bet · H201NU14 · 2015-03-24 00:00:00 — Som ytterligare ett led i mineralstrategins genomförande uppdrog den förra regeringen åt i att ta fram en vägledning för samråd och kommunikation mellan gruv- och rennäringarna. Båda näringarnas branschorganisationer, däribland Svemin, () och ska ges möjlighet att delta. Även andra lokala organ för samer ska ges goda förutsättningar att delta i arbetet. Enligt den ordinarie tidsplanen skulle uppdraget ha redovisats . Projektet är emellertid försenat och ännu i en uppstartsfas sedan det uppkommit vissa svårigheter att finna lämpliga samverkansformer för genomförandet. har därför begärt och fått en förlängning av uppdraget till . Samhandling vid stora investeringar I mineralstrategin pekas ut som ansvarig myndighet för att inrätta och genomföra ett nationellt program för stöd till kommuner och aktörer med regionalt utvecklingsansvar för att bättre kunna tillvarata utvecklingspotentialen vid stora investeringar från näringslivet som exempelvis gruvetableringar. har sedan inrättat programmet Samhandling vid stora investeringar och öppnat en projektutlysning. Programmet pågår och ytterligare projekt kommer att beviljas medel. Underlag för kommunernas översiktsplanering i har inom ramen för mineralstrategin fått regeringens uppdrag att ta fram planeringsunderlag i frågor om fysisk planering till stöd för i första hand kommunernas översiktsplanering, men även för deras detaljplanering. Syftet är att utifrån stora och föränderliga markanspråk skapa hållbara förutsättningar för kommunernas samordnande planering. Uppdragets genomförande är försenat och kommer att slutredovisas till . Höga malmpriser har resulterat i en betydande optimism inom den svenska gruvnäringen. Omfattande investeringar har bl.a. beslutats och genomförts i de befintliga statligt ägda gruvorna i och . Nyetableringar har förekommit (t.ex. i ) och samhällen med en lång om än insomnad gruvtradition har fått se sin gamla näring återuppväckas (t.ex. i ). Gruvnäringens expansion innebär dock inte sällan påfrestningar på det omgivande samhället. Utöver utökade krav på att få ta sådan mark i anspråk som används för andra ändamål (t.ex. bostadsområden, områden med höga naturvärden, områden av betydelse för rennäringen) innebär en snabbt växande näring ofta också betydande utmaningar för kommuner och andra offentliga aktörer när det gäller att kunna tillhandahålla infrastruktur, sjukvård, bostäder, skolor och annan samhällsservice. Den optimism som följer i de höga malmprisernas kölvatten kyls dock snabbt av när priserna plötsligt sjunker. Halverade järnmalmspriser har avsevärt försvårat eller helt omöjliggjort fortsatt verksamhet på flera platser. Stora företag som och har dock ofta kapacitet att klara en sviktande gruvkonjunktur medan mindre aktörer tvingas avveckla sin verksamhet, vilket inte sällan slår hårt mot mindre orter i regioner där bl.a. tillgången till arbetstillfällen är begränsad. De samhällsutmaningar som följer av gruvbranschens cykliska karaktär har uppmärksammats inom ramen för den förra regeringens mineralstrategi. Ett antal åtgärder som har koppling till dessa frågor har antingen genomförts eller finns utlagda som uppdrag till olika myndigheter. Bland dessa märks insatser för att förbättra dialogen mellan ren- och gruvnäringarna, arbete med att ta fram en handbok som ska underlätta för de kommuner som står inför gruvetableringar och ett nationellt program för att kommuner och aktörer med regionalt utvecklingsansvar lättare ska kunna tillvarata utvecklingspotentialen i samband med exempelvis en gruvetablering. Ett underlag till stöd för kommunernas fysiska planering i samband med dylika etableringar håller också på att tas fram. Utskottet noterar vidare att den gruvsamordnare som den förra regeringen tillsatte kommer att slutrapportera sitt uppdrag . Gruvsamordnarens erfarenheter kan väntas utgöra en värdefull del av underlaget för de fortsatt angelägna diskussionerna om hur gruvnäringen på bästa sätt ska samexistera med den omgivande naturmiljön och lokalsamhället. När det gäller frågor om gruvnäringens expansion i och konstaterar utskottet att de berörda kommunerna och har slutit samverkansavtal som ska underlätta den samhällsomvandling som följer i gruvutvidgningens spår. Vidare noterar utskottet att de ersättningsfrågor som har uppkommit i samband med att boende har