bet · H201NU3 · 2015-02-02 00:00:00 — I detta betänkande behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) i fråga om utgiftsområde 21 Energi samt nio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet föreslår att anvisar anslagen inom ramen för utgiftsområdet, totalt ca , i enlighet med utskottets förslag. Detta förslag överensstämmer med förslaget i den gemensamma motionen 2014/15:2982 från Moderata samlingspartiet, , liberalerna och , som därmed tillstyrks av utskottet i de berörda delarna. Utskottets förslag utgår från den utgiftsram fastställde och innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för fyra av anslagen (anslaget 1:1, anslaget 1:2, anslaget 1:4 och anslaget 1:8). Därtill omfattar utskottets förslag ett nytt anslag (anslaget 1:11 Laddinfrastruktur). I anslutning till detta tillstyrker utskottet delvis en motion (C) som gäller laddinfrastruktur. När det gäller övriga anslag överensstämmer förslaget i motion 2014/15:2982 (M, C, FP, KD) med budgetpropositionen . Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet föreslår vidare att ska godkänna ett bemyndigande till det nya anslaget 1:11 Laddinfrastruktur vilket gör det möjligt för regeringen att fatta beslut om bidrag som medför behov av framtida anslag –2018. När det gäller tillstyrker utskottet regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden –2017, dels till finansiella befogenheter . Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften. Företrädarna i utskottet för Socialdemokraterna, de gröna och har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i ett särskilt yttrande i stället till att de står bakom det budgetförslag som finns i budgetpropositionen. Även företrädare i utskottet har avstått från att delta i beslutet om anslag. De hänvisar i ett särskilt yttrande till den anslagsfördelning som de har föreslagit i en motion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 1.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 (S, MP, V) 2.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet har angett, anslagen inom utgiftsområde 21 enligt utskottets förslag i bilaga 3. 2014/15:2982 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1 och 4, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 21 punkt 10 och motion 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2014/15:256 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:1101 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2014/15:1102 av m.fl. (SD), 2014/15:2892 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 7. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2018, 2. för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2018, 3. för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 –2018, 4. för anslaget 1:8 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 5. för anslaget 1:9 Elberedskap besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 6. för anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 21 punkterna 1–5 och 7. c) Bemyndigande för det nya anslaget 1:11 Laddinfrastruktur bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Laddinfrastruktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2018. d) Investeringsplan för godkänner investeringsplanen för –2017. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 21 punkt 8. e) Finansiella befogenheter för bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 21 punkt 9. f) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 21 punkt 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (M), (S)*, (M), (S)*, (SD)*, (M), (C), (MP)*, (M), (SD)*, (V)*, (KD), (S)*, (S)*, (S)* och (FP). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetproposition 2014/15:1 i de delar som gäller utgiftsområde 21 Energi och nio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning över regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som M, C, FP, KD respektive SD föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektörerna () och () lämnat information inför utskottet om verksamheten vid respektive myndighet. Därutöver har tjänstemän från inför utskottet redovisat förutsättningarna för att införa ett investeringsstöd till laddinfrastruktur för elfordon. beredning av budgetpropositionen innebär att kammaren i ett första steg fastställer en utgiftsram för vart och ett av statsbudgetens 27 utgiftsområden. Utgiftsramen anger det högsta belopp som utgiftsområdets anslag sammanlagt får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). I detta ärende ska näringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområde 21 Energi ska fördelas inom den beslutade ramen för utgiftsområdet. Enligt riksdagsordningen ska ta ställning till anslagen för utgiftsområdet genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Riksdagsordningen anger också att innan ett utskott helt eller delvis tillstyrker ett motionsförslag om att ska anta en lag, eller väcker ett sådant förslag genom ett utskottsinitiativ, ska utskottet inhämta behövliga upplysningar och yttranden om inte utskottet finner synnerliga skäl mot det. Detta gäller också för förslag som påverkar statens budget. Om utskottet inte har inhämtat upplysningar eller yttranden, ska utskottet i sitt betänkande redovisa skälen för detta (10 kap. 4 § riksdagsordningen). I detta betänkande beskriver utskottet inledningsvis utfallet i det första steget av budgetberedningsprocess. Därefter behandlar utskottet regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi samt oppositionspartiernas motsvarande förslag. Utskottets förslag till anslagsbeslut omfattar även regeringens förslag rörande och nivån på avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften. fattade beslut om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och om en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdena –2018. biföll reservation 1 i finansutskottets betänkande 2014/15:FiU1 som gällde riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. När det gällde beslutet om utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna på statens budget bifölls reservation 3 i det nyssnämnda betänkandet. Kammarens beslut om att bifalla dessa båda reservationer innebar att ställde sig bakom dels de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som hade föreslagits i motion 2014/15:3002 (M, C, FP, KD), dels den ram för utgiftsområde 21 Energi som hade föreslagits i den motionen. Beslutet innebar även att avslog regeringens förslag till ram för utgiftsområdet. har tidigare i ett protokollsutdrag meddelat finansutskottet att man tillstyrker regeringens förslag till ramar i fråga om utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Av protokollet framgår att företrädarna för M, C, FP och KD respektive SD har lämnat avvikande meningar till förmån för motsvarande förslag från respektive parti. Företrädaren för anmälde att han inte hade något att invända mot regeringens förslag. Av tabellen nedan framgår regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till budgetramar för utgiftsområde 21 Energi. Efter beslut är budgetramen för utgiftsområdet . Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi M, C, FP, KD 2015 (föreslagen ram) 2016 (utgiftsberäkning) 2017 (utgiftsberäkning) 2018 (utgiftsberäkning) Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi för 2015 i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av Utskottets förslag till anslag överensstämmer med det förslag som finns i motion 2014/15:2982 (M, C, FP, KD). Förslaget i motionen innefattar ett nytt anslag (Laddinfrastruktur för elfordon) till vilket det, på utskottets initiativ, knyts ett bemyndigande. fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften och godkänner de förslag om bemyndiganden som läggs fram i budgetpropositionen. Förslagen i propositionen som gäller bifalls av . Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Förutsättningen för den fortsatta beredningen av utgiftsområde 21 Energi är att ramen för utgiftsområdet är fastställd till 2 , dvs. lägre än vad regeringen föreslog i budgetpropositionen. Regeringens förslag till fördelning på de tio anslagen framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de motförslag som finns i allianspartiernas respektive förslag till fördelning inom utgiftsområdet (se motionerna 2014/15:2982 [M, C, FP, KD] respektive 2014/15:2892 [SD]). I den förstnämnda motionen finns, utöver de tio anslag som regeringen har föreslagit, ett förslag om ett nytt anslag för utbyggnad av laddinfrastruktur för elfordon. förslag innehåller också de tio anslag som regeringen föreslår, men även ett nytt anslag vars ändamål är att finansiera byggandet av en kärnreaktor för forskningsändamål. Enligt förslaget i propositionen kompletteras sex av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser, vilka leder till utgifter . Dessutom föreslår regeringen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . När det gäller regeringens förslag om elberedskapsavgiften och till bemyndiganden finns det inga motförslag i de nyssnämnda motionerna. I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen samt de övergripande målen för utgiftsområdet. Vidare refereras det regeringen anför i budgetpropositionen under rubriken en sammanhållen klimat- och energipolitik. Därefter redovisas regeringens överväganden när det gäller vart och ett av de tio anslagen. Därutöver redovisas regeringens förslag till beslut om en investeringsplan för och om finansiella befogenheter för affärsverket. Även regeringens förslag om nivån på avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften finns med i redovisningen. De motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna ha påverkan på de föreslagna anslagen refereras därefter. Utgiftsområde 21 Energi omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU, dvs. att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och () men även på och länsstyrelserna. I det följande beskrivs kortfattat politikens mål och inriktning så som den redovisas i propositionen. Redovisningen utgår till viss del från de motionsförslag som finns på området och är därför inte fullständig. För en mer utförlig beskrivning av olika insatser och åtgärder som regeringen aviserar hänvisas till budgetpropositionen. Där redovisar regeringen även de resultat som har uppnåtts på det energipolitiska området . Det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi har beslutat om ett antal nya energipolitiska mål (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25): – Andelen förnybar energi 2020 ska utgöra av den totala energianvändningen. – Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. – effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Genom beslut om propositionen Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16) har elcertifikatssystemet förlängts till utgången av 2035. Målet för produktionen av förnybar el innebär en ökning med till 2020 jämfört med nivå. har och en gemensam elcertifikatsmarknad. I enlighet med propositionen Ny lag om elcertifikat (prop. 2010/11:155, bet. 2011/12:NU6) uppgår målet för ny förnybar elproduktion i den gemensamma elcertifikatsmarknaden till 2020. Det gemensamma målet ska delas lika mellan parterna som därmed ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande vardera till 2020. I enlighet med propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6) ska insatser för forskning och innovation på energiområdet inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt relevanta energirelaterade miljökvalitetsmål. En sammanhållen klimat- och energipolitik I budgetpropositionen slår regeringen fast att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. I kommer de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier. Genom kvantifierade klimat- och energipolitiska mål för utsläpp av växthusgaser, förnybar energi och energieffektivisering, tillsammans med konkreta styrmedel för att uppnå dessa mål, lägger regeringen grunden för långsiktigt stabila förutsättningar för en snabb väg ut ur fossilsamhället och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Användningen av fossila bränslen ska tydligt minska. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om , och miljöskatternas styrande effekt ska öka. För att minska klimatutsläppen föreslår regeringen att ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner införs (kallat Klokt). Klimatinvesteringsprogrammet är placerat under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Enligt regeringen är energipolitiken avgörande för att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är helt beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Som har nämnts ovan syftar energipolitiken till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning kan stärka svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger, enligt regeringen, svensk forskning och företagande en viktig roll i den globala omställningen till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser. Stabila spelregler skapar förutsägbarhet, trygghet och vilja till investeringar, vilket i sin tur håller nere energipriserna och skapar förutsättningar för omställningen. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. En för blocköverskridande samtal om energipolitiken ska därför tillsättas i syfte att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. Regeringens ingång i dessa samtal ska vara att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering och att ska ha förnybar energi. Kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader. Säkerhetskraven ska skärpas och kärnavfallsavgiften ska höjas. Regeringen avser att ta ett helhetsgrepp om det statliga bolaget och av styrningen av bolaget i syfte att göra det ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. planer på att förbereda för byggandet av ny kärnkraft avbryts. Inom EU pågår diskussioner om hur den europeiska klimat- och energipolitiken ska utformas till 2030. föreslog en målstruktur för klimat- och energipolitiken till 2030 som omfattar ett klimatmål om för EU-interna utsläppsminskningar och ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. kompletterades målstrukturen med ett förslag om ett energieffektiviseringsmål på . I budgetpropositionen framhåller regeringen att det är av stor vikt att få till stånd en ambitiös överenskommelse om ramverket vid inför i (COP21). En kontrollstation för klimat- och energipolitiken kommer att genomföras i syfte att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader samt klimatpåverkan i förhållande till relevanta energi- och klimatpolitiska mål, liksom kunskapsläget vad gäller klimatförändringar. Anslaget 1:1 : Förvaltningskostnader föreslås uppgå till ca 2015. Anslaget finansierar förvaltningskostnader, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen finansierar genom de s.k. programanknutna kostnaderna som belastar andra anslag än förvaltningskostnaderna. , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering m.m. är nytt och består av de två tidigare anslagen 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. samt 1:3 Insatser för uthållig energianvändning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Vidare får anslaget användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering av befintliga och nya lågenergibyggnader och för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering samt statlig medfinansiering av ett nationellt regionalfondsprogram som föreslås löpa –2020. Anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft föreslås uppgå till 2015 dvs. samma anslagsnivå som . Anslagets ändamål är att täcka utgifter för teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, främjandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar. Regeringen konstaterar att storskalig etablering av vindkraft är en relativt ny företeelse i och att det därför finns frågor som behöver följas upp när det gäller vindkraftens effekter på natur, miljö och människa. Resultaten kan användas som underlag för miljökonsekvensbeskrivningar liksom i planerings- och tillståndsprocesser inför vindkraftsetableringar. Syftet är att bidra till en hållbar och mer effektiv etablering av vindkraft. Anslaget beräknas uppgå till även –2018. Ett förslag om ett bemyndigande till regeringen kopplas också till anslaget med innebörden att regeringen får besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Bemyndigandet syftar till att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt. För att finansiera utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet finns anslaget 1:4 Energiforskning. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får även användas för myndighetens arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt FoU-samarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Regeringen anser att stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt den portfölj av möjligheter som med tiden minskar kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna bidrar till att uppfylla nationella och internationella energi- och klimatpolitiska mål och fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition, i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. föreslår regeringen att 1 anvisas till anslaget. , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 1 , 1 , respektive 1 . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att ska bemyndiga regeringen att för anslaget Energiforskning 1:4 kunna besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov om framtida anslag på högst perioden –2018. Anslaget 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av avser statens åtaganden om ersättning av vissa kostnader vid avvecklingen av de två reaktorerna vid nyssnämnda kärnkraftverk. Regeringen föreslår att anvisas . beräknas anslaget till respektive . beräknas anslaget till . Anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft m.m. ska finansiera utgifter för ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Anslaget används även för samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad. I budgetpropositionen föreslog regeringen en förlängning av insatserna för nätverket för vindbruk som arbetar med informationsspridning och kunskapsuppbyggnad om vindkraft. Regeringen föreslår att anvisas . Åren därefter beräknas anslaget till . Ändamålet med anslaget 1:7 : Förvaltningskostnader är att täcka kostnader för nyssnämnda myndighets förvaltningsuppgifter. Regeringen föreslår att anvisas . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget 1:8 Energiteknik får användas för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Högst av anslaget får användas för de administrativa kostnader detta medför. Regeringen anser det vara angeläget att stimulera användning av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med tekniker som redan är etablerade på marknaden. Biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker.