bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — Tvärtom ser vi att 2020-strategin kommer att leda till fortsatta nedskärningar i den offentliga sektorn, ökad social oro och ökad ojämlikhet mellan män och kvinnor – som beslut om den ekonomiska politiken i flera delar kommer att flytta längre från medborgarna. vill se en tydligare prioritering av åtgärderna för att stimulera ekonomin med målet att nå full sysselsättning. I enskilda fall, t.ex. , är omfattande skuldavskrivningar en förutsättning för att man ska kunna vända den ekonomiska utvecklingen och värna jobben och välfärden. ska inte till varje pris försvara eurosamarbetet. Att fortsätta ge miljarder av våra gemensamma tillgångar i stöd för att bankerna ska slippa 2014/15:UU10 RESERVATIONER kreditförluster är inte rimligt. EU bör därför möjliggöra för enskilda medlemsstater att återgå till nationella valutor. är kritiskt till de avsteg från den nationella bestämmanderätten över finanspolitiken som kommissionens förslag om förstärkt samordning och styrning av den ekonomiska politiken innebär och som det kommer till uttryck i den s.k. sexpacken inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Priset för den förda krishanteringen är att krisen blir allt djupare på det sociala, demokratiska och politiska planet. Med hänvisning till detta avstyrks motionerna i berörda delar. 4.Utvidgningsprocessen, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkande 6. anser att den förhastade och dåligt planerade utvidgningen av EU har gett kännbara negativa konsekvenser för svenska folket, såsom omfattande social turism, urholkning av den svenska arbetsrätten och lönedumpning. Vidare har utvidgningen orsakat enorma kostnader för genom att behovet av strukturfondsstöd till de nya medlemmarna har ökat. Då unionen utvidgas som integrationen och överstatligheten utvecklas och fördjupas påverkas de välskötta länderna oundvikligen av de nya medlemsländernas problem med dåligt skött ekonomi, fattigdom, korruption och organiserad brottslighet. Om en utvidgningsprocess ska leda till en positiv utveckling i nya potentiella medlemsstater vad gäller genomförandet av reformer måste EU bli mycket tydligare i sina krav och mer konsekvent vad gäller konditionalitet. Potentiella medlemsländer måste uppfylla sina åtaganden innan eftergifter görs från EU:s sida. anser därför att regeringen bör använda sitt veto för att förhindra att anslutningsförhandlingar påbörjas med ett potentiellt medlemsland tills dess att alla inre konflikter är lösta, landet i fråga har uppnått en BNP som inte väsentligt understiger EU:s genomsnitt och landet kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Vidare måste Köpenhamnskriterierna vara uppfyllda i realiteten innan ett nytt kandidatland godkänns. 5.EU:s förbindelser med omvärlden, punkt 3 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (KD), (M), (C) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 3–5, 2014/15:1882 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2014/15:2321 av (C) yrkande 1 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 11 och 12 samt avslår motion 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 7, 9–14, 16– 19, 21–23, 25, 26 och 38. Vi måste slå vakt om att de gemensamma värderingar som vi värnar, såsom demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi, fortsätter att spridas i världen. För att möta framtidens utmaningar är därför ett starkare samarbete inom EU med ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft, en gemensam röst inom utrikespolitiken och ett djupare transatlantiskt samarbete det viktigaste för oss. Vi vill se ett EU som är en stark kraft för demokrati, mänskliga rättigheter, frihandel och hållbar utveckling i världen. Men trots att EU har många viktiga utrikespolitiska instrument som ger inflytande är samarbetet inte tillräckligt starkt, samstämmigt och effektivt för att EU ska kunna spela sin fulla roll på den internationella arenan. Vi vill se en förstärkt utrikespolitik som tar sin utgångspunkt i det gemensamma europeiska intresset. En stärkt gemensam politik kräver kompetens, kunnande och ett stärkt förtroende för EU:s institutioner. För oss är det självklart att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runt om i världen. Vi har en lång tradition inom detta område. Vårt engagemang för frigörelsekampen i Öst- och är något som vi känner särskild stolthet över. Det är ett arv som förpliktigar. Vi ska driva denna frihetsagenda vidare genom att vara en stark kraft för ett fritt och stödja en demokratisk utveckling när den befinner sig på tillbakagång. 