bet · H201SfU11 · 2015-03-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett stort antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 som rör asyl- och migrationsfrågor samt svenskt medborgarskap. Bland annat behandlas frågor om skyddsbehov, könsrelaterad förföljelse, samarbetet inom EU, asylprocessen, verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, förvar, visering och svenskt medborgarskap. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns 22 reservationer (M, SD, V, FP, KD) och ett särskilt yttrande (M). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det gemensamma europeiska asylsystemet Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut Utvisning på grund av brott 1.Flyktingpolitiken, punkt 1 (SD) 2.Flyktingpolitiken, punkt 1 (V) 3.Flyktingpolitiken, punkt 1 (KD) 4.Utlänningslagstiftningen, punkt 2 (M, SD) 5.Könsrelaterad förföljelse, punkt 3 (V) 6.Könsrelaterad förföljelse, punkt 3 (FP) 7.Människosmuggling, punkt 4 (SD) 8.Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 5 (M) 9.Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 5 (SD) 10.Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 5 (V) 11.Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 5 (FP) 12.Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 5 (KD) 13.Asylprocessen, punkt 6 (SD) 14.Asylprocessen, punkt 6 (V) 15.Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 7 (V) 16.Utvisning på grund av brott, punkt 8 (SD) 17.Förvar, punkt 9 (SD) 18.Förvar, punkt 9 (V) 19.Visering, punkt 10 (SD) 20.Visering, punkt 10 (V) 21.Medborgarskap, punkt 11 (SD) 22.Medborgarskap, punkt 11 (V) Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 7 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 1, 17, 18, 20–22 och 30, 2014/15:1043 av (SD), 2014/15:1270 av (SD), 2014/15:1656 av (MP) i denna del, 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del, 2014/15:2194 av (S), 2014/15:2563 av m.fl. (MP), 2014/15:2705 av och (SD) och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11, 12, 16 och 18. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) 2014/15:2639 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (M, SD) 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2014/15:175 av (C), 2014/15:1571 av och (C) yrkandena 2 och 3, 2014/15:2180 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 4 och 6 samt 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 12. Reservation 5 (V) Reservation 6 (FP) 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 39–41. Reservation 7 (SD) Det gemensamma europeiska asylsystemet 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 4–6, 2014/15:1656 av (MP) i denna del, 2014/15:1882 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del, 2014/15:2201 av m.fl. (S) yrkande 4, 2014/15:2394 av (KD), 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 29, 30, 32 och 33 samt 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 30. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) Reservation 11 (FP) Reservation 12 (KD) 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 10–12 och 25–27, 2014/15:1127 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1187 av Lawen Redar (S), 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 8–10 och 13. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 19, 23, 24, 28 och 29, 2014/15:1343 av och i (C), 2014/15:1871 av och (FP), 2014/15:2203 av (S), 2014/15:2270 av (M) och 2014/15:2639 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 15 (V) Utvisning på grund av brott 2014/15:221 av och (FP), 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 8–14 och 29 samt 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 16 (SD) 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 33 och 34 samt 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 17. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 32, 2014/15:447 av och (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:822 av (C) yrkande 2 och 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7, 28 och 31. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (V) 2014/15:82 av m.fl. (V) yrkande 31, 2014/15:208 av (FP), 2014/15:406 av och (FP), 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 19–24 och 2014/15:2911 av och (SD) yrkandena 4–6. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (MP), (SD), (FP), (KD), (S), (S), (M), (S), (S), (V) och (C). Utskottet behandlar i detta betänkande ett flertal motionsyrkanden om asyl- och migrationsfrågor samt om svenskt medborgarskap. Motionerna väcktes under den allmänna motionstiden /15. En redovisning av motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förändringar av flyktingpolitiken och om begreppet väpnad konflikt. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (V), 3 (KD) och 4 (M, SD). om flyktingars rättsliga ställning (), som ratificerades av 1954, innehåller bl.a. en definition av vem som ska anses som flykting och föreskriver förbud mot avvisning eller utvisning av personer till ett land där de riskerar förföljelse eller till ett land där de inte åtnjuter trygghet mot att bli sända till ett land där de riskerar förföljelse. I konventionen definieras en flykting som en person som i anledning av en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiska åskådning befinner sig utanför sitt hemland och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd. Definitionen i 4 kap. 1 § utlänningslagen, förkortad UtlL, av vem som är flykting har samma lydelse som i , dock anges uttryckligen att denna rätt gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller, om dessa inte kan antas erbjuda trygghet mot förföljelse, från enskilda. Dessutom omfattar flyktingbegreppet personer som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning. Med alternativt skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land som han eller hon är medborgare i, därför att 1. det finns grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, och 2. utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i 1 inte vill, begagna sig av hemlandets skydd. Med övrig skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 a § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land han eller hon är medborgare i, därför att han eller hon 1. behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp, eller 2. inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. Även när det gäller andra skyddsbehövande än flyktingar saknar det betydelse om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen löper de risker som har angetts eller om dessa myndigheter inte kan antas erbjuda trygghet mot att utlänningen utsätts för sådana risker genom handlingar från enskilda. Som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande anses även en person som är statslös och som av de uppräknade skälen befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort. För den som är statslös flykting krävs dessutom att han eller hon inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, återvända till detta land. Ett uppehållstillstånd som beviljas ovan nämnda grupper ska vara permanent eller gälla . Tillstånd får dock vägras i vissa fall, t.ex. om flyktingen genom ett synnerligen grovt brott visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i (5 kap. 1 § UtlL). Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. För barn får uppehållstillstånd beviljas om omständigheterna är särskilt ömmande. (5 kap. 6 § UtlL) Uppehållstillstånd ska som huvudregel ha sökts och beviljats före inresan i . Undantag görs emellertid för bl.a. den som söker uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande (5 kap. 18 § UtlL). I kommittémotion 2014/15:2639 av m.fl. (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av en översyn av utlänningslagstiftningen. Motionärerna anför att den svenska lagstiftningen har vuxit fram och efter hand ändrats på grund av europeisk lagstiftning. Detta har gjort den svårhanterad. Utlänningslagen bör därför ses över utifrån ett juridiskt perspektiv i syfte att göra den mer lättillgänglig och överblickbar. I partimotion 2014/15:2866 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att begränsa asylinvandringen i enlighet med kriterierna i och till ett antal kvotflyktingar. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att undantagsvis utfärda tillfälliga uppehållstillstånd för personer som inte fullt ut lever upp till kraven i men som av ytterst starka humanitära skäl ändå inte kan återvända till sitt hemland, ett närliggande område eller sitt första asylland. Vidare begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att de som inte följer regelverket för ansökan om asyl genast ska avvisas till det land de senast kom ifrån. Därtill begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att den som vistas i landet illegalt ska avvisas omgående utan att få sin sak prövad. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att samhällsorientering ska vara obligatorisk för alla som söker uppehållstillstånd i . Den ska ge en bra introduktion om och livet i , praktiska kunskaper om skyldigheter, rättigheter och möjligheter samt kännedom om det svenska samhällets kultur, historia och värdegrund. Slutligen begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd endast bör beviljas som tillfälliga tillstånd och att permanenta uppehållstillstånd därmed bör avskaffas som tillståndsform. (SD) begär i motion 2014/15:1043 ett tillkännagivande om behovet av att se över praxis för beslut om kollektiva permanenta uppehållstillstånd. Motionären anser att det inte bör vara möjligt för att i ett s.k. rättsligt ställningstagande besluta att uppehållstillstånd som beviljas syrier i normalfallet ska vara permanenta. I motion 2014/15:1270 av (SD) begärs att regeringen ska återkomma till med ett förslag på ett poängsystem för beviljande av uppehållstillstånd som baseras på individens möjligheter att på ett bra sätt ta del av det svenska samhället. Motionären anser att genom att ställa högre krav på invandrarna minskar både samhällets och enskilda människors kostnader för ett ineffektivt mottagande. och (båda SD) begär i motion 2014/15:2705 ett tillkännagivande om att regeringen måste redovisa hur stora kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen är. Motionärerna framhåller att beräkningar av expertis pekar på att kostnaderna för invandringen i realiteten är stora. Svenska väljare måste därför få veta hur mycket av skattebetalarnas pengar som förbrukas för att upprätthålla den nuvarande asyl- och invandringspolitiken. I partimotion 2014/15:82 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att det är av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Om inte de mänskliga rättigheterna respekteras för de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att se över flyktingskapsbestämmelsen i utlänningslagen så att dess tolkning överensstämmer med gällande internationell rätt. Den svenska rättens krav på att risken för förföljelse ska vara sannolik för att beaktas stämmer inte med flyktingkonventionen. Kravet bör i stället ligga mellan ”sannolik” och ”möjlig”. Vidare begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om en sådan översyn av bestämmelserna om skydd vid väpnad konflikt, urskillningslöst våld eller svåra inre motsättningar att skyddet blir mer heltäckande. Motionärerna framhåller att det råder stora oklarheter vad gäller tolkningen av bestämmelserna om internationellt skydd för den som flytt från bl.a. en väpnad konflikt. Därtill begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till en ändring i utlänningslagen så att uppfyller krav på utredningsskyldighet och bevisbörda i fråga om tortyr. Motionärerna anför att inte uppfyller kraven att dels ta in ett expertutlåtande om orsaken till skadorna, dels bevisa att det inte finns någon risk för tortyr vid en utvisning till hemlandet. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att regeringen måste föra en politik som uppfyller de förpliktelser som följer av att ha ratificerat om de mänskliga rättigheterna. För att ska uppfylla sina förpliktelser enligt konventionen behöver fler asylsökande få sina tortyrskador utredda. Vidare begärs i yrkande 22 ett tillkännagivande om att ändra 5 kap. 6 § första stycket UtlL. Motionärerna anser att tolkningen av begreppet ”synnerligen ömmande omständigheter” är mycket restriktiv. Begreppet bör därför ändras till ”särskilt ömmande omständigheter”. Slutligen begärs i yrkande 30 ett tillkännagivande om att införa en bortre gräns i asylprocessen. Motionärerna anför att om ärenden drar ut kan detta få allvarliga konsekvenser. Det gäller exempelvis för barnfamiljer där barnen hunnit rota sig i och för ensamkommande barn som hinner fylla . Därför bör den som har ansökt om uppehållstillstånd och inte har fått ett lagakraftägande beslut från ansökan beviljas uppehållstillstånd om inte särskilda skäl talar emot det. I partimotion 2014/15:1905 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 3 i denna del ett tillkännagivande om vikten av en fortsatt human flyktingpolitik. Bland annat anförs att bör fortsätta att stå upp för och ha en generös flyktingpolitik och vara en för människor på flykt undan krig och förföljelse. Varje asylsökande bör få den rättssäkra prövning han eller hon har rätt till. (S) begär i motion 2014/15:2194 ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen mot bakgrund av utvisningsärenden av kristna konvertiter. Motionären framhåller att trots att har anfört att kristna konvertiter som flytt från inte ska återsändas dit har i vissa fall gjort detta. (MP) begär i motion 2014/15:1656 i denna del ett tillkännagivande om en öppen och human migrationspolitik. Visionen är en värld utan gränser där alla har möjlighet att flytta men ingen tvingas fly. Reformerna bör sättas i fokus och handla om att stärka människors rättigheter i stället för att handla om att utmåla migrationen som ett hot eller ett problem. Motionären ger ett antal exempel på konkreta reformer som bör genomföras. I motion 2014/15:2563 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att bör bli en för visselblåsare och författare från andra länder som förföljs eller hotas i sina hemländer. Av årsredovisning 2014 framgår att har ett ökat antal människor sökt sig till för att få skydd. 2011 sökte 29 600 personer asyl i . var antalet 44 000 för att 2013 öka till 54 300. ökade antalet till 81 300, varav 30 500 kom från . Antalet avgjorda asylärenden var ca 55 300, vilket är något lägre jämfört med föregående år då ca 56 700 avgjordes. Antalet bifall 2014 var ca 32 500 och antalet avslag ca 9 400. Siffrorna visar i likhet med 2013 en fortsatt ökning av bifallsandelen jämfört med föregående år. Utskottet anser att ska ha en human flyktingpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Rätten och möjligheten att söka asyl ska värnas i alla lägen och i alla länder. Målet bör vara att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser och tillvaratar migrationens utvecklingseffekter. En viktig del bör vara att, genom vidarebosättning i , i samarbete med UNHCR ge skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande som inte har tillgång till någon annan varaktig lösning. är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att flyktingrättens olika delar alltid ska tillämpas. Till exempel får en asylsökande inte avvisas eller utvisas till ett land där hans eller hennes liv eller frihet hotas på grund av ras, religion, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politisk åskådning (principen om ”nonrefoulement”). Utskottet kan konstatera att detta är en grundläggande princip som måste respekteras. Vidare konstaterar utskottet att utlänningslagens definition av vem som är flykting i princip överensstämmer med men att lagen även tillförsäkrar andra skyddsbehövande en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Det gäller bl.a. den som inte kan återvända till sitt hemland på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller en miljökatastrof. är ett land som har en tradition av öppenhet mot omvärlden. Detta återspeglas också i den gällande asyllagstiftningen, som även bygger på internationella konventioner om mänskliga rättigheter som har tillträtt och är bundet av. erbjuder således skydd i större utsträckning än internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . Att begränsa rätten till asyl till kriterierna i flyktingkonventionen och till ett antal kvotflyktingar som föreslås i motion 2014/15:2688 (SD) skulle enligt utskottet innebära att andra skyddsbehövande i stort sett inte längre skulle kunna beviljas uppehållstillstånd. Enligt utskottet kan det inte komma i fråga att begränsa rätten till skydd på detta sätt. Vidare är det enligt utskottets mening otänkbart att den som vistas här utan tillstånd eller som inte följer regelverket för asylansökan ska direktavvisas. En sådan ordning skulle riskera att komma i konflikt med internationella förpliktelser eftersom sökanden mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Utskottet motsätter sig även att asylprövningen ska grunda sig på ett poängsystem och ett införande av regler som innebär att personer som bedöms vara i behov av skydd inte ska kunna beviljas annat än tidsbegränsade uppehållstillstånd. Svenska regler om invandring, som således bygger på dels en rad internationella konventioner om bl.a. rätt till skydd och om mänskliga rättigheter, dels EU-lagstiftningen, kan inte anses vara en fråga om ekonomi. Utskottet anser därför att det saknas skäl för att ta initiativ till en särskild redovisning av kostnaderna för bl.a. asylinvandringen. Utskottet konstaterar att s.k. visselblåsare och författare omfattas av samma asylregler som andra asylsökande. De har således möjlighet att ansöka om asyl i och bli prövade enligt gällande regler. Med det anförda avstyrks motionerna 2014/15:1270 (SD), 2014/15:2688 (SD) yrkandena 2, 3, 11, 12 och 18, 2014/15:2705 (SD), 2014/15:1656 (MP) i denna del, 2014/15:2563 (MP), 2014/15:82 (V) yrkandena 1 och 17 och 2014/15:1905 (KD) yrkande 3 i denna del. Utskottet