bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — I Lpf 94 skrevs in att skolan skulle uppmärksamma hälso- och livsstilsfrågor. Skolan ska även sträva efter att ge gymnasieeleverna förutsättningar att regelbundet bedriva fysiska aktiviteter. I budgetpropositionen (2003/04:1 utg.omr. 16) angav sedan regeringen att alla elever borde ges möjlighet till någon form av fysisk aktivitet varje skoldag. Dåvarande Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag att stödja och följa skolors arbete med att genomföra de ändringar som gjorts. Myndigheten samverkade med dåvarande Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom (NCFF) vid . redovisade (dnr 2011:1163) det regeringsuppdrag som myndigheten fick 2011 (U2011/5948/S). I redovisningen beskrivs de utbildningsinsatser inom ämnet idrott och hälsa som anordnat för lärare och rektorer inom ramen för uppdraget. Rapporten innehåller även en redogörelse över de stödmaterial som tagits fram samt vilka skolformer som materialen riktats till. I redovisningen ingår även en sammanfattning av resultat från den externa utvärderingen av insatser. föreslår avslutningsvis i rapporten ett fortsatt och långsiktigt stöd till skolors och huvudmäns utveckling av undervisning i ämnet idrott och hälsa. Fokus i ett sådant stöd bör läggas på kollegiala metoder för planering, utvärdering och bedömning av elevers kunskaper. Stödet bör ge lärare möjlighet att pröva och ompröva nya upplägg av sin undervisning i syfte att ge eleverna möjlighet att utveckla de kunskaper och förmågor som finns i läroplanen, enligt . tog, tillsammans med Specialpedagogiska skolmyndigheten, fram ett stödmaterial i form av en film. Filmens syfte är att vara ett stöd för lärare att planera och genomföra undervisningen i idrott och hälsa så att även elever med funktionsnedsättning kan vara delaktiga. Filmen har diskuterats i samband med de seminarier myndigheterna har hållit tillsammans med lärarutbildningar för lärarutbildare, lärarstudenter och aktiva lärare. Som ett tilläggsuppdrag till regeringsuppdraget (U2014/3489/S) att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för fick i uppdrag att i detta arbete utgå från att den totala undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ökas från . Utrymmet för elevens val från samma tidpunkt skulle minskas med motsvarande antal timmar, (U2014/5377/S). redovisade det ursprungliga uppdraget och det kompletterande uppdraget (dnr 2014:574). Frågan om timplan tas upp i den överenskommelse som träffades mellan , , de gröna, , liberalerna och om att ska behandla ett antal förslag som rör målstyrning och utvärdering i skolan. I överenskommelsen sägs att regeringen avser att inbjuda till samtal om timplan, mot bakgrund av avlämnade uppdrag om ny reglering av timplanen. Allianspartierna bekräftar att man avser att delta i sådana samtal. höll en offentlig utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i syfte att ta in aktuell kunskap. Vid utfrågningen deltog , Skolinspektionen och representanter för idrottslärare, forskare m.fl. Utskottet vill lyfta fram det faktum att skolan har ett ansvar för barns och ungas fysiska aktivitet utöver det reglerade antalet undervisningstimmar för ämnet idrott och hälsa. I har skolan ett ansvar för att erbjuda daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen, och gymnasieskolan har ett ansvar att sträva efter att ge eleverna förutsättningar för att bedriva fysiska aktiviteter. Utskottet vill understryka vikten av att skolan följer läroplanerna i detta avseende. Hur skolan organiserar och hanterar detta ansvar är däremot en fråga för den enskilda huvudmannen och skolan. Utskottet konstaterar att det har gjorts en mängd insatser i form av fortbildning och stödmaterial i syfte att utveckla undervisningen i idrott och hälsa. Ett stöd som kan nämnas särskilt är det material som tagit fram tillsammans med Specialpedagogiska skolmyndigheten och som syftar till att förbättra möjligheten för barn med funktionsnedsättning att få del av undervisningen. Utskottet noterar vidare slutsatser i myndighetens uppdragsredovisning 2014 om att det generellt behövs ett fortsatt och långsiktigt stöd till utvecklingen av undervisningen, t.ex. genom kollegialt utbyte. Enligt utskottets mening är det viktigt att frågor om utveckling av ämnet idrott och hälsa, liksom generellt frågor om barns behov av fysisk aktivitet, fortsätter att uppmärksammas både i och utanför skolan. Vid den offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan som ett sätt att stärka inlärning och hälsa som utbildningsutskottet genomförde uppmärksammades bl.a. att frågan är komplex och att