bet · H201SoU7 · 2015-03-30 00:00:00 — startade och Luftambulansetjenesten ANS projektet ambulanssjukvård. I deltog landstingen i , och . Enligt slutrapporten ambulanssjukvård –– Gränsöverskridande ambulanshelikoptersjukvård är ett avtal om gränssamverkande helikoptersjukvård mellan och påskrivet av tio parter, fyra i och sex i . En gränssamverkansgrupp har bildats för att förvalta och utveckla avtalet. Enligt läns landstings rapport i gränsområde – Händelserapportering inom säkerhetsområdet (HiS) har , och ett etablerat samarbete inom ambulanssjukvården. Ett motionsyrkande om gränsöverskridande vård behandlades av utskottet i betänkandet 2013/14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet uttalade följande (s. 27 f., ingen res. När det härefter gäller frågan om tillgång till säker gränsöverskridande vård konstaterar utskottet att nya regler trädde i kraft så sent som (prop. 2012/13:150, bet. 2012/13:SoU23). och har redovisat sina regeringsuppdrag att etablera två svenska kontaktpunkter för gränsöverskridande vård med anledning av genomförandet av patientrörlighetsdirektivet (2011/24/EU). Det övergripande syftet med de nationella kontaktpunkterna är att tillgängliggöra den gränsöverskridande vården och hjälpa EU-medborgarna att göra informerade val. Utskottet konstaterar att de nya reglerna har trätt i kraft. Därför anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Motion […] får anses åtminstone i viss mån tillgodosedd. I samma betänkande behandlades även ett motionsyrkande om ambulanshelikopterverksamhet. Utskottet uttalade då följande (s. 102, ingen res. Utskottet noterar att det bl.a. pågår ett samarbete kring luftburen ambulanssjukvård mellan de svenska landsting som har gräns mot och de norska gränslandstingen. Utskottet ser positivt på samarbetet. Något riksdagsinitiativ är inte nödvändigt med anledning av motion […]. En motion tar upp frågan om vård över gränsen mellan och . Utskottet konstaterar inledningsvis att nya regler om patientrörlighet i EU trädde i kraft . Utskottet konstaterar vidare att frågan om det framtida hälsosamarbetet i är aktuell i , bl.a. genom den avlämnade rapporten Det framtida nordiska hälsosamarbetet. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motion 2014/15:2533 (M) avstyrks. En motion tar upp frågan om samordning av den nordiska ambulanshelikopterverksamheten. Utskottet noterar att det pågår flera samarbeten kring luftburen ambulanssjukvård, varav här särskilt kan nämnas avtalet om gränssamverkande helikoptersjukvård mellan och . Utskottet ser positivt på dessa samarbeten. Något riksdagsinitiativ är inte nödvändigt med anledning av motion 2014/15:2497 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om medicinsk etik. I motion 2014/15:2990 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om sjukvårdens uppgift i livets tjänst. Enligt motionären medför medicinska landvinningar ett stort ansvar. Detta kan i vissa fall innebära begränsningar i den medicinska forskningen och utvecklingen eftersom det inte alltid är etiskt självklart att allt som medicinskt kan göras ska göras. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om ett opolitiskt medicinsk-etiskt råd. Av 2 h § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår att innan en ny diagnos- eller behandlingsmetod som kan ha betydelse för människovärde och integritet börjar tillämpas i hälso- och sjukvården, ska vårdgivaren se till att metoden har bedömts från individ- och samhällsetiska aspekter. Bestämmelsen trädde i kraft . (Smer) inrättades av regeringen . Dess uppgift är att ge vägledning till regeringen och . Rådet ska mot bakgrund av den snabba utvecklingen bedöma konsekvenserna för människovärdet och den mänskliga integriteten i samband med medicinsk forskning, diagnostik och behandling. I rådet ingår ordförande, sju företrädare för de politiska partierna och tio sakkunniga. var efter det andra landet i som etablerade ett rådgivande nationellt organ. har flera europeiska länder inrättat en motsvarande funktion. är dock det enda landet som har politiskt valda företrädare i sitt råd. Motionsyrkanden om medicinsk etik behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet uttalade då följande (s. 94, ingen res. Utskottet påminner om bestämmelsen 2 h § hälso- och sjukvårdslagen som gäller , dvs. att vårdgivaren innan en ny diagnos- eller behandlingsmetod som kan ha betydelse för människovärde och integritet börjar tillämpas i hälso- och sjukvården ska se till att metoden har bedömts från individ- och samhällsetiska aspekter. Utskottet delar inte motionärernas bedömning om en annan sammansättning av det . Motion […] avstyrks. Utskottet påminner om bestämmelsen 