tvingats lämna sina hem har kunnat lösas genom frivilliga avtal. Det har alltså inte varit nödvändigt att tillämpa de ersättningsprinciper som är reglerade i expropriationslagen. Möjligen blir utmaningarna större på detta område när nu på allvar har inlett förhandlingarna med den inte obetydliga mängd enskilda och företag som tvingas flytta sin verksamhet som en följd av att stadskärna ska omlokaliseras. Här förutsätter utskottet att som ett helstatligt företag tar det betydande sociala ansvar som vilar på dem i enlighet med de riktlinjer som styr bolagets verksamhet. Beträffande det som sägs i motion 2014/15:1956 (M) om vissa ersättningsfrågor som uppkommer i samband med samhällsomvandlingarna i Malmfälten konstaterar utskottet inledningsvis att dessa frågor har belysts av KTH i en rapport. Utskottet har vidare förståelse för de olägenheter som kan drabba enskilda i de samhällen där gruvexpansion pågår och inser att de ersättningsfrågor som uppkommer när fastigheter måste tas i anspråk kan innebära påfrestningar för dem som berörs. Utskottet finner det dock mindre ändamålsenligt att, som motionären efterfrågar, göra ändringar i minerallagen för att komma till rätta med eventuella problem på detta område. Snarare är det ersättningsreglerna i expropriationslagen – till vilka minerallagen hänvisar – som i första hand bör justeras. Vissa sådana justeringar gjordes emellertid i syfte att stärka fastighetsägarnas ställning i ersättningshänseende och att därigenom stärka äganderätten. , som bereder expropriationsrättsliga frågor, väntas ta ställning till motioner på detta område under nästa . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:1956 (M). Avslutningsvis konstaterar utskottet att flera av de frågor som lyfts fram i de två likalydande motionerna 2014/15:1177 (S) och 2014/15:1931 (S) har berörts eller kommer att beröras inom ramen för genomförandet av mineralstrategin. De avgiftsfrågor som omnämns i de båda motionerna kan anses vara tillgodosedda av det som utskottet har anfört tidigare i betänkandet på detta tema. Med det anförda avstyrks samtliga motioner som är aktuella i avsnittet. Minerallagen och , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1125 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 samt 2014/15:8 av och (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:21 av och (FP), 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 13, 2014/15:605 av (FP) yrkande 5 och 2014/15:1476 av och (M). Den svenska gruvnäringen har långa anor och är alltjämt en mycket betydelsefull arbetsgivare i vissa regioner. Gruvnäringen har svarat för ett ansenligt tillskott till statskassan och bidragit med en betydande export till gagn för den svenska ekonomin. Vi och vill stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt på flera sätt. Inledningsvis vill vi peka på behovet av att reformera minerallagen och det som gäller för att erhålla en s.k. bearbetningskoncession. Vi anser att svenska staten ska ha större rätt till nationens mineralresurser än andra aktörer. Mot den bakgrunden föreslår vi att regeringen ska ta fram ett förslag som innebär att staten återfår ett slags brytningsvitsord. Staten skulle därigenom få företräde framför en privat aktör när ett beslut om koncession ska fattas. Staten ska enligt detta förslag aktivt ha tackat nej till koncessionen innan den kan gå till en privat aktör. Vi instämmer således med den begäran om ett tillkännagivande med denna inriktning som finns i motion 2014/15:1125 (SD). Motionen tillstyrks i denna del. Vi står också bakom det som sägs i samma motion om efterbehandling av områden som har förorenats eller vanställts på något annat sätt av gruvindustrin. kan gruvbolag dumpa en stor del av kostnaderna för en sådan sanering och återställning av mark på skattebetalarna genom att man sätter ett bolag i konkurs. Vi anser att gruvbolagen redan innan ett bearbetningstillstånd beviljas ska vara tvungna att deponera tillräckliga resurser för att det ska kunna säkerställas att återställning och sanering kan genomföras. Med det anförda tillstyrker vi motion 2014/15:1125 (SD) i de här berörda delarna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de här aktuella delarna. Minerallagen och , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2014/15:8 av och (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:21 av och (FP), 2014/15:605 av (FP) yrkande 5, 2014/15:1125 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 samt 2014/15:1476 av och (M). De regionala skillnaderna i ökar på ett alarmerande sätt. Livsvillkoren försämras och det blir allt svårare att bo och verka på landsbygden. Jag och vill se en politik för att hela ska leva. Vår strategi för en levande landsbygd beskrivs i motion 2014/15:163 (V) och bygger på en utvecklad samverkan, ett ökat regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att samhällsservicen fungerar och på att de krafter som finns lokalt och regionalt tas till vara. En bland flera frågor som lyfter i sin landsbygdsstrategi gäller gruvnäringen. Genom nya gruvetableringar skapas framtidstro i regioner som har drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning en stor påverkan på omgivningen. Nya exploateringar ställs mot andra legitima intressen, vilket ställer stora krav på att gruvnäringen tar till vara och värnar gemensamma miljöutrymmen, ligger i framkant när det gäller att använda miljövänlig teknik och tar ansvar för det lokala och regionala samhället. Detta innebär också att stora krav måste ställas på de tillståndsgivande myndigheterna. Minerallagen är ett centralt styrmedel i dessa sammanhang. Enligt min uppfattning är denna lag emellertid exceptionellt förmånlig för gruv- och prospekteringsbolagen som den inte på ett godtagbart sätt värnar de som påverkas negativt av verksamheten. Jag anser därför att både de människor och den miljö som påverkas av gruvindustrin måste ges ett större inflytande i processen. Enligt min och uppfattning bör fastighetsägare och innehavare av särskild rätt – t.ex. en sameby – som berörs av en ansökan om undersökningstillstånd alltid ges rätt att yttra sig över denna. Jag anser inte heller att Bergsstaten ska kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden. Vidare anser jag att uranbrytning ska förbjudas i . Jag är också kritisk mot att den s.k. mineralersättningen är mycket liten i en internationell jämförelse. Enligt har den lägsta beskattningen av samtliga gruvländer i världen. Mot bakgrund av det anförda anser jag att bör uppmana regeringen att tillsätta en utredning som ser över regelverket för gruvnäringen, inklusive frågan om nivån på mineralersättningen. Utredningens syfte ska vara att skapa en långsiktigt hållbar näring som främjar utvecklingen på landsbygden. Utredningen bör särskilt beakta hur en reformerad mineralersättning ska kunna komma de berörda bygderna till del. Sammantaget innebär detta att jag tillstyrker motion 2014/15:163 (V) i den här aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de här aktuella delarna. Avgifter, ersättningar och gruvskatt, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1125 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:674 av (M) och 2014/15:1661 av och (MP). har rikliga förekomster av mineraler, och gruvnäringen är mycket betydelsefull för såväl vissa regioner som för nationen som helhet. Vi och ser landets mineralresurser som det svenska folkets tillgångar och anser därför att det är rimligt att det värde som dessa tillgångar genererar ska komma medborgarna till del. Mot den bakgrunden står vi bakom förslaget i motion 2014/15:1125 (SD) om att reformera mineralersättningen. Genom mineralersättningens nuvarande konstruktion erhåller staten en alldeles för liten andel av det värde som gruvnäringen genererar som staten tvingas stå för tunga investeringar i bl.a. infrastruktur. Vi anser att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen i dessa frågor och att en reformerad mineralersättning skulle kunna göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik. Vi föreslår därför att mineralersättningen höjs från nuvarande till totalt . Markägarens andel bör kvarstå på den nuvarande nivån medan resterande del ska tillfalla staten. Vi anser också att statens andel ska placeras i en fond och öronmärkas för satsningar på att stimulera utveckling och sysselsättning på landsbygden. Sammantaget innebär det sagda att vi tillstyrker den här aktuella delen i motion 2014/15:1125 (SD). Motionerna 2014/15:674 (M) och 2014/15:1661 (MP) avstyrks. Uranbrytning och uranprospektering, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2430 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:148 av (M), 2014/15:448 av (S) och 2014/15:2224 av (M). har under alliansregeringens