ämnets syfte behöver fortsätta att diskuteras. Frågan om timplan ska diskuteras inom ramen för den överenskommelse som träffades mellan , , de gröna, , liberalerna och . Utifrån vad som har sagts ovan avstyrker utskottet motionerna 2014/15:119 (M), 2014/15:147 (M), 2014/15:270 (M), 2014/15:291 (M), 2014/15:1368 (MP), 2014/15:1479 (M), 2014/15:1493 (M), 2014/15:1841 (M), 2014/15:1845 (M), 2014/15:1906 (KD) yrkande 4, 2014/15:2271 (M), 2014/15:2457 (C) yrkande 12, 2014/15:2664 (M) yrkande 21, 2014/15:2744 (SD) yrkande 21, 2014/15:2758 (M, C, FP, KD) och 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om programmering och privatekonomi som ämnen. I motion 2014/15:380 av (M) yrkande 1 framförs att programmering bör erbjudas som ett valfritt ämne i skolan. Den framtida tekniska utvecklingen kommer enligt motionären att kräva kunskaper om kod och programmering. Vidare tar ett flertal motioner upp behovet av ökade kunskaper i privatekonomi för ungdomar. I motion 2014/15:2860 av (S) framförs att kunskaperna i ekonomi och konsumentfrågor bör öka för alla elever i och gymnasiet, bl.a. för att minska risken för unga att fastna i skulder och växande krediter. I motion 2014/15:107 av (M) pekar motionären på att unga som flyttar hemifrån har många beslut framför sig som kräver god kunskap. Om de lär sig privatekonomi i skolan har de en bättre grund att stå på. Ett liknande yrkande förs fram i motion 2014/15:1705 av (M). I motion 2014/15:1033 av och (båda SD) yrkar motionärerna på att det bör undervisas i ekonomiskt tänkande , från årskurs 6. Förutom bättre kunskaper i privat- och samhällsekonomi kan det också långsiktigt skapa ett intresse för ekonomi och företagande, samt leda till fler entreprenörer. I motion 2014/15:1701 av (KD) föreslås att privatekonomi ska ingå som ett kursmoment i grund- och gymnasieskolan samt att entreprenörskap ska främjas. Ämnena bör ingå i karaktärsämnenas undervisning. Vidare är det också viktigt att fler elever ges möjlighet att driva företag utifrån organisationen modell, anser motionären. Bakgrund och gällande rätt I tidigare avsnitt om gällande rätt redogjordes övergripande för ämnen. Utöver de ämnen som ingår för alla finns i möjligheter till elevens val samt skolans val. I gymnasieskolan finns det ett antal ämnen som är gymnasiegemensamma. Den enskilda eleven ska dessutom välja kurser till individuellt val. Hur olika huvudmän och skolor organiserar dessa val i och i gymnasieskolan liksom vilka kurser som ska tillhandahållas är inte reglerat i detalj i skolförfattningarna. Inom gymnasieskolan finns det kurser i programmering och datorteknik osv. inom vissa program. Inom ett antal program finns angivet att undervisningen ska omfatta relevanta datorkunskaper m.m. Frågor om ekonomi ingår i flera av ämnen. I kursplanerna för hem- och konsumentkunskap anges att undervisningen också ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor, om sparande, krediter och lån. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att göra välgrundade val när det gäller privatekonomi och kunna hantera olika problem och situationer som en ung konsument kan ställas inför. Som centralt innehåll för årskurs 7–9 anges bl.a. att följande bör ingå när det gäller ungas privatekonomi: att handla över internet; att låna pengar; att handla på kredit eller avbetalning; att teckna abonnemang. Frågor om privatekonomi ingår också som en del av kunskapskraven för ämnet. Frågor om ekonomi behandlas också särskilt i ämnet samhällskunskap i . Ekonomi som ämne spelar en viktig roll i flera av gymnasieskolans program. I gymnasieskolans ämne samhällskunskap behandlas frågor specifikt om privatekonomi. I kursplanen för kurs 1a1, 50 poäng, som är gemensam för alla yrkesprogram och som därmed alla elever på dessa program läser, samt kursplan för kurs 1b, 100 poäng, som är gemensam för alla elever på högskoleförberedande program, anges följande om centralt innehåll vad gäller privatekonomi: hushållets inkomster, utgifter, tillgångar och skulder; konsumenträtt samt konsumtion i förhållande till behov och resurser; hur privatekonomin påverkas av samhällsekonomiska förändringar. stöder lärare i bl.a. hem- och konsumentkunskap med undervisningsmaterial på den skräddarsydda Skolwebben. Myndigheten driver också, tillsammans med , webbplatsen Ung Konsument som riktar sig direkt till ungdomar. Via Lektionsbanken på denna webbplats finns möjlighet för lärare att använda framtaget undervisningsmaterial. Med hänvisning till gällande rätt samt det arbete som genomförs i syfte att stödja undervisningen finns det enligt utskottet goda möjligheter för elevers lärande i de aktuella ämnena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:107 (M), 2014/15:380 (M) yrkande 1, 2014/15:1033 (SD), 2014/15:1701 (KD), 2014/15:1705 (M) och 2014/15:2860 (S). Lärande för hållbar utveckling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undervisning om hållbar utveckling och om en särskild uppföljning av effekterna av hållbar utveckling i utbildningen. Jämför reservationerna 35 (M), 36 (SD) och 37 (M, C, FP, KD). I kommittémotion 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att det bör utredas hur ett övergripande kunskapslyft för hållbar konsumtion kan utformas. De val vi som enskilda konsumenter gör i vår vardag spelar enligt motionärerna stor roll för miljön och klimatet. Hållbarhetsfrågorna bör därför få ett större utrymme inom undervisningen i grund- och gymnasieskolan. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 26 anför motionärerna att elevernas miljömedvetenhet bör stimuleras. Därigenom kan kunskapen öka om vikten av ett hållbart och ekologiskt samhälle. I motion 2014/15:442 av (S) framförs att hållbar utveckling ska föras in som ett viktigt perspektiv i utbildningen på alla nivåer inom förskolan, , gymnasieskolan och folkbildningen, dvs. utbildning för hållbar utveckling, ESD (Education for Sustainable Development). I motion 2014/15:1325 av (M) uppmärksammar motionären att det finns ett behov av att utvärdera vilken effekt och vilka resultat styrdokumentens betoning på lärande för hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande har fått för verksamheterna, alltifrån grundskola till högre utbildning. Motionären påpekar att detta också var ett av förslagen i den förstudie som utbildningsutskottet publicerade under förra valperioden (2012/13:RFR9) och som behandlade bl.a. utbildning för hållbar utveckling. Bakgrund och gällande rätt I läroplan anges under Skolans uppdrag bl.a. att undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett av läroplanens kunskapsmål är att eleven efter genomgången grundskola har fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling. Att på olika sätt belysa hållbar utveckling ingår i kursplanerna för ett flertal av ämnen. I läroplanen för gymnasieskolan anges som en del av Skolans uppdrag att miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels själva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska vidare belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. I läroplanen sägs vidare att ett kunskapsmål är att varje elev efter avslutad utbildning kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling. Vidare ingår sedan hållbar utveckling i examensmålen för ett flertal gymnasieprogram liksom i ämnen och kurser. har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet inom sitt verksamhetsområde och rapporterar bl.a. till . Enligt sin instruktion har i uppgift att bl.a. främja en hållbar utveckling utifrån det generationsmål och de miljökvalitetsmål som fastställde (bet. 2009/10:MjU25). Generationsmålet är ett s.k. inriktningsmål och anger att det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Miljökvalitetsmålen anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. har utifrån ett regeringsuppdrag tagit fram material som underlättar för lärare i att undervisa om miljöfrågor med koppling till miljökvalitetsmål. Materialet finns presenterat på myndighetens särskilda webbplats om miljömålen (/skola). Där konstateras att det i läroplan, och de kursplaner och ämnesplaner som är kopplade till den, finns en rad olika ingångar till hur miljömålen kan tas upp i undervisningen. Ofta kan samma miljöfråga belysas ur en rad olika perspektiv och kopplingen till miljömålet kan göra det lättare att ta upp miljöaspekter inom många olika skolämnen. På webbplatsen har också gjort en sammanställning över kopplingarna mellan miljökvalitetsmålen och det centrala innehållet i kursplanerna, kopplat till ämne och årskurs. har också låtit undersöka lärares kännedom om miljökvalitetsmålen och deras kopplingar till läroplanen, liksom om de har kännedom om myndighetens webbplats om miljömålen och det material som finns tillgängligt där. I uppdraget ingår också att göra det skolmaterial som myndigheten har tagit fram mer känt för lärarna. Marknadsföringen av materialet har inletts i etablerade kanaler för lärare, bl.a. via Håll Rents skolaktiviteter och skolnätverk Grön Flagg, via , Nätverket för lärande om hållbar utveckling, olika nyhetsbrev och olika sociala medier. Ett flertal organisationer arbetar aktivt med lärande om hållbar utveckling. Programmet Den Globala Skolan inom Universitets- och högskolerådet har länge arbetat med att stödja skolor och lärare m.fl. med att införa lärande för hållbar utveckling, genom material, nätverksarbete och konferenser m.m. Samverkan sker med Svenska , Sida m.fl. Organisationer som Världsnaturfonden och arbetar också med frågor om hållbar utveckling i utbildningen genom utbildningsmaterial, stöd och erfarenhetsspridning. deltar i arbete med lärande för hållbar utveckling inom ramen för och har deltagit i referensgrupper inom området i samband med framtagande av rekommendationer till ett . samverkar också med andra aktörer på området och hanterar dessutom den särskilda utmärkelsen för hållbar utveckling. var det 140 verksamheter som fick denna utmärkelse. redovisade ett regeringsuppdrag om myndighetens roll i arbetet med att uppnå generationsmålet och miljökvalitetsmålen (dnr 02-2014:139). I rapporten anger att myndigheten verkar indirekt för att de aktuella målen uppnås genom att utforma styrdokument i linje med regeringens riktlinjer inom området. Förutsättningarna för att ytterligare integrera miljöarbetet i kärnverksamheten finns enligt myndigheten inom ramen för de stödinsatser riktade mot undervisningen som sker inom på uppdrag av regeringen. Myndigheten anger som exempel satsningen på naturvetenskap och teknik där kopplingen natur-teknik-samhälle på olika sätt betonas, vilket främjar förståelse för de aktuella målen. framför i rapporten vidare att deltagandet i styrelsen för Håll Rent tillsammans med företrädare för myndigheter, organisationer och näringsliv, utgör en viktig arena för att lyfta skolväsendets uppdrag när det gäller miljö och hållbar utveckling. Samarbetet med organisationen och är också viktigt för att främja uppnåendet av målen. I Nordiska ministerrådets strategi för hållbar utveckling används antal skolor och förskolor som ingår i detta nätverk som en av indikatorerna för att mäta hur arbetet med strategin fortskrider. Grön Flagg är den svenska delen av Eco-Schools som drivs av () och som är ett internationellt samarbetsorgan för miljöorganisationer. I många länder utgör detta nätverk den officiella utmärkelsen för hållbara skolor, anger . Inom ramen för arbetet med uppföljning och utvärdering har utbildningsutskottet låtit utarbeta en förstudie om utbildningens roll för en hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande (Rapport från 2012/13:RFR9). anordnade utskottet vidare ett kunskapsseminarium i om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande. Olika experter och organisationer hade bjudits in till seminariet för att ge sin bild av hur man arbetar med dessa frågor. Företrädare för Svenska angav vid seminariet att internationellt har ansetts vara mycket framgångsrikt vad beträffar insatserna för utbildning för hållbar utveckling, med t.ex. förändringar i styrdokument. har varit mycket drivande i det internationella arbetet med utbildning för hållbar utveckling, i att ta fram strategier och förslag. har också lyft fram att det är viktigt att följa upp arbetet, och då inte bara se till genomförda aktiviteter och regelförändringar utan också faktiska effekter. Seminariet finns dokumenterat i Rapport från 2013/14:RFR19. arrangerade Svenska m.fl. organisationer seminarier för att ta fram förslag på rekommendationer för att genomföra utbildning för hållbar utveckling. Rekommendationerna överlämnades inför den internationella om utbildning för hållbar utveckling som anordnades i till gymnasie- och kunskapslyftsminister som deltog i konferensen och också höll ett av inledningstalen. En uppföljande konferens planeras för att diskutera resultatet från konferensen i och hur arbetet med utbildning för hållbar utveckling kan fortsätta. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att miljöfrågorna och utbildningens roll i detta är viktiga. Utskottet vill lyfta fram det arbete som pågår på området och de rapporter om utbildning för hållbar utveckling, inklusive entreprenöriellt lärande, som utskottet tagit fram inom ramen för dess uppföljnings- och utvärderingsuppgift. I det seminarium som genomfördes presenterade representanter för myndigheter och organisationer det arbete som genomförs om utbildning för hållbar utveckling liksom det behov som finns av fortsatta insatser. Utskottet anser att den kompetens och det engagemang som finns bland de aktörer som arbetar med utbildning för hållbar utveckling i är mycket värdefulla. Utskottet avser att även fortsättningsvis följa det pågående arbetet med att stötta utbildningen för hållbar utveckling och det genomslag detta perspektiv ger i verksamheten. Utskottet vill också särskilt peka på att internationellt anses som framgångsrikt vad beträffar insatser för utbildning för hållbar utveckling. Utifrån en bedömning av gällande rätt och det arbete som genomförs, både i stödjande form och i samverkan med utbildningssektorn, av många myndigheter och organisationer anser utskottet att det inte finns något skäl att besluta om ytterligare åtgärder och avstyrker därför motionerna 2014/15:442 (S), 2014/15:1325 (M), 2014/15:2744 (SD) yrkande 26 och 2014/15:2978 (M) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om entreprenörskap i utbildningen. Jämför reservation 38 (C). I motion 2014/15:156 av (M) uppmärksammas vikten av entreprenörskap i svensk skolundervisning. Organisationen Ung Företagsamhet har spelat en viktig roll på landets gymnasieskolor för att få fler unga att prova på att driva företag. Alla gymnasieelever som vill bör få möjlighet att driva UF-företag, anser motionären. Även i motion 2014/15:378 av (M) yrkande 1 uppmärksammas organisationens verksamhet och det yrkas på att alla elever i gymnasiet bör få möjlighet att läsa Ung Företagsamhet, UF. I motion 2014/15:1784 av (M) framförs att om fler unga människor bereds möjlighet att arbeta med UF kommer fler att starta företag och därmed förstå näringslivets villkor. Därför bör stödet till dem som arbetar med entreprenörskap i skolan ökas och permanentas. Liknande yrkande återfinns i motion 2014/15:2011 av (M). Motionären anser att alla kommuner borde kunna ge samtliga elever på gymnasieskolan möjligheten att prova på entreprenörskap genom UF och att även fortsatta satsningar på föreningen och liknande aktörer är av stor vikt för att stimulera och uppmuntra ungt entreprenörskap. I motion 2014/15:2381 av (M) yrkar motionären på att entreprenörskap bör främjas redan från och i större omfattning än . Ett entreprenöriellt lärande, med samverkan med samhället och näringslivet, är något som eleverna kommer att ha nytta av i alla typer av arbeten och genom hela livet. Enligt motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 14 bör entreprenöriellt lärande vara ett naturligt perspektiv i hela utbildningssystemet eftersom det främjar kompetens att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Samverkan med företag och organisationer på arbetsmarknaden bör vara ett kontinuerligt inslag i skolans verksamheter på alla nivåer, menar motionären. Bakgrund och gällande rätt I läroplanen för m.m. (Lgr11) anges att det är en viktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende och deras vilja att pröva egna idéer och lösa problem. Eleverna ska få möjlighet att ta initiativ och ansvar och att utveckla sin förmåga att arbeta såväl självständigt som tillsammans med andra. Skolan ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. Entreprenörskap lyfts även fram i läroplanen för gymnasieskolan (Gy11). Där anges att skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende och deras vilja att pröva och omsätta nya idéer i handling och att lösa problem. I skolan ska eleverna få utveckla sin förmåga att ta initiativ och ansvar och arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Därigenom ökar elevernas möjligheter att kunna starta och driva företag. Entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. I många av de nationella programmens examensmål ingår krav på kunskaper om entreprenörskap. Ämnet entreprenörskap, som är tvärvetenskapligt men har sin bas i företagsekonomi och psykologi, ingår som ett programgemensamt ämne i flera program. I ämnet företagsekonomi finns t.ex. kursen Entreprenörskap och företagande som ska ge kunskaper om att starta och driva ett företag. Bakgrund och pågående arbete Den dåvarande regeringen antog en nationell strategi med rubriken för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Utbildning i entreprenörskap handlar enligt strategin både om specifika kunskaper som krävs för att starta och driva ett företag, exempelvis företagsekonomi och affärsplanering, och generella kompetenser som projektledning, kreativitet och vilja att ta eget ansvar. Grunden för att utveckla ett entreprenöriellt förhållningssätt läggs tidigt genom att skolan stimulerar flickors och pojkars nyfikenhet, kreativitet, självförtroende och förmåga att fatta beslut. För gymnasieskolan betonas även särskilda kunskaper och kompetenser för att starta och driva företag. I strategin beskrivs olika åtgärder som syftar till att stimulera entreprenörskap på alla nivåer i utbildningssystemet. har enligt myndighetens regleringsbrev ett pågående uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det kan t.ex. handla om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling, underlätta erfarenhetsutbyte och fördela utvecklingsmedel och verksamhetsstöd.