bet · H201KU20 · 2015-06-05 00:00:00 — Bolagsformen skulle ge ökade möjligheter att ta till vara affärsmöjligheter i och utomlands samt att konkurrera på lika villkor med övriga företag på den europeiska elmarknaden. En avgörande förutsättning var att verksamheten hade en långsiktigt god lönsamhet och avkastningsförmåga. En god och stabil lönsamhet ansågs viktig för att säkra basen för investeringar, marknadssatsningar och utvecklingsarbete. Det nya aktiebolaget borde vara ett av staten helägt bolag. I propositionen konstaterades att det nya aktiebolaget bl.a. skulle kunna göra investeringar utomlands, men att den inhemska verksamheten dock borde vara basen och ges högsta prioritet i fråga om överväganden om investeringar, produktion och utvecklingsarbete. I näringsutskottets betänkande 1990/91:NU38 behandlades propositionen. tillstyrkte förslaget i propositionen om att verksamheten vid med undantag för den som gällde storkraftnätet och samkörningsförbindelserna med utlandet skulle överföras till ett aktiebolag. I propositionen lämnades inte något förslag till riktlinjer för i vilka fall borde höras innan viktigare beslut rörande det nya aktiebolagets verksamhet – t.ex. avyttring av aktier och annan egendom – kunde fattas. Utskottet ansåg att denna fråga borde klarläggas och att regeringen borde återkomma till med ett förslag till de riktlinjer som borde gälla. I proposition 1991/92:49 (s. 5) anförde regeringen att så långt som möjligt bör verka under samma förutsättningar som icke-statligt ägda företag. Den typ av riktlinjer som näringsutskottet diskuterade var därför inte längre aktuella. Vidare anfördes att så länge som staten äger en betydande del av aktierna i ska staten ha en tydlig och klar ägarroll i bolaget. Som ägare har staten ansvar för att företaget kan fortsätta att utvecklas på en konkurrensutsatt marknad. Det är en uppgift för bolagets styrelse att utforma mål och strategier för verksamhet. Om ska kunna utföra sina uppgifter på ett rimligt sätt och utan konkurrensnackdelar måste, anförde regeringen, styrelsen och koncernledningen kunna disponera företagets resurser under samma förutsättningar som råder inom den icke-statliga sektorn. tillstyrkte i betänkande 1991/92:NU10 förslagen i proposition 1991/92:49 med anledning av tidigare beslut att vid det kommande årsskiftet skulle ombildas till ett aktiebolag – . Utskottet instämde bl.a. i regeringens bedömning att beslut som rör verksamheten i det nya bolaget inte skulle underställas ; bör så långt möjligt verka under samma förutsättningar som icke-statligt ägda företag. I en reservation (S) framfördes att även fortsättningsvis borde stå under överinseende. Mot bakgrund av dominerande ställning på elmarknaden – företaget svarade för ungefär hälften av elproduktionen i landet – var det enligt reservanterna av nationellt intresse att viktigare beslut om organisationen och verksamheten vid underställdes för godkännande. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1991/92:92). I proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning föreslog regeringen att uppdrag skulle ändras. I propositionen anfördes att var det största svenska elproduktionsföretaget och svarade för ungefär hälften av den svenska elproduktionen. Bolaget var i kraft av sin storlek, och med den stora tillgången på kompetens, en viktig resurs på energiområdet. Som ägare till var det staten som fastställde målen för företagets verksamhet. huvuduppgift var att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder. Detta skulle ske på ett affärsmässigt sätt, vilket innebar att företaget måste uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin affärsverksamhet. På så sätt medverkade till att trygga tillgången på el till ett rimligt pris och till att skapa goda förutsättningar för den svenska industrins konkurrenskraft. Det var därför naturligt att staten hade ett starkt intresse av företagets långsiktiga utveckling. Ägaren ansvarade för att ange de övergripande förutsättningarna för bolagets agerande. För det långsiktiga tekniska utvecklingsarbete, som är av avgörande betydelse för omställningen av energisystemet, är kraftföretagens och industrins aktiva medverkan nödvändig. Enligt regeringen borde vara en föregångare i detta avseende. Företaget borde aktivt verka för att den tekniska utvecklingen förs framåt och en sådan verksamhet borde vara en naturlig del i en framgångsrik affärsstrategi. I långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner borde utvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar i el- och värmeproduktion från förnybara energislag vara framträdande. Vidare anförde regeringen att inom ramen för kraven på affärsmässighet borde avsätta resurser för utvecklingen av ny elproduktionsteknik och därmed bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig. gavs därigenom en strategisk roll i omställningsarbetet. De resurser som genereras i blir av stor betydelse för energisystemets omställning. 