2 h § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Utskottet delar inte motionärens bedömning om en annan sammansättning av det . Motion 2014/15:2990 (KD) yrkandena 2 och 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behandling av ofrivillig barnlöshet, surrogatmoderskap och assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. Jämför reservationerna 31 (V), 32 (C, FP) och 33 (V). Behandling av ofrivillig barnlöshet I motion 2014/15:412 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om att embryodonationer bör tillåtas i . I motion 2014/15:470 av (S) begärs ett tillkännagivande om embryodonation till par och ensamstående som saknar både egna ägg och spermier. Enligt motionären bör regeringen överväga denna möjlighet. I motion 2014/15:132 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram nationella riktlinjer för assisterad befruktning. Motionärerna anser att lesbiska par alltid ska ha möjlighet att dela på antalet försök samt att lesbiska par ska slippa att bli diskriminerade och godtyckligt behandlade inom sjukvården. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att ge kvinnor möjlighet att få tillgång till behandling med donerade ägg och donerad sperma . Slutligen begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till en lagändring som innebär att det blir möjligt att få tillgång till assisterad befruktning på barnmorskemottagningar. I motion 2014/15:2857 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att erbjuda ofrivilligt barnlösa flera behandlingar så länge det finns medicinska möjligheter till ett lyckat resultat. I motion 2014/15:132 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att par och ensamstående kvinnor får uttrycklig rätt att välja en känd donator för assisterad befruktning. I motion 2014/15:1491 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att donatorns rätt till anonymitet bör skyddas. I motion 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om surrogatmoderskap. Om det kan skapas nya former för barn att komma till världen som är trygga för både barnet och surrogatmamman, ska det enligt motionärerna välkomnas. I svensk lagstiftning bör det finnas tydliga regler om att både föräldrarnas och surrogatmammans situation ska utredas. Utredningen bör klart visa att surrogatmamman inte tar på sig uppdraget av ekonomiska skäl. I motion 2014/15:2438 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att inom ramen för sina bilaterala relationer och multilaterala forum verkar mot förekomsten av surrogatmoderskap. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att fortsätta att värna kvinnor och barn mot att bli handelsvaror i ett system med surrogatmoderskap. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor I motion 2014/15:1491 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om rätt till insemination för ensamstående kvinnor. Enligt motionären bör ensamstående kvinnor få tillgång till insemination vid svenska sjukhus. I motion 2014/15:132 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till en lagändring som innebär att ensamstående kvinnor får tillgång till assisterad befruktning vid allmänna sjukhus. I motion 2014/15:944 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om insemination för ensamstående. Enligt motionärerna bör regeringen överväga möjligheten till insemination för ensamstående personer i sjukvården på likvärdiga villkor som gifta och sambor. beslutade i enlighet med utskottets förslag att tillkännage för regeringen vad utskottet anfört om att regeringen – efter att ha vidtagit de utredningsåtgärder som krävs – skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att ensamstående kvinnor ges rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade respektive samkönade par redan har enligt gällande lag. Därmed biföll delvis ett antal motioner om detta (1 res. beslutade vid samma tillfälle att tillkännage vad utskottet i samma betänkande anfört om att regeringen förutsättningslöst – utifrån ett brett perspektiv som inkluderar juridiska och etiska frågeställningar samt ekonomiska överväganden och hänsyn till internationella förhållanden – ska vidta sådana utredningsåtgärder som krävs när det gäller surrogatmoderskap (1 res. Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet beslutades kommittédirektivet Utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (dir. 2013:70). En särskild utredare ska överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar. I uppdraget ingår att – lämna förslag som ger ensamstående möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sambor – ta ställning till om det ska krävas en genetisk koppling mellan barnet och den eller de tilltänkta föräldrarna vid assisterad befruktning – ta ställning till om surrogatmoderskap ska tillåtas i , med utgångspunkten att detta i sådant fall ska vara altruistiskt – ta ställning till om det behövs särskilda regler för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands – ta ställning till om det avskaffade steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga vid ändrad könstillhörighet kan medföra problem vid tillämpningen av bl.a. den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen – föreslå de följdändringar i den föräldraskapsrättsliga regleringen och i annan lagstiftning som behövs. Uppdraget ska enligt tilläggsdirektiv redovisas (dir. 2014:142). Utredningen har tagit namnet Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (Ju 2013:12). Utredningen lämnade delbetänkandet Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor (SOU 2014:29). I delbetänkandet föreslås att det ska bli möjligt för ensamstående kvinnor att genomgå insemination och befruktning utanför kroppen (IVF-behandling) inom svensk hälso- och sjukvård. Vidare föreslås att de regler som gäller för sådan behandling av par också ska gälla för behandling av ensamstående kvinnor. Detta innebär att behandling av ensamstående kvinnor ska få utföras med donerade spermier och vid samma sjukvårdsinrättningar som får utföra motsvarande behandlingar av ett par. Det innebär också att en läkare ska pröva om det är lämpligt att en assisterad befruktning äger rum. En behandling får enligt förslaget bara utföras om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Enligt förslaget ska faderskap eller föräldraskap inte behöva fastställas om en kvinna har genomgått en assisterad befruktning som ensamstående inom svensk hälso- och sjukvård och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att hennes barn har kommit till genom behandlingen. Regeringen avser att lämna propositionen Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor . Pågående arbete i övrigt I rapporten befruktning – etiska aspekter (Smer rapport 2013:1) uttalar sig (Smer) i ett antal frågor. I frågan om donation av befruktade ägg (s. 20) anser rådet att donation av befruktade ägg bör tillåtas i . I frågan om surrogatmoderskap (s. 21 f.) anser en majoritet i rådet att altruistiskt surrogatmoderskap – under särskilda förutsättningar – kan utgöra en etiskt godtagbar metod inom assisterad befruktning. Samtliga i rådet anser att kommersiellt surrogatmoderskap inte är en etiskt godtagbar metod. När det gäller assisterad befruktning för ensamstående (s. 26) vill Smer framhålla vissa frågor av etisk karaktär som bör beaktas vid verkställandet av beslut om att ensamstående ska ges möjlighet till assisterad befruktning. Dessa frågor handlar bl.a. om olika konsekvenser av ensamståendes tillgång till olika behandlingsmetoder. I frågan om prioriteringsaspekter på assisterad befruktning (s. 27) anser Smer att större skillnader mellan landstingen i befolkningens tillgång till assisterad befruktning strider mot grundläggande etiska principer om en god vård på lika villkor för hela befolkningen. Smer publicerade kommentaren Handel med ägg, njurar och kommersiella surrogatmoderskap (Smer kommenterar 2014:1). Smer är emot handel med könsceller liksom kommersiella surrogatmoderskap. Certifieringssystem för kommersiella kliniker som tillhandahåller IVF med donerade ägg, njurtransplantationer eller surrogatmoderskap är problematiska eftersom de uppmuntrar kommersiella och ibland illegala verksamheter och undergräver den altruistiska principen. Kommuner och Landsting (SKL) rekommenderade landstingen och regionerna att följa och tillämpa en rekommendation om enhetlighet i landstingens och regionernas erbjudande av offentligt finansierad assisterad befruktning. Rekommendationen innehåller definitioner, kriterier inför genomförande, vårdavgift för patienten, övre åldersgränser och antal behandlingar. Motionsyrkanden om assisterad befruktning för ensamstående behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 87, ingen res. Utskottet konstaterar att regeringen tillsatte Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (dir. 2013:70). När det gäller ensamståendes möjligheter till assisterad befruktning ska utredaren lämna förslag som ger ensamstående möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sambor, samt ta ställning till vilka ändringar som behöver göras i lagstiftningen om assisterad befruktning och tillämpningen av denna till en ordning där en ensam tilltänkt förälder avser att genomgå behandlingen. Utskottet utgår från att regeringen därefter skyndsamt återkommer till med ett lagförslag i enlighet med tillkännagivande . Utskottet anser därmed inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motionerna […] som får anses åtminstone delvis tillgodosedda. Ett motionsyrkande om ägg- och spermadonation behandlades också av utskottet vid samma tillfälle. Utskottet uttalade då följande (s. 87, 1 res. När det gäller motionsyrkanden om ägg- och spermadonation konstaterar utskottet att samma utredning har i uppdrag att ta ställning till om det vid assisterad befruktning ska krävas att barnet har en genetisk koppling till den eller de tilltänkta föräldrarna (dir. 2013:70). Om utredaren anser att det bör finnas en genetisk koppling ska utredaren ta ställning till om äggdonation ska tillåtas inom ett äktenskap eller samboskap. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ. Motion […] får anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. Även motionsyrkanden om surrogatmoderskap behandlades av utskottet i det nämnda betänkandet. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 87 f., 1 res. Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet har även i uppdrag att analysera och allsidigt belysa frågan om surrogatmoderskap och ta ställning till om surrogatmoderskap i någon form ska tillåtas i . Utskottet anser att motion […] därmed får anses tillgodosedd. Utskottet erinrar om tillkännagivanden till regeringen om lagförslag som innebär att ensamstående kvinnor ges rätt till assisterad befruktning och om utredningsåtgärder när det gäller surrogatmoderskap (bet. 2011/12:SoU26, rskr. 2011/12:180). Utskottet konstaterar att Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (Ju 2013:12) ska redovisa sitt uppdrag . När det gäller motioner om behandling av ofrivillig barnlöshet konstaterar utskottet att utredningen bl.a. har i uppdrag att ta ställning till om det vid assisterad befruktning ska krävas att barnet har en genetisk koppling till den eller de tilltänkta föräldrarna. Om utredaren anser att det bör finnas en genetisk koppling ska utredaren ta ställning till om äggdonation inom ett äktenskap eller samboskap ska tillåtas. Utskottet konstaterar vidare att Smer i rapporten befruktning – etiska aspekter (Smer rapport 2013:1) uttalar sig i såväl frågan om donation av befruktade ägg som i frågan om prioriteringsaspekter på assisterad befruktning. I detta sammanhang bör även nämnas SKL:s rekommendation om enhetlighet i landstingens och regionernas erbjudande av offentligt finansierad assisterad befruktning. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ. Motionerna 2014/15:132 (V) yrkandena 5, 7, 9 och 10, 2014/15:412 (FP), 2014/15:470 (S), 2014/15:1491 (M) yrkande 2 och 2014/15:2857 (S) avstyrks i den mån de inte kan anses åtminstone delvis tillgodosedda. Utredningen har också i uppdrag att ta ställning till om surrogatmoderskap ska tillåtas i , med utgångspunkten att detta i sådant fall ska vara altruistiskt. Utskottet konstaterar vidare att Smer har uttalat sig i frågan om surrogatmoderskap i ovan nämnda rapport, liksom i kommentaren Handel med ägg, njurar och kommersiella surrogatmoderskap (Smer kommenterar 2014:1). Motion 2014/15:2316 (FP) yrkande 7 får enligt utskottet med det anförda anses åtminstone delvis tillgodosedd. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:2438 (KD) yrkandena 1 och 2. När det gäller motioner om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor konstaterar utskottet att utredningen i delbetänkandet Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor (SOU 2014:29) föreslår att det ska bli möjligt för ensamstående kvinnor att genomgå insemination och befruktning utanför kroppen (IVF-behandling) inom svensk hälso- och sjukvård. Regeringen avser att lämna propositionen Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor och utskottet har fått veta att en lagrådsremiss planeras . Utskottet anser därmed att det inte är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motionerna 2014/15:132 (V) yrkande 8, 2014/15:944 (S) och 2014/15:1491 (M) yrkande 1 som får anses åtminstone delvis tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om abort och fosterdiagnostik. Jämför reservation 34 (SD). I motion 2014/15:2604 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en sänkning av tidsgränsen för fri abort från vecka 18 till vecka 12. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det efter graviditetsvecka 12 ska finnas synnerliga skäl för en abort. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med tydliga riktlinjer för stödinsatser i syfte att hitta alternativa lösningar till abort i de fall kvinnan så önskar. I motion 2014/15:2605 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att livsduglighetskriteriet ska anpassas efter den medicinska utvecklingen genom att det alltid ska finnas minst två veckors marginal från det tidigast födda överlevande barnet till den senast godkända tidpunkten för abort. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att dagens praxis för godkännande av sena aborter ska ändras så att inga aborter godkänns efter graviditetsvecka 19 annat än om fostret är så allvarligt skadat att det inte bedöms kunna överleva utanför livmodern. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att om en graviditet måste avbrytas efter graviditetsvecka 19 på grund av att moderns liv är i fara, ska målsättningen vara att rädda livet på både barn och moder enligt de riktlinjer som gäller för livsuppehållande behandling vid spontan förlossning . I motion 2014/15:2846 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vikten av att motverka att abort används som en metod för att välja egenskaper hos barn. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge ansvaret för att pröva ansökningar om abort som görs efter att den gravida kvinnan har fått information om fostrets kön eller övriga fysiska egenskaper på hennes anmodan. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en översyn av praxis för att bevilja sena aborter. Det finns enligt motio-närerna ett behov av att tydliggöra vad som räknas som synnerliga skäl. I motion 2014/15:2603 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att i enlighet med resolution införa regelverk i som försvårar könsselektiva aborter. I motion 2014/15:1628 av Skånberg och (båda KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att rätten till liv ska fortsätta att värnas i alla delar av den medicinska vården. I motion 2014/15:881 av Skånberg (KD) begärs ett tillkännagivande om alla människors lika värde och om utsorterande fosterdiagnostik. Enligt motionären är den utsortering på grund av funktionsnedsättning som sker i före födelsen – och som riskerar att öka i takt med nya fosterdiagnostikmetoder – oacceptabel i ett land som ska bygga på alla människors lika och höga värde. I motion 2014/15:1394 av (KD) begärs ett tillkännagivande om införlivandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i nya riktlinjer kring fosterdiagnostik. I motion 2014/15:885 av Skånberg (KD) begärs ett tillkännagivande om att en opererbar åkomma som läpp- och gomspalt aldrig ensam ska kunna vara ett tillräckligt skäl för att bevilja en sen abort. I abortlagen (1974:595) anges att om en kvinna begär att hennes havandeskap ska avbrytas får en abort utföras om åtgärden vidtas före utgången av den 18:e havandeskapsveckan och den inte på grund av sjukdom hos kvinnan kan antas medföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa (1 §). Efter utgången av den 18:e havandeskapsveckan får aborter utföras endast om ger kvinnan tillstånd till åtgärden. Ett sådant tillstånd får lämnas endast om synnerliga skäl finns för aborten. Tillstånd får inte lämnas om det finns anledning att anta att fostret är livsdugligt (3 §). Om det kan antas att havandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa får lämna tillstånd till avbrytande av havandeskap efter utgången av den 18:e havandeskapsveckan och oavsett hur långt havandeskapet framskridit (6 §). Om en kvinna har begärt abort eller om det har uppkommit en fråga om avbrytande av havandeskapet enligt 6 § ska hon erbjudas stödsamtal innan åtgärden utförs (2 §). Stödsamtal ska också erbjudas efter en abort eller ett avbrytande av havandeskap enligt 6 § (8 §). Fosterdiagnostik regleras i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. och i föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:20) om fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik. I lagen om genetisk integritet m.m. anges att alla gravida kvinnor ska erbjudas en allmän information om fosterdiagnostik. En gravid kvinna som har en medicinskt konstaterad förhöjd risk att föda ett skadat barn ska erbjudas ytterligare information om genetisk fosterdiagnostik. Efter informationen bestämmer kvinnan, i samråd med läkaren, om hon ska genomgå fosterdiagnostik eller genetisk fosterdiagnostik. Den gravida kvinnan ska få all infor-mation om fostrets hälsotillstånd som har kommit fram vid fosterdiagnostik. Uppgifter om fostret som inte rör dess hälsotillstånd ska lämnas ut endast om kvinnan begär det (4 kap. 1 §). och publicerade rapporten till nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Myndigheterna föreslår att en nationell strategi för området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR-strategi) utgår från visionen Bästa möjliga sexuella och reproduktiva hälsa – på lika villkor för hela befolkningen och med uppfyllande av allas sexuella och reproduktiva rättigheter.