bet · H301MJU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Slutligen används anslaget för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen föreslår att anvisar 7 till anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. Anslaget får användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Anslaget får även användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. I och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009 finns bestämmelser om direktstöd till lantbrukare. Bestämmelser om bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar finns i och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv /56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, och rådets direktiv /128/EG samt och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Anslaget får användas för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, fiberberedning samt exportbidrag. Bestämmelser om offentlig lagring, intervention och övriga stöd finns i och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till producentorganisationer inom frukt- och gröntsektorn. Stöden ges inom fleråriga verksamhetsprogram. Efter beslut om stöd betalas pengarna ut till stödmottagarna under påföljande år. Denna stödform innebär att beslut om stödutbetalningar behöver kunna fattas. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Anslaget får användas för utgifter för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av och . Vidare får anslaget användas för eventuella ränteutgifter, rättegångsutgifter samt revisions- och kontrollutgifter förknippade med inbetalningar till den europeiska unionen. Anslaget får även användas till utgifter för skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med tekniska utgifter för offentlig lagring i den mån som ersättning inte fås från EU-budgeten. Medelsbehovet på anslaget kan variera mycket mellan olika år. Det beror huvudsakligen på de eventuella finansiella korrigeringar som beslutas av Europeiska kommissionen. I motion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Anslaget får användas för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för strukturåtgärder inom fiskerinäringen och Europeiska havs- och fiskerifonden. Anslaget får även användas för finansiering av andra projekt som ligger i linje med programmen. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2023. Programperioden för Europeiska havs- och fiskerifonden inleddes . Det svenska havs- och fiskeriprogrammet för perioden –2020 började genomföras . Finansieringen från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 , och för att få tilldelning måste nationell medfinansiering tillföras. I motion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del yrkas att anslaget förstärks med . Förutom att fisk är ett bra livsmedel och en viktig komponent i den svenska livsmedelsproduktionen genererar denna näring arbetstillfällen både till sjöss och till lands. Strukturstöd till fisket handlar om att ha medfinansiering till projekt i EU:s regi. tar höjd för fler sådana projekt och möjlighet att söka mer medel. Överkapacitet i fiskeflottan, såväl i EU som globalt, bedöms vara en av de viktigaste orsakerna till bristande måluppfyllelse av den gemensamma fiskeripolitiken. I det svenska pelagiska fisket har ett system med överförbara fiskerättigheter funnits under . Havs- och vattenmyndigheten, i samråd med , fick i uppdrag att bedöma effekterna av systemet. Analysen inkluderar effekterna på kapacitetsreduktion, lönsamhet, småskaligt kustnära fiske samt olika regioners utveckling. I rapporten framkommer det att införandet av överlåtbara fiskerättigheter inom det pelagiska systemet har lett till en strukturomvandling i det pelagiska fisket. Flottkapaciteten har minskat, med en ökad lönsamhet som följd för de största fartygen. I samband med att havs- och fiskeriprogrammet (2014–2020) arbetades fram genomfördes en analys av balansen i det svenska fisket mellan tillgängliga resurser och fiskeflottans kapacitet. Analysen visar att det råder en obalans i form av överetablering i förhållande till tillgängliga fiskemöjligheter för de större fartygen inom räk-, torsk- och kräftfisket. Utvecklingen visar att antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser ökar. För torsken i är utvecklingen emellertid fortfarande oroande, vilket innebär att kvoter måste anpassas till dessa förhållanden, liksom fortsatta förvaltningsåtgärder måste vidtas för att förbättra förutsättningarna för torskens beståndsutveckling. Den nya fiskeripolitiken innebär en utveckling mot ett mer hållbart fiske, inte bara ur biologisk synpunkt utan också ur ett nä-ringslivsperspektiv. Den flexibilitet inom fisket som uppstod genom införandet av det pelagiska systemet anses vara en av förklaringarna till en ökad lönsamhet hos de stora fiskeföretagen. Fortsatta insatser inom ramen för kontrollen kommer att behövas. Regeringens ambition är att främja ett hållbart fiske, såväl i som globalt. De beslut som fattas ska baseras på vetenskapligt underlag för att säkra en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. I detta sammanhang ska vara pådrivande för att