bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — I avsnitt 3 identifieras ett antal större statsbidrag till skolan som utskottet avser att följa upp när det gäller såväl medelsanvändningen som måluppfyllelsen i samband med utskottets årliga genomgång av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. 1 Anslag för statsbidrag till barn- och ungdomsutbildning Statsbudgetens anslag utgör viktigaste instrument för att fördela medel till olika ändamål (, SOU 1996:14 s. 134). Enligt regeringsformen får anslag inte användas på annat sätt än vad har bestämt (9 kap. 2 §). Inom utgiftsområde 16 finns 101 ramanslag som är indelade i fyra anslagsgrupper. Grupp 1 avser anslag för barn-, ungdoms- och vuxenutbildning (18 anslag), grupp 2 avser anslag för universitet och högskolor (66 anslag), grupp 3 avser anslag för forskning (13 anslag) och grupp 4 avser anslag för gemensamma ändamål (4 anslag). För utgiftsområde 16 föreslås totalt , varav (19,) avser barn-, ungdoms- och vuxenutbildning, (41,) avser universitet och högskolor, (7,) avser forskning och () avser gemensamma ändamål. I grupp 1 avser fem anslag vuxenutbildning: 1:11 Bidrag till vissa studier, 1:12 Myndigheten för (förvaltningsutgifter), 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning, 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning och 1:15 Särskilt utbildningsstöd (till folkhögskolor och universitet och högskolor). Tretton anslag avser barn- och ungdomsutbildning. Av dessa avser fem anslag utgifter för förvaltning och verksamhet vid olika myndigheter: 1:1 , 1:2 , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten, 1:4 Sameskolstyrelsen och 1:17 . Åtta av anslagen i grupp 1 finansierar olika typer av specialdestinerade statsbidrag till barn- och ungdomsutbildning. Det är anslagen 1:5–1:10, 1:16 och 1:19. Sammantaget uppgår dessa anslag till , vilket är av anslagsmedlen inom denna anslagsgrupp. Kartläggningen av dessa åtta anslag visar att det är och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) som administrerar de statsbidrag som finansieras från anslagen. Av myndigheternas regleringsbrev framgår vilka anslag de disponerar, med vilka belopp och för vilka ändamål. [16] disponerar medel under samtliga anslag. [17] De båda myndigheterna disponerar ungefär hälften vardera av anslaget 1:6, som är det enda av dessa åtta anslag som SPSM disponerar. Kartläggningen visar också att de statsbidrag som finansieras från de åtta anslagen i huvudsak avser antingen statliga ersättningar till olika verksamheter eller stimulansbidrag. Den visar även att ett anslag oftast finansierar samma typ av statsbidrag, dvs. antingen ersättningar eller stimulansbidrag. I den fortsatta redovisningen av kartläggningen nedan har därför anslagen delats in i två kategorier, anslag för ersättningsbidrag och anslag för stimulansbidrag. De båda kategorierna har kartlagts på följande punkter: anslagens utgiftsutveckling , anslagens sammanlagda anslagsnivå, anslagens andel av anslagsbeloppet för anslagsgrupp 1 (barn-, ungdoms- och vuxenutbildning) och anslagens andel av hela anslagsbeloppet för utgiftsområde 16. En jämförelse av de båda kategorierna på dessa punkter visar att det är anslagen för stimulansbidrag som har ökat mest (mer än fördubblats) och som utgör närmare en femtedel av anslagen inom hela utgiftsområdet (se vidare nedan). Tre anslag (1:6, 1:8 och 1:9) finansierar i huvudsak olika slags ersättningar. Utgifterna på dessa anslag styrs av det antal barn, elever och studerande som finns i de olika verksamheterna. Bidragen inrättades i vissa fall och ersättningen kan vara garanterad på förhand eller fastställd i regleringsbrev. Anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet avser utgifter för särskilda bidrag för riksrekryterande gymnasial utbildning för elever med funktionsnedsättning, utgifter för omvårdnadsinsatser vid gymnasieskolor med utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning), bidrag enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet och bidrag enligt förordningen (2013:120) om statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med vissa funktionsnedsättningar. Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. avser utgifter för särskilt verksamhetsstöd till vissa utbildningar, statsbidrag för vissa gymnasieutbildningar och statsbidrag för utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd. Anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet avser utgifter för elev- och lokalkostnadsbidrag vid svensk undervisning i utlandet. Av tabell 1 framgår utgiftsutvecklingen för dessa anslag. Den visar att deras sammanlagda anslagsnivå i princip har varit . Deras andel av anslagsbeloppet för anslagsgrupp 1 (barn-, ungdoms- och vuxenutbildning) har därför nästan halverats (från till ) allteftersom anslagsgruppens sammanlagda anslagsbelopp har ökat. Deras andel av utgiftsområdets anslagsbelopp är liten och minskande (från till ). Tabell 1 Utgiftsutveckling –2016 för anslag som avser olika slags ersättningar BP15[18] 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet (Andel anslag) (7,) (6,) (6,) (4,) (3,) (Andel anslag) (1,) (1,) (1,) (1,) (1,) Källa: Prop. 2011/12:1, prop. 2012/13:1, prop. 2013/14:1, prop. 2014/15:1, prop. 2015/16:1 och egna beräkningar. Fem anslag (1:5, 1:7, 1:10, 1:16 och 1:19) finansierar i huvudsak olika stimulansbidrag. Denna typ av statsbidrag syftar till att påverka huvudmännens prioriteringar. De är av mer tillfällig karaktär och avser insatser som syftar till att stimulera skolutveckling, t.ex. undervisningen i vissa ämnen, lärarfortbildning eller personaltäthet. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet avser utgifter för utvecklingsarbete, kompetensutveckling och internationella studier och fördelas enligt ett femtontal olika statsbidrag och ett tjugotal olika uppdrag. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. avser utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet, statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa, statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds, statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan och statsbidrag för ökad personaltäthet och kvalitetsförbättringar på fritidshemmet. Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal avser utgifter för statsbidrag för fortbildning av lärare, fritidspedagoger och motsvarande, rektorer, förskolechefer, förskollärare, barnskötare och annan pedagogisk personal anställda i förskolan. Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet avser utgifter för statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner är nytt och föreslås avse utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare, förskollärare och fritidspedagoger i fritidshem, karriärstegsreformen och särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Av tabell 2 framgår utgiftsutvecklingen för dessa anslag. Den visar att deras sammanlagda anslagsnivå har mer än fördubblats . Deras andel av anslagsbeloppet för anslagsgrupp 1 (barn-, ungdoms- och vuxenutbildning) har också ökat (från till ) i takt med att anslagsgruppens sammanlagda anslagsbelopp har ökat. Deras andel av utgiftsområdets anslagsbelopp har nästan fördubblats från knappt en tiondel till närmare en femtedel (från till ). Tabell 2 Utgiftsutveckling –2016 för anslag som avser olika stimulansbidrag BP15[19] 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:11 Förstärkning av basfärdigheter 1:16 Fler anställda i lågstadiet 1:19 Bidrag till lärarlöner (Andel anslag) (54,) (52,) (55,) (64,) (Andel anslag) (9,) (10,) (11,) (15,) (19,) Källa: Prop. 2011/12:1, prop. 2012/13:1, prop. 2013/14:1, prop. 2014/15:1, prop. 2015/16:1 och egna beräkningar. 2 Statsbidrag per anslag Kartläggningen av anslagen inom utgiftsområde 16 ledde till att de anslag som finansierar olika stimulansbidrag till skolan identifierades, nämligen anslagen 1:5, 1:7, 1:10, 1:16 och 1:19. Varje anslag finansierar ett eller flera statsbidrag, eller uppdrag eller satsningar där statsbidrag är en del. Nedan kartläggs statsbidragen per anslag med avseende på ändamål, belopp, regeringens beslut om utformningen (uppdrag eller förordning) samt kommande uppföljningar och utvärderingar. För de tre äldsta anslagen, 1:5, 1:7 och 1:10, redovisas även utfallet . Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet anvisas 3 . För anslaget föreslår regeringen ett beställningsbemyndigande på högst 2 . Anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget får även användas för utgifter för svenskt deltagande i internationella studier och tävlingar på utbildningsområdet. Anslaget får vidare användas för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Kartläggningen av anslaget visar att det finansierar ett femtontal olika statsbidrag och ett tjugotal olika uppdrag. Nedan beskrivs sju statsbidrag, eller satsningar där statsbidrag är en del, som syftar till att ha effekt på elevernas resultat och måluppfyllelse och som finansieras från anslaget 1:15. Såväl nationella som internationella utvärderingar visar att svenska grundskoleelevers resultat i bl.a. matematik successivt har försämrats . –2016 har i uppdrag att svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet (U2012/2103/GV). I uppdraget ingår att genomföra utbildning av matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en särskild webbplattform för det didaktiska stödmaterialet i fortbildningen. Bidrag lämnas enligt förordningen (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare. Statsbidrag för /16 fördelas av . Huvudmännen ska redovisa hur statsbidraget har använts . Enligt regleringsbrevet disponerar för utgifter med anledning av Matematiklyftet. ska löpande hålla () informerat om hur arbetet med Matematiklyftet fortskrider. redovisade hur många huvudmän, rektorer, matematikhandledare och matematiklärare som deltog i fortbildningssatsningen /13 samt en sammanställning över kostnaderna för de olika delarna i uppdraget. Erfarenheterna från /13 redovisades . Delutvärderingarna av Matematiklyftets första år, läsåren 2013/14 och 2014/15, finns på webbplats. Efter /16 kommer drygt 37 000 () av alla matematiklärare runt om i landet att ha deltagit i satsningen. Enligt regeringen gör detta Matematiklyftet till den största fortbildningsinsatsen i ett enskilt skolämne någonsin i . har gett (Ramböll) och i uppdrag att utvärdera Matematiklyftet. Ramböll utvärderar Matematiklyftets genomförande och förutsättningar och utvärderar Matematiklyftets bidrag till en förändring av skolornas undervisnings- och fortbildningskultur. Delutvärderingar och delrapporter finns på webbplats. En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen för åren 2012–2016 ska lämnas till () . Därutöver har IFAU initierat en utvärdering av Matematiklyftets effekter på elevers måluppfyllelse i matematik, framför allt vad gäller resultat på de nationella proven. Utvärderingen kommer också att belysa hur Matematiklyftet har förändrat matematiklärares arbetssätt och undervisningens utformning. Rapporten kommer att färdigställas först när hela satsningen avslutats. IFAU samråder med i sitt arbete. Såväl nationella som internationella undersökningar visar på en sjunkande läsförståelse hos svenska grundskoleelever. –2018 har i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling (U2013/7215/S). föreslås att avsätts för detta ändamål. svarar för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. lämnade en delredovisning till regeringen . /15 genomfördes en utprövningsomgång för ett representativt urval av skolor. och har utvärderat utprövningsomgången. Satsningen ska införas i större skala från /16. En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen –2018 ska lämnas till () . har i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (U2011/5947/S). föreslås att avsätts för detta ändamål. I satsningen ingår bl.a. statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan för personalkategorierna skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog inom förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Bidrag lämnas enligt förordningen (2011:1597) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan. ska följa upp och sammanställa erfarenheter från uppdraget att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (U2011/5947, U2011/2269/S delvis, U2010/7669/S delvis och U2011/263/S delvis). lämnade en delredovisning och ska redovisa uppdraget i sin helhet till () . Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i –2016 pågår en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för elever i . föreslås att avsätts för detta ändamål. Statsbidrag utgår till huvudmän för elever i årskurs 1–9 som får undervisning i svenska/svenska som andraspråk och som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningen. Bidrag lämnas enligt förordningen (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . ska vid utformningen av försöksverksamheten beakta möjligheten att utvärdera effekterna av de statsbidrag som ska lämnas enligt förordningen. ska vidare följa upp hur det statsbidrag som har lämnats enligt förordningen har använts. Uppföljningen av uppdraget ska redovisas i årsredovisningen. ska anlita en extern aktör för att utvärdera försöksverksamheten. Av framgår att verket har delat upp detta i två delstudier som utförs av respektive . Utvärderingen ska öka kunskapen om statsbidragets effekter och hur det påverkar elevernas resultat och den ska vara färdig . En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till () . har i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). Insatserna ska ha fokus på och motsvarande skolformer samt på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och kan avse olika kompetensutvecklings- och stödinsatser. Uppdraget ska genomföras så att de nationella skolutvecklingsprogrammen kan införas fullt ut . Uppdraget bör samordnas med närliggande uppdrag, både pågående och nya. ska löpande hålla () informerat om hur arbetet med uppdraget fortskrider. En första delredovisning av uppdraget lämnades . En utförligare delredovisning ska lämnas med bl.a. en långsiktig plan för genomförandet av uppdraget i sin helhet för åren 2016–2019. I planen ingår även hur satsningen kan göras uppföljnings- och utvärderingsbar, bl.a. vad avser effekterna för elevernas måluppfyllelse . Satsningen på nationella skolutvecklingsprogram föreslås uppgå till totalt . ska följa upp satsningen. En uppföljning av hur uppdraget fortlöper i sin helhet ska redovisas , bl.a. avseende vilka skolutvecklingsprogram som har erbjudits och hur många och vilka yrkeskategorier som har tagit del av programmen. ska även i årsredovisningen redovisa hur arbetet med de nationella skolutvecklingsprogrammen fortlöper. ska också anlita en extern aktör för att utvärdera satsningen. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen avseende 2016 och 2017 ska lämnas till () . Samverkan för bästa skola Satsningen på Samverkan för bästa skola inkluderar uppdrag till att sluta överenskommelser med huvudmän för grund- och gymnasieskolor med låga kunskapsresultat och svåra förutsättningar, uppdrag att genomföra insatser för att höja studieresultaten för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska, satsning på högre löner för lärare i skolor med svåra förutsättningar samt uppdrag till att erbjuda stöd till huvudmännen i deras arbete med den obligatoriska kartläggningen av nyanlända elevers kunskaper (U2015/3357/S). Uppdraget ska samordnas med andra satsningar som kan tillföra mervärde. Erfarenheter från andra projekt och satsningar inom samma område ska tillvaratas, liksom internationella erfarenheter. ska lämna en genomförandeplan för insatserna till (). Satsningen på Samverkan för bästa skola föreslås uppgå till totalt . ska följa upp satsningen och redovisa hur genomförandet av uppdraget fortlöper. ska löpande hålla () underrättat om hur insatserna fortlöper. Satsningen på specialpedagogisk kompetens föreslås uppgå till . Regeringen kommer att återkomma till hur denna satsning ska utformas för att säkerställa bättre tillgång till speciallärare och specialpedagoger i (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 179). Utfall 2010–2014 för anslaget 1:5 Av den årliga skrivelsen Årsredovisningen för staten framgår att utfallet på anslaget 1:5 (2010–2014) har varit lägre än vad som anvisats i statens budget. Det lägre utfallet förklaras bl.a. av att det varit färre deltagare än väntat i olika satsningar och att ny verksamhet inte har hunnit komma igång fullt ut. Tabell 3 Utfall 2010–2014 för anslaget 1:5 enligt Årsredovisningen för staten –16,5 –12,2 –26,2 –15,1 –18,9 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101 och skr. 2014/15:101. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. anvisas . För anslaget föreslår regeringen ett beställningsbemyndigande på högst . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får vidare användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera omsorg , nätter och . Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan. får anslaget även användas för utgifter för statsbidrag för ökad personaltäthet och kvalitetsförbättringar på fritidshemmet samt för utgifter för att stimulera kvalitetsförbättringar vad gäller fritidshemmet (ett nytt statsbidrag föreslås för detta ändamål, se nedan). Anslaget får vidare användas för utgifter för administration av statsbidrag samt uppföljning. infördes maxtaxan inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. [20] uppgick anslagsposten Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. till 3 . Bidrag lämnas enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet. Enligt förordningen ska följa upp och utvärdera effekterna av statsbidraget. lämnade rapporten med maxtaxa (rapport 294) och rapporten i förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg 2012 . Bidrag lämnas också enligt förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa. Enligt förordningen ska följa upp och utvärdera effekterna av statsbidraget. Bidraget omfattar enligt ca . Omsorg på obekväm arbetstid infördes ett bidrag för att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och . föreslås att avsätts för detta ändamål. Bidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. ska enligt ett särskilt återrapporteringskrav i regleringsbrevet följa upp hur statsbidraget har använts. Uppföljningen ska särskilt uppmärksamma finansieringsgraden per plats. Uppföljningen ska redovisas i årsredovisningen. I årsredovisningen redovisar att i princip hela anslaget har fördelats och att bidraget var per barn och fyramånadersperiod (årsredovisning 2014 s. 134–135). Mindre barngrupper i förskolan infördes ett statsbidrag som utgår till huvudmän i förskolan för insatser som syftar till att minska barngruppernas storlek. uppgick anslagsposten Mindre barngrupper i förskolan till . föreslås att avsätts för detta ändamål. Bidrag lämnas enligt förordningen (2015:404) om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan. Regeringen kommer enligt budgetpropositionerna att noga följa effekterna av åtgärderna och utvecklingen av förskolans kvalitet. Om satsningen inte leder till förbättrad kvalitet avser regeringen att överväga lagändringar i denna fråga (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 166, prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 177). Höjd kvalitet i fritidshemmet föreslås att ett nytt statsbidrag införs för i huvudsak ökad personaltäthet men också för andra insatser som höjer kvaliteten i fritidshemmet. Statsbidraget föreslås uppgå till . Utfall 2010–2014 för anslaget 1:7 Av den årliga skrivelsen Årsredovisningen för staten framgår att utfallet på anslaget 1:7 (2010–2014) i princip har motsvarat vad som anvisats i statens budget. Skälet till att medlen har förbrukats är framför allt att anslaget sedan det inrättades i huvudsak har finansierat statsbidrag till systemet med maxtaxa, som tillämpas av alla kommuner. har ytterligare ett par statsbidrag införts som finansieras under anslaget och kommer att påverka framtida utfall. Tabell 4 Utfall 2010–2014 för anslaget 1:7 enligt Årsredovisningen för staten –0,1 –0,1 –0,1 –0,1 –0,1 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101 och skr. 2014/15:101. Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal anvisas . För anslaget föreslår regeringen ett beställningsbemyndigande på högst . Anslaget får användas för utgifter för fortbildning av lärare, förskollärare, rektorer, förskolechefer och viss annan personal. Anslaget får även användas för utgifter för administration och uppföljning av fortbildningsinsatserna. inleddes en satsning på akademisk fortbildning för lärare i syfte att stärka lärares kompetens för att därigenom öka elevers måluppfyllelse. I budgetpropositionen avsattes medel för detta ändamål under anslaget för utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Regeringen skulle återkomma om den närmare utformningen av insatsen (prop. 2006/07:1 utg.omr. 16 s. 130). ekonomiska vårproposition överfördes medlen till ett nytt anslag för fortbildning av lärare (prop. 2006/07:100 s. 204). Regeringen beslutade att universitet och högskolor får anordna fortbildning av lärare på uppdrag av , s.k. uppdragsutbildning, enligt förordningen (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare. Regeringen beslutade också att statsbidrag för lärare som deltar i fortbildning får lämnas till den som är huvudman enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare och att statsbidraget administreras av . I ett uppdrag till angav regeringen vad verket skulle beakta vid genomförandet av sina uppgifter enligt de båda förordningarna (U2007/3168/S). Uppdraget till att svara för fortbildning av lärare kallades Lärarlyftet och pågick 2007–2011.