2014/15:UU10 RESERVATIONER Genom det östliga partnerskapet förstärks EU:s samarbete med de sex grannländerna i och . Dessa länders möjlighet att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier samt själva göra sina utrikespolitiska vägval är central för ett säkert och stabilt . För oss är det östliga partnerskapet en logisk fortsättning på vårt historiskt starka stöd för EU-utvidgning och spridning av EU:s värden, standarder och arbetssätt till hela den europeiska kontinenten. Östliga partnerskapet baserar sig på frivillighet och är ett exempel på samarbete för utveckling, demokrati, stabilitet och starkare ekonomi i östra . Viktigt i detta sammanhang är att EU:s medlemsländer genom partnerskapet kan visa sitt engagemang för utvecklingen i hela . Dörren till EU-medlemskap ska stå öppen för de länder som lever upp till kriterierna. Vi bör fortsätta att visa särskilt engagemang för EU:s östra partnerskap och där det är möjligt utvidga både djupet och bredden i samarbetet. Det är nödvändigt att partnerskapsländerna kan lita på EU. Inte minst måste få stöd i den svåra situation som landet nu befinner sig i, särskilt som en ny politisk och fullt legitim ledning finns i landet. Stödet till och det östliga partnerskapet behöver utvecklas. måste fortsätta att vara en ledande kraft för att driva på det arbetet. Vi bör helhjärtat stödja nya orientering västerut, och bör driva på för att EU tar fram en vägkarta för ett ukrainskt EU-medlemskap. Den starka ryska reaktionen mot östliga partnerskapet har eskalerat och satt partnerländerna, inte minst , under hård press. behöver därför stärka ansträngningarna över hela regionen och det var i det syftet som alliansregeringen beslutade att anta en sjuårig biståndsstrategi för Östliga partnerskapet, västra och för perioden –2020. Vi bedömer utvecklingen i som mycket oroande. har brutit mot internationell rätt genom den ryska aggressionen mot och den olagliga annekteringen av . bör verka för fortsatt skärpa sanktioner mot inom ramen för de sanktioner som EU nu enats om. EU förenas av en djup värdegemenskap och starka handelspolitiska band med . Den transatlantiska länken, som binder parterna samman, är den viktigaste kraften för demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi i den internationella politiken. måste, liksom , hantera betydande ekonomiska utmaningar, vilket sannolikt kommer att begränsa landets utrikespolitiska handlingsfrihet . I ljuset av detta och de politiska och ekonomiska förändringarna i världen är det viktigare än någonsin att EU och fördjupar sitt samarbete och agerar tillsammans på den internationella arenan. EU och bör bl.a. upprätta ett gemensamt frihandelsavtal och arbeta för att reformera de internationella institutionerna, verka för hållbar energiproduktion samt hindra spridningen av massförstörelsevapen. Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP) kommer att skapa världens största regionala frihandelsområde. För är avtalet mycket viktigt. RESERVATIONER 2014/15:UU10 utveckling och välstånd har varit nära sammanlänkade med frihandelns landvinningar. Det gäller än . En simulering av de ekonomiska effekterna av ett ambitiöst och långtgående TTIP pekar på att export till skulle öka och importen . För resterande EU skulle såväl export som import öka . Även BNP skulle påverkas positivt. Vi vill därför se ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och . Att på detta sätt länka samman världens två största ekonomier är bra för hållbar tillväxt och sysselsättning, för styrkan och vitaliteten i den så centrala transatlantiska länken och för frihandeln. Betydelsen av EU:s relationer med har ökat markant det senaste årtiondet. har gått från att vara en regional stormakt till att bli en global stormakt med den kanske starkaste ekonomiska utvecklingen i världen. agerande påverkar i princip alla verksamhetsområden inom EU:s utrikespolitik. EU måste, som viktigaste exportmarknad, tydligare använda sitt ekonomiska inflytande för att påverka när det gäller mänskliga rättigheter, liberaliseringen av landets ekonomi och främjandet av en hållbar utveckling. EU bör utveckla närmare relationer med länderna på den afrikanska kontinenten. söder om har en stark ekonomisk tillväxt, och utvecklingen går i de allra flesta fall i rätt riktning. Vi vill se ett