två mandatperioder agerat kraftfullt för att ställa om energisystem i hållbar riktning. Utvecklingen har varit positiv, vilket bl.a. underströks av att enligt är ”bäst i klassen” bland EU:s medlemsstater när det gäller användningen av förnybar energi. Det är vidare allmänt känt att hyser en betydande skepsis mot kärnkraftens roll i det svenska energisystemet. Den energipolitiska överenskommelse som 2009 slöts mellan allianspartierna innebar också tydliga begränsningar av en fortsatt utbyggnad av den svenska kärnkraften. Med ett väntat kommande elöverskott i och långsiktigt låga elpriser som följd kommer dessutom de ekonomiska förutsättningarna för investeringar i och drift av ny kärnkraft att vara begränsade. Till detta ska också fogas alla de problem som det radioaktiva kärnavfallet ger upphov till under näst intill oöverskådlig tid. Med ett hållbart energisystem i sikte är vision att inom en generation ska vara ett samhälle byggt på förnybar energi, och då finns ingen plats för kärnkraften. Som en konsekvens av denna hållning är emot att uran ska få brytas i vårt land. Utöver uranets centrala roll som insatsvara vid produktion av kärnenergi innebär brytning av uran i sig avsevärda direkta miljörisker. Sår i landskapet, förgiftat grundvatten och strålningsrisker är bara några exempel på vad en urangruva kan åsamka regioner som kanske främst vill profilera sig genom orörd natur, satsningar på turism och de gröna näringarna. Med instämmande i vad som sägs i motion 2014/15:2430 (C) anser jag därför att det bör utredas hur ett lagstiftat förbud mot uranbrytning kan införas i . Jag står också bakom förslaget i samma motion om att stärka det lokala inflytandet i frågor som gäller prospektering efter uran. Även uranprospektering kan ha negativa miljökonsekvenser och hämma utvecklingen i de bygder som drabbas. Den nu gällande kommunala vetorätten mot uranbrytning bör därför utvidgas till att även omfatta uranprospektering i alunskiffer. Sammantaget innebär det sagda att jag tillstyrker motion 2014/15:2430 (C). De övriga motionerna i avsnittet avstyrks. Skiffergas och andra kolväten, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:552 av och (C) och 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14. Nya fossila bränsletillgångar som t.ex. skiffergas exploateras nu kraftigt runt om i världen, vilket riskerar att hämma omställningen till förnybar energi. och vår omvärld riskerar därmed att fjättras i ett fossilbränsleberoende som fortsätter att påverka klimatet negativt framöver. Miljöpåverkan och metangasutsläpp vid gas- och oljeutvinning ur skiffer är ytterligare osäkerhetsfaktorer i den pågående globala energiomställningen. Den ökande gastillgången gör också att efterfrågan på kol minskar, vilket leder till att kolpriset sjunker. En konsekvens av detta är i sin tur att de förnybara energikällorna får svårare att konkurrera med kolbaserad energiproduktion, vilket leder till att den nödvändiga omställningen från fossila bränslen försvåras ytterligare. Enligt min och uppfattning finns det således all anledning för att ännu tydligare profilera sig som ett föregångsland när det gäller utveckling och användning av förnybara energikällor. Ett sätt att stärka trovärdigheten på detta område är att tydligt ta avstånd från utvinning av fossil energi i vårt land. Utvinning av gas eller olja genom s.k. frackning är, utöver ovanstående negativa effekter, förenad med påtagliga och svåröverskådliga lokala och regionala miljörisker. Jag instämmer därför i förslaget i motion 2014/15:552 (C) att , med hänvisning till försiktighetsprincipen, bör införa ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer. Motionen tillstyrks således. Därmed kan även motion 2014/15:136 (V) anses vara tillgodosedd i de delar som gäller ett förbud mot utvinning av fossil energi eller en vetorätt mot sådan utvinning. Den motionen kan därför avslås av . Skiffergas och andra kolväten, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14 samt 2014/15:552 av och (C). Hotet mot klimatet måste tas på allra största allvar. Jag och anser att om ska vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs politisk handlingskraft baserad på en tydlig målsättning att ställa om energisystemet till att helt baseras på förnybara energikällor. Denna grundläggande hållning är oförenlig med prospektering efter eller utvinning