webbaserad kontaktplattform för barn och unga som mår dåligt. 2014/15:934 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av hur verksamheten vid landets teknik- och , s.k. science centers, kan stärkas långsiktigt. 2014/15:1193 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att öka alla barns tillgänglighet till kulturupplevelser och deltagande i kulturverksamhet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja kulturverksamhet på teckenspråk. 2014/15:1356 av (C): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter. 2014/15:1379 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla Skapande skola till att även omfatta gymnasieskolan. 2014/15:2361 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för ett samarbete på EU-nivå för att motverka trakasserier på nätet. Kultur- och fritidsaktiviteter för barn och unga är väl alla partier överens om att det är viktigt att det kommer alla till del, oavsett vilken bakgrund man har eller familjers möjligheter. Jag tänker ta upp två reformer som den tidigare alliansregeringen har genomfört och som har varit bra i det syftet. Jag vill prata om den enskilt största statliga satsningen på barn- och ungdomskultur, en samverkan mellan skola och professionella kulturaktörer, nämligen Skapande skola. Initiativtagare till detta var 2008 dåvarande kulturministern . har Skapande skola byggts ut och omfattar förskoleklass till årskurs 9. Under innevarande år har av alla kommuner i sökt Skapande skola-pengar. Det har kommit in 400 ansökningar, varav 102 är från friskolor. Skapande skola nådde också föregående år av alla elever. Huvuddelen av detta är skapande verksamhet. Det är bild, form, skrivande, berättande och så vidare, där eleverna skapar något tillsammans med en kulturaktör. Det är inte bara detta som är det fina. Den andra poängen med Skapande skola är att av stödet går direkt till arvoden till kulturutövare. De kan alltså arbeta och få ersättning för det de är utbildade till. Jag återkommer till när jag berättar om vår reservation, som jag kommer att yrka bifall till. En annan viktig reform som Alliansen genomförde trädde i kraft . Jag tänker på fritidspengen. Det är en peng på per barn och år som ges till familjer med svag ekonomi, familjer som lever på försörjningsstöd, och som ger en möjlighet för alla barn att delta i någon slags fritidsaktivitet. Det kan vara ensemblespel eller fotboll - man väljer själv vad man vill göra. Om man läser vad Socialdemokraterna och regeringen vill förstår man att de inte gillar fritidspengen. Av budgetpropositionen framgår att de hellre vill lägga pengar på den kommunala , dit de vill anslå 400 miljoner, och sänka terminsavgifterna med per termin. Det ger inte alls samma stöd som fritidspengen, menar jag. Med Socialdemokraternas förslag kan man inte välja vad man vill. Man måste välja för att få del av avgiftssänkningen. Man sänker också avgiften för alla, även - vilket jag tycker är tokigt - i min hemkommun , där det är väldigt privilegierade barn som bor. De är priviligierade så till vida att de flesta föräldrarna har ett arbete att gå till. De har alltså större möjligheter att betala för barnens fritidsaktiviteter. Men Socialdemokraterna väljer att slå ut det på alla kommuner och lägga ut för varje elev som går i i stället för att ge stödet direkt till dem som behöver det mest. För en familj med försörjningsstöd som har två barn, en pojke som vill spela fiol och en flicka som spelar fotboll, innebär det att de får stöd bara för den som väljer fiolen. Flickan som väljer fotboll har ingen möjlighet att få stöd, vilket blir väldigt tokigt. Med fritidspengen får alla möjlighet att välja det de vill. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur och fritid för barn och unga Jag återkommer till vår reservation. Det finns en reservation i ärendet från , , som jag vill yrka bifall till. Där säger vi att vi vill utöka Skapande skola till att även omfatta gymnasiet. förslag i betänkandet anser man att gymnasiet är en frivillig skolform.