förstärkt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen (AU). I takt med att globaliseringen och informationsteknologin länkar samman världens länder ökar också kravet på vårt globala engagemang. Vi ska stödja frihetslängtande människors kamp mot förtryck var än i världen de befinner sig. Det fria ordet måste värnas, såväl inom som utanför de nya medierna, och vi ska stå upp mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning m.m. Vi måste också arbeta för att fler människor kan ta del av friheten genom att med kraft bekämpa fattigdom och miljöproblem i världen. Bristen på rent vatten, kraftigt förorenad luft och avsaknaden av grundläggande sjukvård inskränker också människors frihet och möjligheter till ett bra liv. Den humanitära katastrofen i och behöver mötas med humanitärt stöd. Flyktingströmmarna från och fortsätter att växa till följd av det upptrappade våldet. Därtill kommer problem i form av sjukdomar, trauman, bristande sanitet och livsmedelsbrist. De största flyktingmottagarna har varit och grannländer. Men även den kurdiska regionen i har tagit ett stort ansvar. bör på EU-nivå verka för att fler medlemsstater tar ansvar för flyktingar från dessa regioner. Därtill bör även vara pådrivande i EU för ett ökat humanitärt stöd till de drabbade flyktingområdena. 6.EU:s förbindelser med omvärlden, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). 2014/15:UU10 RESERVATIONER Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3044 av och (SD) yrkandena 7, 9–14, 16– 19, 21–23, 25, 26 och 38 samt 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 3–5, 2014/15:1882 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2014/15:2321 av (C) yrkande 1 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 11 och 12. Vi ser med oro på att vill driva EU till en alltmer sammanvävd militär organisation. När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. Vi anser det vara tveksamt om denna förändring i svensk utrikespolitik är förankrad hos det svenska folket. Vi menar därför att regeringen ska verka för en linje inom EU där ansvaret för säkerhets- och försvarspolitiken i huvudsak ska ligga på respektive medlemsland, samt motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Härutöver menar vi att det är ett oundgängligt behov för det svenska försvarets framtida utveckling att ha tillgång till en tekniskt välutvecklad försvarsindustri med bred kompetens. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har en viktig försvarsindustri. Re- geringen bör därför hålla en linje som håller fast vid möjligheten att kunna ta sådana hänsyn om ett medlemslands säkerhetsintressen står på spel. Detta är nödvändigt om vi vill att försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. kan inte heller ställa sig bakom den utveckling i EU som innebär att alltmer av utrikespolitiken förflyttas från respektive medlemsland till EU och EU:s utrikestjänst. Vi kan instämma i mervärdet i en gemensam EU-linje i stora viktiga frågor så länge det görs med konsensus mellan medlemsstaterna och varje medlemsstat också fortsatt har en frihet att föra sin egen utrikespolitik i enlighet med sina intressen. Vi ser däremot inte behovet av en särskild utrikestjänst och utrikesrepresentant för EU. RESERVATIONER 2014/15:UU10 anser att regeringen i EU bör värna och stärka svenska utrikespolitiska intressen i stället för att helt överlämna svensk utrikespolitik åt EU. Med hänvisning till detta är det vår uppfattning att Europeiska utrikestjänsten bör avvecklas. EU som aktör i FN Genom resolution 65/276 av formaliseras EU:s status i FN. Resolutionen ger EU:s institutioner rätt att föra unionens talan i FN. Vi menar att resolution ger EU:s institutioner en långtgående rätt att agera som en medlemsstat, vilket vi inte kan ställa oss bakom. EU är inte en stat, och motsätter sig kraftigt en sådan utveckling. Därför anser att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs alternativt begränsas så att den inte inskränker på medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. EU:s grannskapspolitik, och anser det vara av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet, och vi anser det viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet och möjlighet att göra fria val utan påtryckningar från utomstående parter. För att ett fördjupat samarbete och integration med grannskapet långsiktigt ska fungera mot bakgrund av EU:s överstatliga inriktning anser vi att villkoren för att ingå