de beslut som fattas inom EU leder till en god förvaltning av fiskbestånden. En bärkraftig fiskeriförvaltning är en förutsättning för att stärka sysselsättningsmöjligheterna inom fisket och bidrar till att trygga livsmedelsförsörjningen samt även till att uppnå en god miljöstatus enligt EU:s havsmiljödirektiv. Genomförandet av EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik förväntas även bidra till att uppfylla det nationella miljökvalitetsmålet om hav i balans. I samband med att regeringen har tagit fram en maritim strategi för att stärka den maritima sektorns konkurrenskraft håller tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten och näringslivet på att ta fram en strategi för yrkesfisket som beräknas vara klar . För att nå ett hållbart fiske krävs innovativa satsningar för att lösa utmaningarna på området. Utvecklingen av selektiva redskap för att minska oönskade fångster är fortfarande viktig för att underlätta landningsskyldigheten. Genomförandet av den reformerade gemensamma fiskeripolitiken som trädde i kraft har påbörjats, vilket redan har skapat en rad förbättringar för en hållbar förvaltning av fiskbestånden. Det är viktigt att de nya åtagandena förverkligas, såsom en ekosystembaserad förvaltning och målsättningen om beståndsstorlek över den som ger maximal hållbar avkastning. Det är även viktigt att skyldigheten att landa alla fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar (landningsskyldigheten) efterlevs och att fleråriga förvaltningsplaner antas, samt att tar till vara de nya möjligheter till hållbar förvaltning som reformen ger medlemsländerna. På grund av det arbete som krävs för att genomföra landningsskyldigheten avser regeringen förstärka fiskerikontrollen och föreslår därför att nya medel tillförs Havs- och vattenmyndigheten –2019 för detta ändamål. I arbetet med genomförandet av den reformerade fiskeripolitiken finns stora möjligheter till förenklingar i regelverket för fiskerinäringen, vilka ska tas till vara. I och med att den nya gemensamma fiskeripolitiken har fått en extern dimension som anger ramarna för EU:s för-hållande med tredjeländer, skapas möjligheter till ett hållbart fiske, stärkta rättigheter för tredjeländer och ökad handel på global nivå. Havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 innehåller möjligheter till finansiering av åtgärder som kan främja såväl långsiktigt hållbara fiskbestånd och ett friskare hav som ökad konkurrenskraft för företag med koppling till fiske- och vattenbrukssektorn. Havs- och fiskeriprogrammet är det viktigaste finansiella verktyget för genomförandet av EU:s nya gemensamma fiskeripolitik som det också innehåller åtgärder som bidrar till målen inom den integrerade havspolitiken. Genomförandet av programmet förväntas bidra till tillväxt och sysselsättning inom näringar knutna till fiskeri- och vattenbrukssektorn och kommer särskilt att beakta behoven hos det kustnära och småskaliga fisket. Såväl programmet som fiskeripolitiken i stort bidrar till och möjliggör även utvecklingen av verksamheter kopplade till fritidsfiske och fisketurism, i vilka det kulturella och traditionsenliga fisket ingår. 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fisket och Europeiska havs- och fiskerifonden som redovisas under anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Nationell medfinansiering sker under anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2023. Programperioden för Europeiska havs- och fiskerifonden inleddes . Det svenska havs- och fiskeriprogrammet för perioden –2020 började genomföras . har tilldelats närmare 1 från Europeiska havs- och fiskerifonden –2020. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Regeringen anser att anslaget bör ökas med 2016–2019 för arbete med att främja livsmedelsexport. Enligt motion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del bör anslaget minska med . I motion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökar med . Konsumenterna måste kunna lita på innehållet i livsmedlen. Därför bör man enligt motionärerna förstärka och intensifiera arbetet med kontroller, vilket måste finansieras. Motionärerna i motion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår att anslaget minskas med . Även enligt motion 2015/16:3145 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . liberalerna avvisar regeringens ökning av anslaget 2016. gav regeringen särskilda medel för att förstärka insatserna för att så effektivt som möjligt motverka livsmedelsfusk, bl.a. i syfte att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduktionen. etablerade en särskild arbetsgrupp som samordnar allt arbete med livsmedelsfusk och andra oegentligheter och som utgör en stödfunktion till kontrollmyndigheterna. har prioriterat insatser för att utbilda och öka kunskapen om dessa frågor hos inspektörer, utveckla nya arbetssätt samt driva kontroll-projekt tillsammans med kommunala och regionala kontrollmyndigheter. finns även en ny funktion vid , , för att bl.a. ta emot tips om misstänkta oegentligheter. Vidare har samverkat med centrala myndigheter, t.ex. polisen, tullen och i dessa frågor. Verket medverkar även i flera europeiska samarbeten och deltar aktivt i europiska och nordiska möten på området. Även om förbättringar kan ses visar resultaten års revisioner att det krävs fortsatta insatser för att nå de nationella målen för livsmedelskontrollen. Viktigt i sammanhanget är att det finns kommuner som i allt väsentligt uppfyller kraven, som det finns kommuner som uppvisar allvarliga brister i sin kontroll. Fortsatta ansträngningar för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet är därför nödvändiga. Likaså är det fortsatt angeläget med ett aktivt arbete för att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduktionen och stärka samordningen mellan kontrollmyndigheterna för att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollen. Det finns skäl att förvänta sig fortsatta förbättringar på området. Ett gemensamt strategiskt arbete pågår vid berörda myndigheter för att utveckla kontrollen i livsmedelskedjan. har genom särskilda satsningar under ett flertal år utvecklat ledningen och samordningen av livsmedelskontrollen. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder och följer utvecklingen. Sammantaget finns förutsättningar för att kontrollen i högre grad ska motsvara de krav som ställs. Framtagna vägledningar och kontrollhandböcker, de exportfrämjande insatserna, de bedömda branschriktlinjerna och annan rådgivning torde förenkla för företagen. Livsmedel på den svenska marknaden är med dagens kunskap generellt sett säkra, men det är fortsatt angeläget att vara uppmärksam på förekomst av eventuella farliga ämnen i livsmedel. Regeringens mål är att öka svensk matproduktion samt skapa jobb och tillväxt i hela landet. Livsmedelsindustrins geografiska spridning, framgångar på exportmarknaden samt nära koppling till det svenska jordbrukets råvaru-produktion gör livsmedelsföretagen till viktiga aktörer för att uppnå dessa mål. Livsmedelsindustrins ekonomiska styrka bygger på att företagen är effektiva och innovativa samt säljer högförädlade produkter på såväl svenska som utländska marknader. Grundläggande för detta är en hög kunskapsnivå och ett gynnsamt innovationsklimat. För att säkra jobb och lönsamhet behöver en större andel av produktionen utgöras av varor högre upp i värdekedjan. Regeringen bedömer att innovation och en fördjupad samverkan mellan industri och akademi är av stor betydelse för sektorns utveckling, vilket kommer att belysas ytterligare inom ramen för arbetet med livsmedelsstrategin. export av livsmedel är en viktig motor för att öka matproduktionen och skapa de nya jobben. Ett särskilt fokus kommer att läggas på att fler företag ska kunna bidra till exporttillväxten. Rådgivning, information och ökad samverkan mellan företag, myndigheter och akademi är exempel på åtgärder som kan bidra till sektorns internationalisering. För att möjliggöra export till nya marknader utanför EU tillför regeringen medel till och för dessa myndigheters arbete med exportgodkännanden. Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt och stärka den hållbara utvecklingen i och i världen. Därför inledde regeringen arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi. Målen för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen, som de relevanta nationella miljömålen nås. Regeringen avser återkomma till med förslag om en långsiktigt hållbar och brett förankrad livsmedelsstrategi i enlighet med dessa mål. Konsumenterna ska kunna lita på att maten är säker och att informationen om de livsmedel de köper är korrekt. Det ska vara enkelt att göra medvetna val. Företagen har ansvar för att livsmedel på marknaden är säkra och märkta på rätt sätt. Den offentliga livsmedelskontrollen har en viktig roll för såväl producenter som konsumenter och ska vara ändamålsenlig, effektiv och likvärdig i hela landet. Det är vidare mycket angeläget att den offentliga kontrollen även i fortsättningen inkluderar att förhindra livsmedelsfusk och annat oegentligt förfarande. Ingen ska behöva bli sjuk för att maten innehåller skadliga ämnen eller sjukdomsframkallande mikroorganismer. Det är därför angeläget att fortsätta arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö så att skadliga ämnen inte sprids i miljön för att senare förorena våra livsmedel, liksom att fortsätta arbeta för åtgärder som minskar antalet livsmedelsburna smittor i befolkningen. Det svenska arbetet mot antibiotikaresistens ska präglas av bred samverkan över sektorer samt långsiktighet, och den svenska strategin ska vara tydlig med mål och prioriterade insatser på såväl nationell nivå och EU-nivå som på internationell nivå. ska bidra till att regelutvecklingen inom EU säkerställer en hög skyddsnivå för människors hälsa. Vid krissituationer är det viktigt att kunna upprätthålla tillgången till dricksvatten och livsmedel. Regeringen anser att det är viktigt att ansvariga aktörer säkerställer detta. Matvanor och måltider är grundläggande för att förebygga ohälsa. Ohälsa medför lidande för individen och kan sammantaget leda till höga kostnader för samhället. Ur ett folkhälsoperspektiv är det därför viktigt att fortsatt främja bra matvanor bl.a. inom offentlig sektor och att jämställdhetsperspektivet beaktas i arbetet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor . Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn, för att främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget får användas för utgifter till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling enligt förordningen (2011:93) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Anslaget får även användas för att finansiera statens förväntade kostnader för statliga kreditgarantier till mjölkföretag. Regeringen anser att anslaget bör ökas med 2016, 2017 och 2018 och 2019 för genomförande av livsmedelsstrategin. Den globala efterfrågan på mjölk har ökat starkt och förväntas fortsätta stiga kraftigt. Det finns en hög underliggande potential för den svenska mjölksektorn. En snabb strukturomvandling har dock i kombination med en djup nedgång i världsmarknadspriserna för mjölk lett till en likviditetskris för svenska mjölkföretag. har cirka vart tredje mjölkföretag i investerat i ökad mjölkproduktion. Dessa företag utgör stommen i den framtida svenska mjölkproduktionen. En utslagning av sunda företag till följd av en tillfällig och mycket kraftig nedgång i världsmarknadspriset skulle kunna leda till en oåterkallelig minskning av två av de ekonomiskt viktigaste sektorerna i svenskt jordbruk (mjölk och nötkött). Regeringen bör därför bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som uppgår till högst för mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. I motion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget ökas med . Satsningen på projektet hade flera positiva aspekter som ledde till fler nystartade livsmedelsförädlingsföretag på landsbygden. ser positivt på en uppföljande satsning och tillför därför medel för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn och för att främja exporten av svenska livsmedel. I motion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att arbetet med de statliga kreditgarantierna för den svenska mjölkproduktionen bör skyndas på. Enligt motion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Motionärerna i motion 2015/16:3145 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del yrkar att anslaget minskas med . Det behövs tydligare fokus på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Enligt motionens yrkande 2 bör avslå regeringens förslag att bemyndiga regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. liberalerna avvisar bemyndigandet om statliga kreditgarantier på för mjölkföretag. Enligt motion 2015/16:3152 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del bör anslaget ökas med . De gröna näringarna har goda förutsättningar att skapa jobb och tillväxt men möter precis som andra branscher en rad utmaningar. I betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15) lyfts en rad utmaningar för jordbruket fram. Det är regeringens avsikt att hantera flera av dessa i arbetet med den kommande livsmedelsstrategin. Enligt är produktionskostnaderna inom jordbrukssektorn högre i än i många konkurrentländer. Orsaker till skillnaderna är bl.a. klimat, geografi, byggtradition, lagstiftning och skatter. Regeringen vill stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och se en ökad produktion av livsmedel i . De svenska jordbruksföretagen möter en allt hårdare internationell konkurrens och behöver kontinuerligt hantera detta genom att utvecklas, både genom att konkurrera med mervärden som konsumenterna efterfrågar och genom att öka produktiviteten. Detta är särskilt märkbart för mjölkföretagen. Regeringen ser allvarligt på den situation som den svenska mjölknäringen befinner sig i och följer noggrant utvecklingen i mjölknäringen samt överväger ytterligare åtgärder inom ramen för den kommande livsmedelsstrategin. Landsbygdsminister anförde i svaret på interpellation 2015/16:42 om svenska bönders likviditetsproblem att regeringen är medveten om att situationen för mjölkbönderna är mycket akut och allvarlig. har beslutat om ett krispaket till djurproducenter för att stötta sektorer i kris. avser i betala ut ett särskilt stöd till mjölkproducenter. Det innebär till svenska mjölkproducenter. Landsbygdsministern anförde vidare att en rad åtgärder redan har vidtagits av regeringen för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft. Bland dessa återfinns en s.k. nötpeng inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård i landsbygdsprogrammet, exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn samt villkorad läkemedelsanvändning. Jordbruket kompenseras också fullt ut för de höjningar av dieselskatten som görs . Därutöver görs en temporär nedsättning av skatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner som motsvarar en minskad kostnad för lantbruket med . Regeringen har även, tillsammans med de banker som är största kreditgivare till mjölkföretag, undersökt möjligheten att lämna statliga kreditgarantier till mjölkföretag i kris. Det är en åtgärd som är tillåten enligt , som annars är mycket restriktivt vad gäller åtgärder riktade till enskilda företag, eftersom de kan snedvrida konkurrensen.