1996/97:NU12) tillstyrkte de riktlinjer för verksamhet som föreslogs i propositionen för verksamhet. Utskottet anförde då att som påpekades i propositionen var aktiva medverkan av avgörande betydelse för omställningen av energisystemet. Bolaget, som svarade för av elproduktionen, borde därför ges en strategisk roll i detta omställningsarbete. I likhet med vad som sades i propositionen ansåg utskottet att utvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar i el- och värmeproduktion från förnybara energislag borde vara framträdande i långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner. Företaget borde aktivt verka för att den tekniska utvecklingen fördes framåt. En sådan verksamhet ingick enligt utskottet naturligt, vilket också konstaterades i propositionen, i en framgångsrik affärsstrategi. För ett företag som , som verkar på en konkurrensutsatt marknad och som har i huvuduppgift att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder, var det emellertid enligt utskottet viktigt att nu nämnda insatser gjordes inom ramen för kraven på affärsmässighet. Bolagets beslut om satsningar på utveckling av ny elproduktionsteknik och investeringar i el- och värmeproduktion från förnybara energislag borde därför baseras på att kunde uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin verksamhet. För att strategiska roll i omställningsarbetet skulle kunna bibehållas var det, enligt utskottets uppfattning, av vikt att bolaget hölls samman som koncern. I enlighet med vad som anfördes i propositionen menade utskottet vidare att borde förbli i statlig ägo. biföll näringsutskottets förslag (rskr. 1996/97:272). Redogörelserna för företag med statligt ägande 2000 och 2001 redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2000/01:120 bilaga 1 s. 22 f.) anges att karaktäriserades energimarknaden av en snabb konsolidering bland energibolagen. strategi var att delta i konsolideringen, främst genom expansion i . Detta krävde initialt stora resurser, som skulle ställas mot en framtida förväntad avkastning på investeringarna i största marknad, . I motsvarande redogörelse (skr. 2001/02:120 bilaga 1 s. 31) anges att tog ytterligare ett steg för att förverkliga sin internationella strategi att utvecklas till ett ledande europeiskt energiföretag. Proposition om samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning behandlade näringsutskottet propositionen om samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). I propositionen presenterade regeringen sin avsikt att söka nå en överenskommelse med industrin om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta kärnkraftsavvecklingen och omställningen av energisystemet. I propositionen redovisade regeringen huvudinriktningen för ett nytt regelsystem för främjande av förnybar el. Utskottet fann inget skäl för ett riksdagsuttalande med anledning av de motioner som berörde AB:s verksamhet. I sammanhanget framhölls att bolaget var en viktig nationell resurs, inte minst när det gällde arbetet med omställningen av energisystemet. Det var utskottets uppfattning att skulle förbli i statlig ägo och även fortsättningsvis vara ett verktyg i energiomställningsarbetet. Två reservationer gällde verksamhet. De avsåg dels en privatisering av (M, KD, FP), dels tillsättandet av en kommission för att bl.a. undersöka om hade följt energipolitiska beslut och för att lämna förslag på hur mer aktivt kunde bidra till omställningen av det svenska energisystemet (MP). Vid bolagsstämman förtydligade staten uppdrag genom följande tillägg i bolagsordningen: Bolaget ska inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Av bolagsordning framgick därefter att bolaget inom ramen för kravet på affärsmässighet skulle vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Bolaget skulle direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva energiverksamhet samt tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som främjar, stöder eller kompletterar energiverksamheten. Därutöver skulle bolaget bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet. Bolaget skulle vidare direkt eller genom dotter- och intressebolag äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter. Dessutom skulle bolaget bedriva annan med detta förenlig verksamhet. Proposition om förtydligande av uppdraget för I proposition 2009/10:179 Förtydligande av uppdraget för (publ) anförde regeringen om uppdrag (s. 10 f.): Mot denna bakgrund anser regeringen att ägarens uppdrag till bör vara att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. En sådan inriktning överensstämmer med regeringens strävan att de grundläggande värderingar om miljöhänsyn och globalt ansvar som vägleder i klimatpolitiken och politiken för global utveckling också ska gälla när svenska staten uppträder i rollen som bolagsägare. Därför ska , bland jämförbara europeiska bolag, tillhöra de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Detta innebär inte någon kortsiktig omvandling av till ett nischbolag som enbart ska äga förnybar eller koldioxidfri produktion. startpunkt för förändringsprocessen är en internationell verksamhet och en bred produktionsportfölj. På så sätt speglar utmaning hela utmaning. I propositionen anfördes även att sedan bolagiseringen 1992 hade vuxit kraftigt. Koncernen omsatte då medan omsatte . Tillväxten hade i huvudsak kommit genom förvärv i (HEW, Bewag, Laubag, VEAG), (EW, GZE), (delar av Elsam) och (Nuon). Förvärven hade avsevärt förändrat profil, från ett svenskt bolag med starkt fokus på produktion inom vattenkraft och kärnkraft, till ett av de största europeiska energibolagen med en diversifierad produktionsportfölj. var 2009 femte största elproducent och största värmeproducent. huvudprodukter var el, värme och gas. Inom el agerade i alla delar av värdekedjan: produktion, transmission, distribution och försäljning. Inom värme var aktivt inom produktion, distribution och försäljning. bedrev också gasutvinning och gasförsäljning, energihandel och brunkolsbrytning. Verksamhet bedrevs i , , , , , , och . Koncernen hade ca 40 000 anställda. av medarbetarna fanns utanför och av resultatet genererades utanför . Vidare anfördes i propositionen att bestod totala elproduktion till drygt hälften () av fossilkraft. Den fossilbaserade produktionen utgjordes främst av värme och kraftvärmeproduktion i , och baserad på stenkol med mindre delar baserade på gas. ägde också brunkolsgruvor och ett antal stora kondenskraftverk i sydöstra nära gränsen till . Produktionsportföljens andra halva bestod av lågutsläppande eller koldioxidneutral produktion. stod kärnkraft för och vattenkraft för av den totala produktionen. Biomassa respektive vindkraft utgjorde vardera. hade byggt upp en betydande kompetens inom havsbaserad vindkraft, och bolaget var enligt propositionen ledande i efter de senaste årens satsningar på detta område. Enligt propositionen hade ägaren ett avkastningsmål för om av eget kapital mätt över en konjunkturcykel. I genomsnitt hade bolaget också haft en avkastning på eget kapital på . hade haft en avkastning som inte nått ägarens målsättning. Rörelseresultatet ökade visserligen men inte i proportion till tillgångsmassan, vilket medförde att avkastningen på eget kapital var ca lägre än avkastningsmålet . Detta berodde delvis på en ökande investeringstakt i verksamheter med lägre lönsamhet. Driftsstörningar i den tyska och svenska kärnkraftsverksamheten bidrog till att försämra resultatet med totalt ca . hade ett omfattande investeringsprogram eftersom ungefär hälften av den befintliga installerade kapaciteten inom kärn- och fossilkraft skulle komma att behöva bytas ut . Vidare anfördes i propositionen att strategin för sedan bolagiseringen hade varit tillväxtbaserad. hade exempelvis genomfört strategiska förvärv av den nederländska energikoncernen och vindkrafttillgångar i . hade tagit en tydlig position i klimatfrågan i form av ett åtagande, att nå en klimatneutral verksamhet samt genom den ledande positionen inom vindkraft i . Vidare gjordes satsningar på utveckling av vågkraft och biomassa samt avskiljning och lagring av koldioxid för att minska utsläppen från kol- och naturgasbaserad elproduktion. Större delen av dessa satsningar skulle emellertid inte kunna få ett fullt genomslag förrän efter 2020. Tiden , då fler tekniker väntades vara tillgängliga i större skala, skulle domineras av en kombination av åtgärder i nya och befintliga anläggningar. Effektivisering, sameldning av biomassa i kolbaserade anläggningar och en ökad andel kraftvärme skulle kombineras med utbyggnad av vindkraft. Regeringen hade tillsammans med och ledning genomfört en analys av framtid mot bakgrund av de drivkrafter och strategier för framtida värdeskapande som fanns. De utmaningar bolaget stod inför krävde fokus på konsolidering