associeringsavtal måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås om bl.a. arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare måste det påpekas att stor försiktighet måste iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket för särskilt det södra grannskapet, eftersom omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. Det är därför av vikt att ytterligare sådana beslut inte är tvingande på EU-nivå utan överlåts till de medlemsstater som anser sig ha kapacitet för detta. Detta menar borde vara den svenska linje som regeringen ska verka för. Krisen i har fått katastrofala konsekvenser för det ukrainska folket och landets ekonomi. anser att och bör vidta åtgärder för att stärka handelsförbindelserna med och stärka landets näringsliv. I linje med vad tidigare motionerat om ställer sig partiet positivt till att EU lyfter handelshinder mot . anser även att regeringen bör arbeta för en mer omfattande humanitär insats riktad till de områden som drabbats hårdast av striderna i landet. Det är tydligt att agerande strider mot internationella avtal och kränker territoriella integritet både vad gäller agerandet på och i de östliga delarna i . 2014/15:UU10 RESERVATIONER principiella utgångspunkt att värna alla staters suveränitet, självbestämmande och territoriella integritet är vi kritiska till den överstatliga inriktningen inom EU som undergräver detta. Men vi är ännu mer kritiska till agerande som bryter mot internationella lagar och dessutom utgör ett säkerhetspolitiskt hot i vårt närområde. ställer sig positiva till EU:s starka reaktion mot agerande på och i östra . ställer sig vidare bakom att avbryta förhandlingarna om det nya samarbetsavtalet och avtalet om förhandlingsprocessen om viseringsfrihet. anser liksom regeringen att ämnen som mänskliga rättigheter och demokrati även i fortsättningen bör ha en framträdande ställning då samtal förs mellan och . står bakom det paket av sanktioner som EU infört mot , och partiet står öppet för att utvidga dessa och anser att inom EU ska ställa sig bakom ytterligare sanktioner mot om det skulle visa sig nödvändigt. För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt uppmanar även regeringen att i EU arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. anser att målet med EU:s mellanösternpolitik bör vara en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. ser det som omöjligt att Hamas kan bli en del av en sådan långsiktig lösning. Det är beklagligt att EU har tagit bort Hamas från EU:s lista över terrororganisationer, och EU bör skyndsamt ta fram de uppenbara grunder som finns till att återföra dem på listan över terrorister. EU betalar stora biståndsmedel till den palestinska myndigheten. anser att villkoren för att den palestinska myndigheten ska få bistånd ska vara att den upphör med alla belöningar för och hyllningar av terrorism och uppmaningar till terrordåd, samt tar tydligt avstånd från antisemitism och visar prov på vilja att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Den palestinska myndigheten bör också uppvisa en trovärdig vilja att ha en fredlig relation med . anser att regeringen inom EU bör arbeta för ett stopp för bistånd till den palestinska myndigheten tills dessa krav är uppfyllda, samt att EU inte ska anse en statsbildning där Hamas ingår som legitim och att EU åter ska stämpla Hamas som terrororganisation. Det fruktansvärda kriget i och har varit särskilt förödande för minoriteter och i synnerhet ländernas kristna minoriteter. är en problematisk statsbildning då landet innefattar ett flertal religiösa och etniska minoriteter som visar på uppenbara svårigheter att samexistera fredligt. anser att regeringen i EU bör verka för att FN upprättar en säker zon för utsatta minoriteter i konfliktområdena i och samt visar sitt tydliga stöd för de kristna och andra utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen i EU verka för att öka de humanitära insatserna och i konfliktområdena uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som RESERVATIONER 2014/15:UU10 håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och . Regeringen bör i EU även verka för att en långsiktig, konstitutionell lösning utarbetas, som i praktiken tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter. Vidare bör regeringen i EU verka för att det skapas ett område för kristna på med egen autonomi och för en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre. Av stor vikt är också att