bet · H301FöU1 · 2015-09-15 00:00:00 — Inom ramen för förmågan att motstå störningar och förebygga olyckor och kriser är myndigheters, kommuners och landstings risk- och sårbarhetsanalyser ett fortsatt viktigt underlag för bedömningen av samhällets krisberedskap och ska utgöra ett strategiskt planeringsverktyg för att inrikta och utveckla samhällets krisberedskap. Det är av särskild vikt att risker och sårbarheter som har återkommit åtgärdas. När det gäller förmågan att hantera nödlägen ser regeringen ett behov av att analysera vilka ansvarsområden och vilka uppgifter inom krisberedskapen och det civila försvaret som bäst kan hanteras av frivilliga krafter. Regeringen betonar vikten av ett aktivt internationellt samarbete inom krisberedskapsområdet. bör fortsätta att delta aktivt i arbetet med att effektivisera EU:s förmåga att förebygga, ha beredskap för och hantera kriser eller katastrofer som inträffar inom eller utanför EU. Detta engagemang gäller även globalt, t.ex. genom det nya för katastrofriskreducering. Regeringen vill se ett fortsatt aktivt arbete med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i insatsverksamheten i enlighet med den nationella handlingsplanen för FN:s resolution och med att öka antalet kvinnor i insatserna. En av många utmaningar som samhället står inför som en konsekvens av ett förändrat klimat är ett mer extremt väder med ökade risker för sådana störningar i verksamheter som kan ge allvarliga konsekvenser för samhället. För att kunna möta dessa utmaningar gör regeringen bedömningen att man måste fokusera mer på klimatanpassning och det förebyggande arbetet. Med anledning av detta gör regeringen en omfattande satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2019. Det nya för katastrofriskreducering, Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015–2030, har ett brett anslag som betonar vikten av tvärsektoriell samverkan, bl.a. genom att det finns nationella plattformar i arbetet för att framgångsrikt kunna förebygga naturolyckor. Regeringen anser att MSB bör fortsätta att ha en central roll i genomförandet av det nya . Det försämrade omvärldsläget aktualiserar vidare behovet av ett psykologiskt försvar anpassat efter dagens förhållanden. Det psykologiska försvaret bör utvecklas inom ramen för det civila försvaret och ska syfta till att säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle med åsiktsfrihet och fria medier. MSB och övriga berörda myndigheters verksamhet i fråga om psykologiskt försvar bör med tillgängliga medel, och med respekt för den grundlagsskyddade tryck- och yttrandefriheten, tydliggöras och utvecklas. bör utveckla sin förmåga att identifiera och bemöta påverkanskampanjer. Berörda myndigheter och aktörer måste, med respekt för den grundlagsskyddade tryck- och yttrandefriheten, kunna identifiera och bemöta påverkanskampanjer och neutralisera propagandakampanjer såväl under fredstid som under höjd beredskap. Flera myndigheter inklusive försvarsmyndigheterna och de rättsvårdande myndigheterna har härvidlag viktiga uppgifter. Regeringen anser att det för att stärka informations- och cybersäkerheten krävs en förbättrad samordning och samverkan i syfte att få en helhetssyn när det gäller hoten, det som ska skyddas och säkerhetsåtgärderna. Det måste också säkerställas att statens informationstillgångar har ett tillräckligt skydd och att det är tydligt vilka regelverk som ska gälla. Eftersom området är globalt anser regeringen att det är viktigt att samarbetet med internationella partner utvecklas och stärks för att vi ska kunna vidta nationella förstärkningsåtgärder. i den civila statsförvaltningen (RiR 2014:23), betänkandet Informations- och cybersäkerhet i – Strategi och åtgärder för säker information i staten (SOU 2015:23) samt betänkandet En ny säkerhetsskyddslag (SOU 2015:25) kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta arbete på området. Regeringen konstaterar att alarmeringstjänsten – inklusive den verksamhet som bedriver enligt alarmeringsavtalet – är en samhällsviktig verksamhet som har stor betydelse för enskilda samt för samhällets skydd mot olyckor och krisberedskap. För att säkerställa en samordnad alarmeringstjänst är regeringens inriktning att en nationell alarmeringsfunktion ska inrättas. Regeringen konstaterar vidare att organiserad med deltidsanställda brandmän har stor betydelse för räddningstjänstverksamheten. Arbetet med att rekrytera och organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän behöver utvecklas. fortsätta att stödja kommunerna i detta arbete. Det är av vikt att kommunerna själva är aktiva i utvecklingsarbetet eftersom de är huvudansvariga för att organisera räddningstjänsten. fortsättningsvis stödja samverkan mellan blåljusaktörer (polis, räddningstjänst och ambulansverksamhet) och andra aktörer. Regeringen bedömer att den kommunala räddningstjänstens sammansättning när det gäller kön och etnisk bakgrund i större utsträckning behöver återspegla samhället. Detta är ett sätt att stärka kompetensen inom den kommunala räddningstjänsten. regeringens uppfattning bör brandskyddsarbetet i större utsträckning utgå från enskildas förutsättningar och behov av skydd. Regeringen bedömer att arbetet inom ramen för den nationella samverkanverkansgruppen för brandskyddsfrågor bidrar till att minska antalet omkomna och allvarligt skadade till följd av bränder. Arbetet bör därför vidareutvecklas. Målet att kommunikationssystemet ska vara självfinansierat kommer enligt regeringens bedömning att uppnås, och det statliga bidraget kan därmed Regeringen fortsätter att betona betydelsen av en bred och omfattande anslutning och användning av såväl hos statliga myndigheter, kommuner och landsting som hos för krisberedskapen väsentliga När det gäller förmågeutveckling och att stödja, följa upp, utvärdera och lära ska MSB:s verksamhet bidra till att uppfylla målen för krisberedskapen, det civila försvaret och skydd mot olyckor. Det är därför angeläget att MSB fortsätter att utveckla sin samordnande och stödjande roll samt verkar för ett högt förtroende för myndighetens verksamhet, roll och uppgift. Lärande från olyckor är enligt regeringens bedömning en viktig del i arbetet med skydd mot olyckor. Kommunernas arbete med olycksundersökningar har utvecklats bl.a. med stöd från MSB. Regeringen anser att detta arbete bör utvecklas ytterligare och att ökad erfarenhetsåterföring kan bidra till höjd effektivitet i arbetet med skydd mot olyckor. Regeringen anser att en fungerande statlig tillsyn över kommunernas verksamhet inom området skydd mot olyckor är ett viktigt verktyg för att nå målen enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Regeringen anser att länsstyrelsernas tillsyn inom området MSB bör fortsätta att stödja länsstyrelserna i detta arbete. Vad avser förmågan att skydda hav och kust har en central roll till sjöss när det gäller att uppnå målen för vår säkerhet och för Denna roll innefattar flera olika slags uppgifter. viktig uppgift för myndigheten är att delta i den nationella mobiliseringen mot grov organiserad brottslighet. utgör också en betydelsefull resurs när det handlar om att bidra till ökad säkerhet i vår omvärld, t.ex. genom livräddande insatser inom ramen för EU:s operationer i . Regeringen framhåller att det är av stor betydelse att fortsätter att utveckla sin samverkan och sitt operativa samarbete med bl.a. När det gäller könsfördelningen inom anser regeringen att den är alltför ojämn. därför angeläget att andelen kvinnor vid myndigheten ökar. Detta gäller särskilt för den operativa verksamheten till sjöss. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera verksamhet att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget får även användas till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor samt bemyndigande Regeringen föreslår ett anslag på och att regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2019. Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning till räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av kostnader som uppkommit vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. civilskyddsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 2:4 Krisberedskap och bemyndigande Regeringen föreslår ett anslag på 1 och att regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2019. Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, investeringsplan och lån i Riksgälden Regeringen föreslår ett anslag på 1 och att investeringsplanen för MSB –2019 godkänns av . Regeringen föreslår även ett bemyndigande att besluta att MSB får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningskostnader. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader för myndighetens förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Delar av utbildningsverksamheten finansieras från anslaget. Anslaget får också finansiera ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får också finansiera den verksamhet som myndigheten genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedier. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Inga allvarliga tillbud eller haverier har inträffat vid kärntekniska anläggningar i . Inga dosgränser har överskridits vid de svenska kärnkraftverken , och det finns goda förutsättningar för att doserna såväl till arbetstagare som till allmänheten kommer att minska ytterligare . beslutade om nya tillståndsvillkor för de tio kärnkraftsreaktorerna. Beslutet innebär en ökning av tillförlitligheten för kylning av härden i en kärnkraftsreaktor genom införande av en oberoende funktion. har () lämnat in en ansökan till om att få bygga ut det befintliga slutförvaret för låg- och medelaktivt radioaktivt avfall (SFR) i Forsmark i kommun för att kunna slutförvara det avfall som uppkommer vid rivningen av de svenska kärnkraftsreaktorerna. Myndigheten har även fortsatt granskningen av SKB:s ansökan om ett geologiskt slutförvar för använt kärnbränsle. har tidigare gjort bedömningen att resurserna inom kärnsäkerhetsområdet har varit tillfredsställande. Myndigheten konstaterar nu att förutsättningarna har försämrats något. Detta beror bland annat på att kärnkraftsindustrin i viss mån har minskat sina forskningssatsningar, vilket kan påverka strålsäkerheten negativt. Erfarenheterna från händelsen i kommer att fortsätta att påverka utvecklingen av kärnsäkerhetsarbetet i och vår omvärld. Den s.k. Wiendeklarationen som antogs kommer att vara vägledande för att få system på plats som mildrar effekterna av en kärnkraftsolycka och krav på återkommande säkerhetsgranskningar. Svenska reaktorer är utrustade med s.k. haverifilter och återkommande säkerhetsgranskningar är en del av säkerhetskulturen, men ytterligare utveckling av säkerhetskraven pågår. Den nedläggning av två reaktorer i som har aviserat och de signaler om stängning i som initierats av huvudägaren aktualiserar åter frågan om kärnsäkerhet i samband med nedläggning. Principen om att kärnkraftsindustrin ska bära de fulla kostnaderna för sin verksamhet är central. Som ett led i detta och för att säkerställa att tillräckliga avgifter betalas till kärnavfallsfonden beslutade regeringen om höjd kärnavfallsavgift för perioden –2017. Ägarna till kärnkraftverken ska även ställa säkerheter för kostnader som de avgiftsskyldiga ska betala men som ännu inte har täckts av de avgifter som betalats. Styrkan i säkerheterna kan påverkas av förändrade ägarförhållanden. Med anledning av detta har regeringens uppdrag att bevaka styrkan i de säkerheter som har ställts. Lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m., den s.k. Studsvikslagen, upphör att gälla . Regeringen har för avsikt att genomföra en översyn av lagen. Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen föreslår även att beslutar om ett bemyndigande att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2021. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Regeringen bedömer att elsäkerheten i i grunden är god, vilket pekar på att verksamhet fungerar väl. bedömer regeringen att det finns möjligheter att ytterligare förbättra elsäkerheten. har bl.a. föreskrifter ombehörighet och avgifter ändrats. Vidare har utredningsarbete utförts mot bakgrund av nya EU-direktiv om bl.a. elektromagnetisk kompatibilitet och om utrustning och säkerhetssystem som är avsedda för användning i explosionsfarliga omgivningar. Vad beträffar standardiseringsverksamheten har fortsatt att delta i och driva frågor inom den nationella och internationella standardiseringen genom att medverka i 17 tekniska kommittéer. Arbetet har bl.a. omfattat elbilar, laddinfrastruktur för elbilar och solcellsanläggningar. Vidare har utarbetat och publicerat den årliga elolycksfallsrapporten. En viktig del i förbättringsarbetet är att reformera behörighetssystemet. Regeringen ser positivt på huvuddragen i betänkandet (Elsäkerhet – en ledningsfråga, SOU 2014:89). Förslagen innebär bl.a. att det blir enklare för konsumenter och andra anläggningsinnehavare att säkerställa att elinstallationsarbete utförs korrekt. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningskostnader. I motion 2015/16:2173 av m.fl. (M) anförs att ser försvarsuppgörelsen och de resursförstärkningar som uppgörelsen innebär som ett första viktigt steg mot en stärkt svensk försvarsförmåga. Utöver det som innefattas av försvarsuppgörelsen föreslår motionärerna dessutom satsningar på forskning, psykologiskt försvar och civilt försvar. Grundat på behovet av att stärka det psykologiska försvaret och resurserna till det civila försvaret görs en annan fördelning inom utgiftsområdet än den regeringen gjort. Motionärerna vill tillföra () då FOI har ett ekonomiskt underskott som behöver hanteras för att forskningskompetensen ska kunna bibehållas. Dessutom föreslås att FOI får i uppdrag att utreda det psykologiska försvaret. Det civila försvaret utgör enligt motionärerna en viktig del i totalförsvaret, och det ingår i försvarsbeslutet att planeringen för det civila försvaret ska återupptas. För att stärka det arbetet tillförs Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) 2016. bör anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (yrkande 1) enligt förslag i bilaga 2 i betänkandet. I motion 2015/16:3184 av m.fl. (C) och i motion 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap på det sätt som framgår av bilaga 2 i betänkandet och med de resursförstärkningar som försvarsöverenskommelsen ger. I motion 2015/16:2824 framhålls vidare att ser försvarsöverenskommelsen som ett första steg mot ett starkare försvar som ändamålsenligt kan försvara gränser. Motionärerna anför bl.a. att flygförbanden skulle kunna luftförsvara nordligaste och delar av , eller i en riktning under under förutsättning att det återskapas ett krigsbassystem så att flygplanen inte blir beroende av ett litet fåtal sårbara baser. Enligt motionärerna är dock risken stor att uppgifterna inte kan genomföras som beskrivet om det finns ett lufthot i form av konventionellt attackflyg, beväpnade obemannade flygfarkoster, kryssningsrobotar