och effektivisering snarare än på förvärvsdriven tillväxt för att därigenom skapa värde och nå ägarens avkastningsmål. Detta var nödvändigt för framtida lönsamhet samt för att generera tillräckliga medel för nödvändiga ny- och återinvesteringar på en marknad styrd av EU:s klimatmål och mål om ökad andel förnybar energi. Både avyttringar och värdeskapande förvärv som stödde den strategiska inriktningen kunde dock bli aktuella framöver. I propositionen meddelade regeringen sin avsikt att använda EU:s s.k. 2020-mål som en referenspunkt för uppföljningen av roll i energiomställningen. De nämnda målen handlar om att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå, att av den totala energianvändningen ska komma från förnybara energikällor samt att energieffektiviseringen ska öka . beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit i propositionen om ett nytt uppdrag för (bet. 2009/10:NU23, rskr 2009/10:325). I en reservation i näringsutskottets betänkande (S, V, MP) yrkades avslag på regeringens förslag. Reservanterna ansåg att borde uppmana regeringen att återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som förordades i reservationen. Nya ekonomiska mål och hållbarhetsmål för I näringsutskottets betänkande 2012/13:NU7 (s. 23 f.) anges att vid en extra bolagsstämma beslutades nya ekonomiska mål för . Lönsamhetsmålet sänktes från 15 procents avkastning på eget kapital till 9 procents avkastning på sysselsatt kapital. Lönsamhetsmålet sänktes med hänvisning till att man förväntade sig att elpriset och resultatutvecklingen skulle stabiliseras på en lägre nivå till följd av såväl en svagare konjunktur som ett ökat utbud på elmarknaden. När det gällde kapitalstruktur fastställdes två mål för . Skuldsättningsgraden skulle ligga i intervallet 50–och internt tillförda medel skulle utgöra 22–av den justerade nettoskulden. På den extra bolagsstämman presenterades även nya hållbarhetsmål. Dessa mål utgår från ägarens, statens, riktlinjer och anknyter till EU:s 2020-mål. – ska minska sina koldioxidutsläpp till i absoluta utsläpp till 2020. (2010 var utsläppen ) – tillväxttakt inom förnybar energi ska vara högre än den genomsnittliga tillväxttakten för de marknader bolaget verkar på i norra . – Kvantitativa mål på energieffektivisering – såväl internt som externt – ska sättas. Detta sker så snart EU-direktiven för energieffektivisering har omvandlats till konkreta, nationella mål. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24 s. 76 f.) anfördes när det gäller hållbart företagande att de statligt ägda bolagen ska integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. Bolagen ska identifiera risker och möjligheter förenade med hållbarhet, rapportera dem på ett transparent sätt och därefter hantera dem i sin affärsverksamhet. Bolagen ska bedriva ett hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Regeringen förväntade sig att alla statligt ägda bolag stöder och följer riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global Compact samt för företag och mänskliga rättigheter. Regeringen ålade de statliga bolagen 2007 att rapportera sitt hållbarhetsarbete enligt riktlinjerna för Global Reporting Initiative (GRI). har regeringen arbetat med att mer systematiskt integrera hållbart företagande i den löpande bolagsstyrningen, bl.a. genom att ställa krav på att styrelserna i de statligt ägda bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande mål inom området hållbart företagande som är knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen. Mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas i bolagens årsredovisningar och kommer att följas upp kontinuerligt i den löpande förvaltningen av bolagen. redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2013/14:140) anges (s. 100) anges följande strategiska hållbarhetsmål för : – Reducera CO2 exponeringen till . – Ha en högre tillväxttakt än marknaden inom nyinstallerad förnybar kapacitet och därmed bidra till omställningen till ett mer hållbart energisystem. – Öka energieffektiviseringen. Kortsiktigt mål : Genom interna och externa åtgärderminska energiförbrukningen med i genomsnitt1 GWh per dag, totalt 365 GWh . Därefter kommer ett mål att fastställas. Vidare anges att koldioxidexponering uppgick till jämfört med 2012. Ökningen förklaras främst av att nya produktionsanläggningar som beslutades /2007 tagits i drift. , då CO2-målet formulerades, var exponeringen och ökningen är inom planen att minska exponeringen till 2020. var tillväxt inom förnybar energi . I redogörelsen anges vidare (s. 16) att ett hållbart företagande är en förutsättning för bolagens långsiktiga fortlevnad. Hållbarhetsmålen, vilka fastställs av styrelserna i bolagen, ska vara ett fåtal strategiska och uppföljningsbara mål som utvärderas av ägaren . I syfte att öka transparensen är bolag med statligt ägande ålagda att rapportera sitt arbete enligt GRI. I bolagsgrupperna samarbetar specialister inom området hållbart företagande med resten av bolagsgruppens medlemmar kring exempelvis uppföljningen av bolagens hållbarhetsmål. inleddes ett projekt där utvärderingsprocess kring bolagens hållbarhetsmål utvecklas och integreras med granskningen av ekonomiska mål i syfte att stärka den samlade utvärderingen av bolagen. Liksom privata aktiebolag regleras statliga aktiebolag av aktiebolagslagen (2005:551). I sin egenskap av företrädare för det statliga ägandet lyder regeringen således under samma regler som andra bolagsägare. Innebörden av detta är bl.a. att ägarinflytandet utövas i bolagets beslutande organ, dvs. bolagsstämman (7 kap. 1 § aktiebolagslagen). Bortsett från arbetstagarrepresentanterna utser stämman styrelsens ledamöter, vilka i ett helägt statligt företag representerar ägaren staten. Styrelsen utser i sin tur den verkställande direktören. Genom bl.a. valet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningen föra in särskilda bestämmelser kan statens representanter på bolagsstämman påverka inriktningen av bolagets verksamhet. Av 7 kap. 16 § framgår att en aktieägare som vill få ett ärende behandlat vid en bolagsstämma ska begära detta skriftligen hos styrelsen. Ägaren utövar sitt inflytande över bolaget genom att rösta på bolagsstämman (7 kap. 1 §). Enligt 7 kap. 2 § har den aktieägare som för bolagsstämman är införd i aktieboken rätt att delta i bolagsstämman. Enligt 7 kap. 8 § får en aktieägare rösta för samtliga aktier som han eller hon äger eller företräder, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. Om det uppstår det en konflikt mellan styrelsen och ägarna kan ägarna ersätta de styrelseledamöter som utsetts av stämman. Vidare kan, i den mån anslag på statsbudgeten beslutas för bolagets verksamhet, styrning utövas genom att särskilda villkor föreskrivs för hur anslaget kan användas. Utöver det anförda finns det inte några formella styrmedel. Staten kan dock självfallet sluta avtal, med ett statligt bolag inom de ramar som bl.a. aktiebolagslagen ger, varigenom bolaget frivilligt går med på att inskränka sin handlingsfrihet på ett sätt som staten önskar. Staten kan också utöva sitt ägarinflytande så att det skrivs in bestämmelser i bolagsordningen om att vissa av bolagets beslut ska underställas regeringen eller en annan statlig myndighet. har också uttalat att det ligger i sakens natur att det även förekommer underhandskontakter mellan staten som ägare och den direkta bolagsledningen. Det gäller i särskilt hög grad när staten är den enda aktieägaren (bet. 2009/10:KU20 m.fl.). Riktlinjer för förvaltningen av statens ägande av kommersiella företag fattade beslut om riktlinjer för förvaltningen av statens ägande av kommersiella företag (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26). Som huvudprinciper skulle gälla att statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i det uppsatta verksamhetsmålet aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. I verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande 2014 (skr. 2013/14:140 s. 12 f.) anges att regeringen anser att bolagen ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med en långsiktig värdeutveckling som ett övergripande mål, samt i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Detta innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sätt så att de åtnjuter offentligt förtroende. Detta är den övergripande inriktningen för den löpande förvaltningen och ägarstyrningen inom . Bolagsfrågor av strategisk karaktär för ägaren stäms löpande av med departementets politiska ledning. Den politiska ledningen har även kvartalsvisa avstämningsmöten med styrelseordföranden och ledningen i de större bolagen med statligt ägande och halvårsvisa möten med ett antal av de något mindre bolagen, s.k. ägarmöten, i syfte att följa upp bolagens verksamhet samt prestation i förhållande till ekonomiska mål, uppdragsmål och hållbarhetsarbete. Associationsrättsligt styrs bolagen med statligt ägande på samma sätt som privatägda aktiebolag, med aktiebolagslagen som övergripande ramverk och med bolagsstämman som bolagets högsta beslutande organ. Uppföljning av olika mål utgör en alltmer central del i dialogen mellan bolagen och staten som ägare.