EU prioriterar sina resurser för flyktinghjälp till att bidra generöst med humanitärt bistånd till krisens närområde, där de flesta flyktingar befinner sig och behoven är akuta. EU bör också se över möjligheten att bidra med direkt stöd till samhällen i de länder som tar ett stort ansvar för flyktinghjälp genom fonder som är utformade för detta syfte. Därför anser vi att inom EU bör vara drivande i att det humanitära stödet till flyktingar i krisens närområde ska prioriteras högre. stöder ett erkännande av som stat. Vägen till att bygga en fungerande stat i kräver en folkomröstning och fredsförhandlingar med . visar ingen vilja till samarbete i frågan. Landet sköter också den humanitära situationen i dåligt. anser därför att det är nödvändigt att regeringen sätter press på genom att erkänna som stat och genom att verka för detta inom EU, samt att arbeta för att möjliggöra en folkomröstning om självständighet. anser att beslut av om att ska erkänna den saharisk-arabiska republiken i och att även ska verka för detta inom EU måste få genomslag . Om regeringspartierna inte har ändrat sin uppfattning i frågan finns riksdagsmajoritet och regeringsstöd för erkännandet. Barcelonaprocessen var inledningsvis ett mellanstatligt samarbete som syftade till att främja MR-frågor, demokrati och handel. De diskussioner om omstöpning av grunderna för Unionen för till att omfatta mer politiska reformer som har refererats i redogörelser är ett tecken på att Medelhavsunionen är på väg mot ett mer överstatligt samarbete liknande EU. ser positivt på att länderna i det södra partnerskapsområdet visar en vilja till samarbete inbördes, men har som ståndpunkt att bör lämna Medelhavsunionen eftersom det är svårt att se mervärdet av deltagande utöver det befintliga samarbetet inom det sydliga partnerskapet. anser därför att regeringen bör arbeta för att förhindra en ytterligare fördjupning av samarbetet mellan Medelhavsunionen och EU. EU:s alltmer fördjupade samarbete i konsulära frågor har visserligen medfört vissa fördelar, men vi vill betona att ett av de mest grundläggande 2014/15:UU10 RESERVATIONER kännetecknen för en suverän stat är möjligheten att upprätthålla egna diplomatiska representationer. Den konsulära frågan kan inte isoleras från detta. anser därför att vi bör se konsulära frågor som en fråga där och de övriga medlemsstaternas nationella kompetens strikt bör värnas och att regeringen bör motverka att det konsulära samarbetet går mot en gemensam EU-representation. Den gemensamma handelspolitiken inklusive frihandelsavtalet mellan och Vi är positiva till handel och anser att inom såväl EU som andra internationella forum ska verka för en öppen och fri handel. Vi instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter vi även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. Även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. ska vi kunna ställa motsvarande krav på djuretik på de animaliska produkter vi importerar som de inhemskt producerade produkterna. Vi ser även vikten av att handelsavtal ska innefatta bl.a. CSR och miljöaspekter där prioriteringen är ett minskat koldioxidläckage. ser betydelsen av att skapa globala handelsavtal i sin helhet, men vi vill även belysa vikten av dess innehåll och hur detta påverkar den svenska marknaden. Vi är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och (TTIP), och vi tror att detta kommer att stärka den svenska industrin både genom borttagandet av befintliga handelshinder och genom att tillkomsten av nya handelshinder förebyggs. ser positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande, och vår förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i WTO:s avtal. Avtalet innehåller dock väldigt många faktorer och komplexiteten är påtagande när det gäller bl.a. de tekniska och de icke-tarrifära regelhindren, jämfört med borttagande av t.ex. ekonomiska tullar. ser vikten av att i första hand se över de områden som ger störst möjlighet till regelsamarbete snarare än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs en förståelse av att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer och olika produktregelverk. Vi anser att en gemensam minsta nämnare gällande de olika sektorerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration och i viss mån skydd av nationella intressen samt att handelsrelationer med tredjeländer inte får försämras. När det gäller utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar.