bet · H201KU20 · 2015-06-05 00:00:00 — Vidare betonades att den konstitutionella kontroll som utförs av förutsätter att utskottet kan lita på att uppgifter som lämnas till utskottet är riktiga och ger en rättvisande bild av det som granskas och att inte väsentliga fakta utelämnas. Utskottet konstaterade att det berörda statsrådet ytterst har ansvaret för att uppgiftslämnandet från till utskottet går rätt till och att statsministern som chef för hela har ett särskilt ansvar i detta avseende. Utskottet ansåg att flera åtgärder kunde vara nödvändiga för att säkerställa att de svar som lämnas till bygger på korrekta uppgifter, t.ex. att tydliggöra krav på dokumentation av interna beslut. Utskottet har i en skrivelse till begärt svar på vissa frågor. Som svar översändes en promemoria upprättad inom (bilaga A1.6.2). I svarspromemorian uppges att budgetförhandlingarna ännu pågick inom då kabinettssekreteraren informerade utrikesutskottet och att beredningen av frågan om att åter öppna ett generalkonsulat i avslutades först . I svaret anförs också att kabinettssekreteraren vid mötet med utrikesutskottet redogjorde för regeringens ambition att öppna nya utlandsmyndigheter när ekonomin gjorde det möjligt, och att bl.a. generalkonsulatet i nämndes i det sammanhanget. I fråga om huruvida den information som kabinettssekreteraren lämnade till utrikesutskottet kan anses ha varit korrekt, rättvisande och fullständig anförs att den var korrekt då ärendet fortfarande var under beredning. Vidare anförs att kabinettssekreteraren erbjöd sig att återkomma till utskottet så snart budgetramarna för utrikesförvaltningen fastställts, men att inte fått någon sådan kallelse. Avslutningsvis framhålls att alliansens budgetförslag som kom att antas av inte innehöll några medel för att åter öppna ett generalkonsulat i , och att något sådant regeringsbeslut därför inte har fattats. I svarspromemorian uppges att utrikesutskottet kommer att informeras innan regeringen tar ett sådant beslut. Utskottet har i granskningen hållit offentliga utfrågningar med utrikesminister och statsminister . höll utskottet en offentlig utfrågning med utrikesminister (bilaga B6), som inledningsvis anförde att de nuvarande regeringspartiernas ambition att öppna ett generalkonsulat i har varit känd . I budgetpropositionen föreslog regeringen att ytterligare medel skulle tillföras och äskade inom ramen medel för nya utlandsmyndigheter. Frågan bereddes därefter på sedvanligt sätt inom . redogjorde kabinettssekreteraren för utrikesutskottet att budgetförhandlingar inom fortfarande pågick och att öppnande av nya utlandsmyndigheter var en av de frågor som diskuterades. Kabinettssekreteraren redogjorde för några orter där detta kunde bli aktuellt, bl.a. ett generalkonsulat i . Hon erbjöd sig även att återkomma till utrikesutskottet när budgeten hade beslutats. När det gäller generalkonsulatet i avslutades beredningen . aviserade statsministern i regeringens avsikt att återöppna generalkonsulatet. På frågor om beredningsprocessen anförde utrikesministern bl.a. att beredningar består av en rad olika kontakter, såsom telefonsamtal, mejl, kortare möten och skriftliga utbyten av synpunkter i och att sedvanlig beredningsgång tillämpats i det aktuella ärendet. Beredningen av ärendet var ett led i det allmänna budgetarbetet och inleddes så fort man visste hur budgetramarna såg ut. Av utfrågningen framgick vidare att beredningen av generalkonsulatet i hade kommit väsentligt längre än beredningen av övriga eventuella nya utlandsmyndigheter och att inte avslutade beredningen av öppnandet av någon annan utlandsmyndighet innan budgetbeslut . Utrikesministern framhöll i sammanhanget att kabinettssekreterarens inbjudan till utrikesutskottet gällde ett större sammanhang, nämligen att diskutera budgeten. Vidare anförde utrikesministern att det är viktigt att regeringen informerar utrikesutskottet om utrikesförvaltningens utveckling, men att det är en uppgift för regeringen att besluta om vilka utlandsmyndigheter som ska öppnas eller stängas. höll utskottet en offentlig utfrågning med statsminister (bilaga B11). Statsministern anförde att det är en självklarhet för regeringen och företrädare för att lämna korrekt, relevant och fullständig information till . Det finns väl etablerade rutiner för hur regeringen fullgör sin informations- och uppgiftsskyldighet i förhållande till och dess organ och statsministern förutsatte att de följdes också i det aktuella ärendet. I fråga om beredningsprocessen i och den information som lämnades till utrikesutskottet i det aktuella ärendet anförde statsministern att det av skriftliga svar till och utfrågningen av utrikesministern framgår att kabinettssekreteraren informerade utrikesutskottet bl.a. om att budgetförhandlingar inom pågick och att öppnandet av nya utlandsmyndigheter var en av de frågor som diskuterades. Kabinettssekreteraren nämnde att generalkonsulatet i var en av de beskickningar som skulle kunna komma i fråga. Det har funnits en stark ambition hos regeringen att återöppna generalkonsulatet i . Frågan bereddes därför i i samband med höstens budgetarbete och beredningsarbetet avslutades . Den interna beredningen ledde till bedömningen att det fanns möjlighet att åter öppna generalkonsulatet och statsministern informerade om regeringens avsikt , , i samband med en lunch med den svensk-amerikanska handelskammaren i . När beskedet gavs var beredningen i ärendet avslutad. Beskedet om att beredningen hade avslutats fick statsministern av sina medarbetare, som hade fått beskedet från , som talet skulle hållas. Vad som framkommit i den aktuella granskningen ger enligt utskottet inte grund för någon annan slutsats än att den information om utrikesrepresentationen som regeringen lämnade till utrikesutskottet var korrekt. Några formella omständigheter som motiverar utskottet att rikta någon anmärkning mot regeringen i det aktuella ärendet föreligger således inte. noterar utskottet att beredningen av frågan om att återöppna generalkonsulatet i vid den aktuella tidpunkten hade kommit väsentligt längre än beredningen av övriga eventuella nya utlandsmyndigheter och att beredningen kunde avslutas efter informationstillfället. Att beredningen inom uppenbarligen var långt framskriden hade med fördel kunnat delges utrikesutskottet för att ge en så rättvisande och fullständig bild som möjligt. 1.7 GMO-omröstningar inom ramen för kommittologin I en anmälan till (dnr 1755-2014/15), bilaga A1.7.1 begärs det att utskottet granskar regeringens agerande att instruera den tjänsteman som företrädde i den arbetsgrupp i Europeiska unionen som behandlar frågor om genmodifierade organismer (GMO) att lägga ned sin röst i en fråga om godkännande av nya GMO-produkter. Detta skedde enligt anmälan : vid sammanträden med rådsarbetsgruppen , . Till grund för granskningen har legat bl.a. två promemorior som har upprättats inom , bilaga A1.7.2–3. Enligt uppgifter i massmedier hade den tjänsteman vid som var representant vid ett möte i EU fått instruktion att lägga ned rösten utan att ge en röstförklaring (artikeln Regeringen går emot experterna om GMO, publicerad på hemsida och flera artiklar som hänvisar till den artikeln). Det gällde omröstningar om godkännande av tre GMO-produkter (två genmodifierade bomullsprodukter och en genmodifierad rapsprodukt). Enligt artikeln på hemsida skulle omröstningen följas upp av en ny omröstning , dvs. Experterna på EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet (Safety Authority, Efsa) hade gett klartecken för de produkter som medlemsländerna röstade om. har det enligt artikeln inneburit att även röstat ja till att godkänna GMO-produkterna i fråga. har följt de rekommendationer som Efsa ger när ansökningarna om GMO-produkter behandlas, uppges det i artikeln. I en interpellationsdebatt som ägde rum uppgav statsrådet (S) bl.a. följande. – GMO bedöms var för sig och från fall till fall beroende på vilka egenskaper organismen har. Regeringen grundar sina ställningstaganden på vetenskapliga bedömningar av risker för människors och djurs hälsa, för miljön och med beaktande av försiktighetsprincipen (anförande 130) – Regeringen har att förhålla sig till både den DU-gemensamma och det nationella regelverket i frågan och kommer att utgå från den vetenskapliga bedömningen som görs av Efsa, den europeiska granskningsinstansen, samt yttranden från våra svenska GMO-myndigheter och de analyser som de gör. Efter detta gör regeringen en sammanvägt bedömning. Det är en generell utgångspunkt för vår politik (anförande 130) – När det gäller instruktionen fanns det en instruktion: Lägg ned rösten. Det fanns ingen instruktion som löd: Du ska inte följa vetenskapliga råd. (anförande 136) – Svenska GMO-myndigheter granskar ansökningarna och Efsas utlåtande om ansökningar enligt det regelverk som finns. Sedan skickar man ett samlat yttrande till regeringen. Därefter gör regeringen en samlad bedömning från fall till fall beroende på de egenskaper produkten har. Det går inte att svara enkelt och generellt på frågan hur det är. I grunden ska försiktighetsprincipen beaktas. Det är självklart. Exakt hur det kommer att se ut återkommer vi till (anförande 138) – Regeringen har förhållit sig till det EU-gemensamma och det nationella regelverket i frågan och kommer att utgå från den vetenskapliga bedömning som görs av Efsa, den europeiska granskningsinstansen, samt yttranden från våra svenska GMO-myndigheter och den analys som de gör. Efter detta gör regeringen en sammanvägd bedömning med beaktande av försiktighetsprincipen (anförande 139) – Vi följer de vetenskapliga rekommendationerna . En nedlagd röst betyder inte att man inte följer dem. En nedlagd röst betyder inte ett nej. En nedlagd röst är inte heller ett ja. En nedlagd röst innebär att vi kan formera oss på det här politikområdet med en ny regering (anf. för livsmedelskedjan och djurhälsa, sektionen för genetiskt modifierade organismer De möten i EU som avses i artikeln och interpellationsdebatten är möten i för livsmedelskedjan och djurhälsa, sektionen för genetiskt modifierade organismer (SKLD). Även den s.k. omprövningskommittén som i och med Lissabonfördragets ikraftträdande har ersatt rådet som omprövningsinstans i kommittéförfarandet när det gäller frågor om godkännande av GMO har behandlat frågan. SKLD har inrättats genom och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet. I och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av om genetiskt modifierade livsmedel och foder pekas kommittén ut för att för genetiskt modifierade organismer (GMO) utöva de genomförandebefogenheter kommissionen har enligt artiklarna 24 och 26 i fördraget om Europeiska unionen. För beslut i SKLD i ett individuellt fall gäller det s.k. granskningsförfarandet som fastställs i och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter, särskilt artikel 5. Beslut fattas med kvalificerad majoritet. Om kommittén säger ja ska kommissionen anta genomförandeakten, om kommittén säger nej ska kommissionen inte anta genomförandeakten. Om kommittén inte lämnar något yttrande, dvs. om det inte finns någon kvalificerad majoritet för eller emot förslaget, kan kommissionen välja att skicka ett ändrat förslag till kommittén eller hänvisa frågan till omprövningskommittén. Förfarande för att hänskjuta beslut till omprövningskommittén liksom förfarandet i övrigt i den kommittén beskrivs i artikel 6 i förordning (EU) 182/2011. Även i omprövningskommittén fattas beslut med kvalificerad majoritet. Om inte heller omprövningskommittén kan uppnå kvalificerad majoritet för eller emot kommissionens förslag får kommissionen anta sitt förslag till beslut. Beslutspunkter om godkännande för utsläppande på marknaden av GMO-grödor behandlas i instruktioner daterade , , , (i den del som gäller mötet ), , , , , , , och . I ett avsnitt Bakgrund och beredningsläge brukar det framgå dels att Efsa (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) har gjort en fullständig riskbedömning och att allmänheten därefter har haft möjlighet att komma in med synpunkter på Efsa:s riskbedömning, dels att och har yttrat sig. I det avsnittet framgår även att Efsa föreslår bifall till t.ex. den föreslagna användningen av efter att ha dragit slutsatsen att den är lika säker som konventionell majs för människors och djurs hälsa och miljön. Vidare framgår att och anser att förslaget kan stödjas; ibland kan finnas ett kortare resonemang som någon av myndigheterna fört fram. I avsnittet Handlingslinje kan därefter följa olika varianter av följande formuleringar. – ska därför rösta för förslaget till beslut () – instämmer i Efsa:s bedömning att det är osannolikt att den föreslagna användningen av sockerbetan skulle ge negativa effekter på människors hälsa eller miljön. ska därför rösta för förslaget till beslut () – ska rösta för kommissionens förslag att godkänna produkter som består av, innehåller eller är tillverkade av sojan MON89788 eftersom Efsa, och har bedömt att produkten är lika säker för människa, djur och miljö som konventionell soja (). Varianter på de två senare formuleringarna är klart vanligare förekommande. I avsnittet Handlingslinje förekommer ibland tillägg om att utan att det påverkar hur röstar kan göra tillägg eller ställa frågor. Några ärenden har föranlett mer utförliga skrivningar. Ett ärende som kan nämnas gällde ett förslag till kommissionsbeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som innehåller, består av eller har producerats från den genetiskt modifierade 59122 (Dp. 7 i instruktion daterad ). I avsnittet Bakgrund och beredningsläge framgår att ”EFSA publicerade den fullständiga riskbedömningen av den genetiskt modifierade 59122. Efsa föreslår bifall av föreslagen användning av efter att ha dragit slutsatsen att den är lika säker som konventionell majs för människors och djurs hälsa och miljön. Allmänheten har haft möjligheter att lämna synpunkter.” Där framgår också, i underavsnittet Spridning av vid spill, att ”majs är en ettårig förädlad gröda som har svårt att överleva utanför odlingslandskapet. bedömer att risken för att spillmajs skulle kunna bildar bestående populationer som försumbar”, och i underavsnittet Spridning av Bt-toxin via gödsel att ”Sammantaget talar uppgifterna har för att risken för att dyngätande insekter ska påverkas negativt av användningen av denna majs som foder är liten. Även EFSA bedömer att exponeringen av potentiellt känsliga icke målorganismer (t.ex. dyngätande insekter) för de aktuella Bt-toxinerna troligen är väldigt liten och saknar ekologisk relevans. och anser att förslaget kan stödjas”. I avsnittet Handlingslinje anges att ska rösta för förslaget. En stående instruktion daterad En stående instruktion har upprättats till möten i för livsmedelskedjan och djurhälsan – GMO-sektionen; den stående instruktionen är daterad , bilaga A1.7.4. Den stående instruktionen innehåller bl.a. ett avsnitt med , som uppges redovisa några huvuddrag i regeringens GMO-politik som är av betydelse för det svenska ställningstagandet i de dagordningspunkter som omfattas av den stående instruktionen. Innehållet baseras enligt vad som anges på en i gemensamberedd promemoria daterad . I avsnittet anges vidare att den inte är för eller emot GMO som teknik utan anser att varje GMO ska bedömas var för sig från fall till fall beroende på dess egenskaper. ställningstaganden grundas på vetenskapliga bedömningar av risker för djur och människors hälsa och för miljön. Därutöver gör ansvariga svenska myndigheter även en etisk bedömning. godkänner bara GMO-växter som är lika säkra som sina konventionella motsvarigheter. I avsnitt 2 med rubriken om beslut om marknadsgodkännande av en GMO-gröda enligt och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetisk modifierade livsmedel och foder, sägs följande under rubriken . Under förutsättning att inga utestående oklarheter av vetenskaplig eller teknisk art återstår, att svenska myndigheter och EFSA tillstyrker ett godkännande och att ståndpunkten i övrigt bedöms vara i enlighet med innehållet i avsnittet Regeringens GMO-politik ovan ska rösta för ett godkännande. Nämnas kan att det , , varit en e-postväxling mellan den svenska representanten i SKLD och bl.a. en företrädare för där den sistnämnda meddelat den svenska representanten att ”underlaget [för ett kommande möte] faller in under den stående instruktionen varför ingen särskild instruktion tas fram”. När frågor om godkännande av en GMO-gröda enligt den aktuella förordningen varken bifallits eller avslagits av SKLD, och kommissionen hänskjutit frågan till omprövningskommittén, har särskilda instruktioner upprättats för möten i omprövningskommittén (, , och ). I granskningen ingår fyra instruktioner daterade , , och , bilaga A1.7.5–8. I instruktionen daterad behandlas förslag om beslut om marknadsgodkännande av olika grödor i Avdelning B, p. 1–4. I avsnitten Bakgrund och beredningsläge under respektive punkt, uppges att Efsa har riskbedömt grödan och anser att den är lika säker som vanlig soja/bomull/raps/bomull, att och delar Efsa:s bedömningar och att inga etiska invändningar mot produkten har identifierats. (I det första ärendet finns ett tillägg om sojas möjligheter att överleva i svensk natur, sprida sig vid spill m.m. som även återfinns i några tidigare instruktioner med näraliggande formuleringar.) I avsnittet Handlingslinje anges att ”ska lägga ned sin röst.” I instruktionen daterad behandlas förslag om beslut för marknadsgodkännande av olika grödor i p. 2–4. I avsnitten Bakgrund och beredningsläge finns motsvarande skrivningar som i instruktionen , med vissa tillägg om spridning. I avsnittet Handlingslinje anges följande. ska lägga ned sin röst. ska vid behov lämna följande röstförklaring: Den nya regeringen diskuterar hur den ska förhålla sig till GMO frågor. I instruktionen daterad finns skrivningar om Efsa, och som motsvarar dem i instruktionen från . Handlingslinjen är likalydande med den i instruktionen av . Detsamma gäller instruktionen daterad . Överläggning i utskott m.m. i vissa andra ärenden Nämnas kan att miljö- och jordbruksutskottet i några fall har överlagt med företrädare för regeringen om beslut i rådet om godkännande av GMO-produkter, när den berörda kommittén inte nått ett beslut (se t.ex. protokoll från utskottssammanträden /14:15 § 17 och 2011/12:11 § 4). Vidare kan nämnas att den fråga som var föremål för överläggning i miljö- och jordbruksutskottet (prot. 2013/14:15 § 17), behandlades i (anf. 14–28). I 10 kap. 10 § regeringsformen anges att regeringen fortlöpande ska informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten lämnas i riksdagsordningen. Enligt m.fl. (Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 507) har det ansetts vara av värde att det införs en bestämmelse i regeringsformen om regeringens skyldighet att informera och samråda med i EU-frågor. Bestämmelsen ska markera den starka ställning som har när det gäller dessa frågor. Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer; det framgår av 7 kap. 12 § riksdagsordningen. Reglerna om regeringens överläggningar med utskotten i EU-frågor infördes i riksdagsordningen 2006; fanns regler om information till utskotten. anförde bl.a. (framst. 2005/06:RS3 s. 49) följande. EU:s beslutsprocess utgör ramen för samrådet mellan regering och riksdag. Eftersom diskussioner förs på lägre nivåer innan frågorna kommer upp på själva rådsmötet måste bevaka också skedena före rådsmötena. Detta bör ske i utskotten, t.ex. genom överläggningar med företrädare för regeringen. Det är också naturligt att frågor som visserligen kommer upp på rådsmötena men som inte är avsedda att tas till beslut behandlas i kontakterna mellan utskott och regering och inte i . hänvisar kammarkansliet alla kommissionsförslag till behörigt utskott men rutinerna för hanteringen i utskotten bör stärkas. I syfte att stärka utskottens roll i EU-arbetet bör det således ske ett saksamråd på politisk nivå i utskotten. Utskottens ledamöter ges därmed möjlighet att framföra sina synpunkter vid överläggningar med i första hand berört statsråd. Överläggningarna behöver tidsmässigt inte ske just inför rådsmötena. Den vanliga synpunkten att det är viktigt att och utskotten kommer in tidigt i EU-processen talar snarare för att utskotten bör överlägga med regeringen innan frågorna kommer upp på ministerrådets dagordning. Redan när frågorna behandlas i rådets arbetsgrupper och i Coreper bör utskotten således ha överlagt med regeringen. Det är avgörande att utskotten identifierar viktiga frågor i ett tidigt skede av processen. Vid dessa överläggningar kan utskottets ledamöter framföra synpunkter till företrädare för regeringen. Det formella samrådet om regeringens position inför beslut i ministerrådet och givandet av det slutliga förhandlingsmandatet bör som ske i . Inför samrådet i bör frågorna dock vara förankrade i utskotten. När frågorna i ministerrådet är föremål för överläggning och beslut bör utskotten och således ha följt frågorna . Samrådet i kan därmed fokusera på eventuella förhandlingsstrategiska överväganden medan sakaspekterna har behandlats i utskotten. Det är viktigt att utskottens ställningstaganden får genomslag i det slutliga samrådet i . Frågan om hur utskottens ledamöter kan delta i samrådet i behandlas därför i nästa avsnitt. Det anförda innebär sammanfattningsvis att utskotten bör vara mer aktiva än , särskilt innan frågorna hanteras på ministerrådets möten för beslut. uttalade i betänkandet i en ny tid (bet. 2005/06:KU21 s. 31 f.) att uttalanden av utskott eller eller dess ledamöter inte är bindande för hela . Sådana meningsyttringar kan dock – i likhet med ett kammarbeslut enligt den ordning som då föreslogs för hanteringen av grön- och vitböcker – vara uttryck för rådande åsiktsförhållanden i . Utskottet påminde om att det ytterst är regeringens uppgift att under parlamentariskt ansvar inför ta ställning till om de meningsyttringar som kommer till uttryck vid samråd med utskott och speglar rådande åsiktsförhållanden i . Utskottet anförde även (s. 31) att ordningen för saksamråd med utskott innebär en möjlighet för regeringen att stämma av om ståndpunkter som den har för avsikt att inta i EU-samarbetet är förankrade i . I den bemärkelsen kan således även dessa meningsyttringar få betydelse i den på parlamentariska principer grundade relationen mellan regering och riksdag. Givetvis är , anförde utskottet vidare (s. 31 f.), oförhindrad att vid senare överläggningar med företrädare för regeringen ge uttryck för att åsiktsförhållandena inom har förändrats, exempelvis då regeringen söker samråd för att förankra kompromisser inför beslut i rådet. Utskottet erinrade dock på nytt om att det ytterst ankommer på regeringen att under parlamentariskt ansvar inför ta ställning till om de meningsyttringar som kommer till uttryck vid samråd med utskott och speglar rådande åsiktsförhållanden i . m.fl. framhåller när det gäller utskottens arbete med EU-frågor (Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 907) att det ibland kan bli aktuellt med nya överläggningar om förutsättningarna senare ändras väsentligt. Särskilt om information och överläggning i utskott om arbetet i kommittologin Som framgått gäller motivuttalanden om information och samråd med i EU-frågor främst frågor som behandlas inom rådet och dess arbetsgrupper samt . Det finns dock vissa uttalanden om kommittologin. När det gäller information och överläggning i utskott om arbetet i genomförandekommittéerna konstaterade i inför 2000-talet (förs. 2000/01:RS1 s. 129) att insyn i genomförandekommittéerna är begränsad.