av fossila bränslen i . För att ska ha en konsekvent linje i klimatfrågan bör det enligt min och uppfattning därför införas ett förbud mot utvinning av fossil energi i . Detta överensstämmer med det som föreslås i motion 2014/15:136 (V). Med det föreslagna förbudet sätter kampen mot klimatförändringarna före kortsiktiga ekonomiska nationella intressen. Därutöver motiveras ett förbud av att själva utvinningen av fossila bränslen har stora negativa miljöeffekter. I avvaktan på att ett nationellt utvinningsförbud kan komma på plats kan en vetorätt mot sådan utvinning vara ett alternativ. Den ovan nämnda motionen tillstyrks därmed även i denna del. Om väljer att ställa sig bakom dessa förslag kommer även förslaget i motion 2014/15:552 (C) om ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer att tillgodoses. Den motionen kan därför avslås av . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:8 av och (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur de lokala och regionala demokratiska nivåerna samt berörda markägare än kan göras realt delaktiga och ges ett inflytande över kommande mineralprospekteringar. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en samhällsekonomisk analys och en konkurrensanalys med andra länder bör göras för att få ett bättre underlag för bedömningar om gruvbrytningens ekonomiska förutsättningar. 2014/15:21 av och (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hänsyn till markägares rättigheter, miljön, urbefolkningen och turismen vid mineralprospektering och gruvbrytning. 2014/15:136 av m.fl. (V): 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör införas. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas. 2014/15:148 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta vinsterna av uranbrytning till stor del komma staten till godo i form av en statlig uranfond. 2014/15:163 av m.fl. (V): 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över regelverket för gruvnäringen. 2014/15:448 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot brytning av uran. 2014/15:552 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med hänvisning till försiktighetsprincipen införa ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer i . 2014/15:605 av (FP): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare riktlinjer, dialog, delaktighet, krav och ansvar för att öppna nya gruvor. 2014/15:674 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av minerallagen. 2014/15:1125 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera mineralersättningen. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten aktivt ska ha nedböjt en koncession innan en privat aktör tilldelas koncessionen. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera minerallagen för att garantera bolagens ansvar för sanering och återställning av mark i samband med gruvverksamhet. 2014/15:1177 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheterna att se över utmaningar i samband med gruvetableringar utifrån ett demokrati-, socialt och samhällsekonomiskt perspektiv. 2014/15:1476 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt äganderätt i minerallagen. 2014/15:1661 av och (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avsevärd höjning av mineralavgiften. 2014/15:1931 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheterna att se över utmaningar i samband med gruvetableringar utifrån ett demokratiperspektiv och ett socialt och samhällsekonomiskt perspektiv. 2014/15:1956 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att enskilda fastighetsägare som lider förmögenhetsskada på grund av närliggande gruvdrift ska omfattas av minerallagens regler för inlösen av fastighet. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en förändring av minerallagen så att ägarna till bostäder som blir inlösta på grund av gruvdrift ska kunna kompenseras med ett nyproduktionsvärde i det fall marknadsvärdet skulle vara lägre. 2014/15:2186 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheterna att se över utmaningar i samband med gruvetableringar utifrån social- och samhällsekonomisk synpunkt. 2014/15:2224 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över eventuella miljökonsekvenser av uranbrytning i . 2014/15:2430 av (C): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur ett lagstiftat förbud mot uranbrytning kan införas.