eller ballistiska robotar. Därför ställer sig motionärerna positiva till att överenskommelsen skjuter till ytterligare ett toppmodernt luftvärnssystem under överenskommelsens löptid (yrkande 7). Motionärerna yrkar vidare på ett tillkännagivande till regeringen om det som anförs om att luftvärnet ska ha kapaciteten att täcka minst två större geografiska områden och (yrkande 8). I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 86 föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag på det sätt som framgår av bilaga 2 i betänkandet. Motionärerna yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om det som anförs om att bemyndiga regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 50 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden (yrkande 85). I samma motion anförs att ska ställa sig bakom det som anförs om att raketartilleri och attackhelikoptrar bör läggas in i den 25-åriga investeringsplanen och att anskaffning av fem Visbykorvetter, fem ubåtar A26 och en ny minröjningsdivision bör läggas in i den tioåriga investeringsplanen (yrkandena 69 och 70). Vidare föreslår motionärerna att Försvarets materielverk bör tilldelas medel för egen utveckling (yrkande 43) och att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om att () ska få stärkta förutsättningar. Motionärerna menar att FMV lider av de ständigt kommande sparbetingen och omorganisationerna och att FMV också bör ha medel för egen utveckling (yrkande 39). Motionärerna föreslår vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslag till internationella fredsoperationer inte ska belasta utgiftsområde 6 (yrkande 23). Motionärerna yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om det som anförs i motion 2015/16:3125 av m.fl. (SD) om att extra medel ska tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser. bör efter förmåga, när vi finner starka motiv därtill, aktivt delta i insatser inom ramen för FN och Organisationen för säkerhet och samarbete i () samt verka för att stärka dessa organisationers kapacitet. är också av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att insatsen ska kunna bidra till fred och stabilitet. internationella insatser leda till att vårt eget lands fortbestånd ställs på spel. Därför bör extra medel tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser (yrkande 6). I motion 2015/16:3165 av m.fl. (FP) framhålls att säkerheten i vårt närområde är kraftigt försämrad och att svensk försvarspolitik måste ställas om så att den nationella dimensionen prioriteras. konstaterar att Försvarsmakten upplever stora svårigheter med att bemanna försvaret fullt ut med anställda yrkessoldater och anser därför att processen för att aktivera värnplikten behöver påskyndas. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar utan komplettera rekryteringen av soldater på frivillig Motionärerna anför att liberalerna ställde sig utanför vårens försvarsuppgörelse eftersom ambitionerna var alltför lågt satta. motionärerna klart att de medel som regeringen har anslagit för att stärka svensk försvarsförmåga är långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer . resurser, och i motionen föreslås att de ekonomiska anslagen sammantaget ska höjas, inklusive en kompensation för ökade ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten och . framhålls vidare att liberalerna länge har betonat betydelse för ett effektivt försvar av . 2016 ett resurstillskott på över anslagen 1:1, 1:2, 1:3 Inom ramen för motionärernas föreslagna satsningar på anslaget 1:1 finansieras den försöksverksamhet med plikt som föreslås 2016. kronor som avsätts på anslaget 1:6 möjliggör att ca 700 personer mönstrar på Motionärerna vill prioritera satsningar på försvaret och understryker att liberalernas mål är en Natoanslutning under Inget annat bedöms kunna förbättra vår nationella säkerhet på ett lika avgörande sätt. Motionärerna yrkar därför att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt liberalernas förslag på det sätt som framgår av bilaga 2 i betänkandet. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen redovisade regeringen vilka förstärkningar den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggör. När fattade beslut om den försvarspolitiska inriktningen framhöll utskottet i likhet med regeringen att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet delade också regeringens bedömning om behovet av ett psykologiskt försvar med syftet att så långt det är möjligt under störda förhållanden säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle med åsiktsfrihet och fria medier. I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet framhöll utskottet vidare strategiska intresse av att ha militär närvaro på och ansåg att den planerade utökningen av svensk militär närvaro på svarade mot den nuvarande utvecklingen i . Utskottet har tidigare redovisat att man ser positivt på regeringens sätt att med hjälp av totalförsvarsplikten stärka personalförsörjningen av det militära försvaret.