konstaterar att ändringar i utlänningslagstiftningen kan komma att göras med anledning av de omarbetade asylprocedur- och mottagandedirektiven samt Dublin- och Eurodacförordningarna. Utskottet utgår från att regeringen i de sammanhangen överväger behovet av en översyn av lagstiftningen. Det finns därför inte skäl för att nu göra ett tillkännagivande om en översyn av utlänningslagstiftningen. Motion 2014/15:2639 (M) yrkande 1 avstyrks med det anförda. Utskottet noterar att det i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare finns särskilda bestämmelser om att en kommun ska erbjuda samhällsorientering för nyanlända invandrare som omfattas av lagen, bl.a. flyktingar och andra skyddsbehövande. Enligt lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska kommunerna även erbjuda samhällsorientering för personer som inte omfattas av målgruppen i etableringslagen. Det rör främst anhöriginvandrare som är skrivna i en kommun och som har fyllt 18 men inte . De flesta utlänningar som har fått uppehållstillstånd erbjuds således samhällsorientering. Utskottet finner inte skäl att föreslå ett tillkännagivande om att även ska erbjuda obligatorisk samhällsorientering för asylsökande. Motion 2014/15:2866 (SD) yrkande 16 avstyrks därmed. När det gäller rättsliga ställningstaganden vill utskottet peka på att dessa är generella rekommendationer om tillämpningen av lagar och förordningar inom verksamhetsområde. Ställningstagandena tas fram i syfte att åstadkomma en enhetlig och likformig rättstillämpning inom verket och ska göras mot bakgrund av gällande svensk och internationell rätt. Utskottet noterar att det alltid ska göras en individuell bedömning av asylskälen och att Migrationsöverdomstolen är den instans som slutligt fastställer praxis i utlänningsärenden. Motion 2014/15:1043 (SD) avstyrks med det anförda. Som redovisas ovan kan såväl alternativt skyddsbehövande som övriga skyddsbehövande beviljas uppehållstillstånd på grund av att det i hemlandet pågår en yttre eller inre väpnad konflikt. Av regeringens proposition Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet (prop. 2009/10:31) kan utläsas att skillnaden mellan de båda bestämmelserna om väpnad konflikt är att skyddet enligt bestämmelsen om alternativt skyddsbehövande är snävare än det skydd som bestämmelsen om övrig skyddsbehövande ger. Bestämmelsen om alternativt skyddsbehövande ger skydd åt en civilperson som skulle utsättas för en verklig risk att drabbas av ett allvarligt och personligt hot mot liv och lem på grund av urskillningslöst våld vid ett återvändande. Dessutom krävs att det finns en grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande skulle utsättas för en sådan verklig risk. När det gäller övrig skyddsbehövande ger bestämmelsen skydd åt den som behöver det på grund av en väpnad konflikt. Migrationsöverdomstolen preciserade i ett vägledande avgörande (MIG 2009:27) närmare vad som avses med ett tillstånd av inre väpnad konflikt i utlänningslagens mening. Enligt domstolen krävs att följande förutsättningar är uppfyllda. De svåra motsättningarna mellan befolkningsgrupperna ska innefatta utdragna och alltjämt pågående stridigheter mellan väpnade regeringsstyrkor och en eller flera andra organiserade väpnade grupper eller mellan två eller flera sådana grupper som strider mot varandra. Stridigheterna ska vara av sådan karaktär att de går utöver vad som kan klassas som inre oroligheter eller vad som endast utgör sporadiska eller isolerade våldshandlingar. Det ska vara utmärkande för civilbefolkningens situation att det våld som konflikten för med sig är urskillningslöst och så allvarligt att det finns grundad anledning att förmoda att en civilperson bara genom sin närvaro skulle löpa en verklig risk att utsättas för ett allvarligt och personligt hot mot liv och lem. Definitionen av begreppet väpnad konflikt bekräftades i en dom av Migrationsöverdomstolen (MIG 2011:4). Migrationsöverdomstolen har som praxisbildande instans avgjort ärenden till vägledning för domstolarna. Utskottet följer frågan, men anser inte att det finns något skäl för att ta initiativ till en översyn i syfte att därutöver tydliggöra skillnaderna mellan det skydd som bestämmelserna om alternativt skyddsbehövande respektive övrig skyddsbehövande ger en skyddsbehövande i händelse av en yttre eller inre väpnad konflikt. Utskottet avstyrker därmed motion 2014/15:82 (V) yrkande 18. Utskottet konstaterar att i i migrationsärenden anges beträffande ärenden där tortyr åberopas bl.a. följande.