bet · H301NU4 · 2015-11-13 00:00:00 — kommer analysen i än större utsträckning att vara en integrerad del i processen för att fastställa ekonomiska mål. Flera av bolagen med statligt ägande har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . Det innebär att bolagen bedriver verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren men som i övrigt bidrar positivt till samhället. har en enhetlig metodik och process för att fastställa och följa upp mål för särskilt beslutade samhällsuppdrag, s.k. uppdragsmål. Uppdragsmål används för att utvärdera hur väl samhällsuppdragen utförs. Vid årsstämmorna fick två bolag nya uppdragsmål, SEK och . Även om det i många fall är svårt att i monetära termer värdera nyttan av ett uppfyllt samhällsuppdrag, är det viktigt att fastställa kostnaden för uppdraget. Kunskap om kostnaden för att genomföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag ger ett bättre underlag för prioritering av hur skattebetalarnas medel ska användas. Kommande år är avsikten att fastställa uppdragsmål för ytterligare ett antal bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag. Ett av de viktigaste instrumenten för styrning av bolag med statligt ägande är att utse kompetenta och väl fungerande styrelser. Styrelserna ska vara sammansatta så att de kan genomföra uppdraget utifrån affärskompetens, integritet, effektivitet och branschkunskap. Personer med olika erfarenheter, ålder, kön och bakgrund behövs för att tillgodose behovet av relevant kompetens i styrelserna. Frågan om mångfald, inklusive en jämn könsfördelning bland styrelseledamöter, är högt prioriterad. Vad gäller jämn könsfördelning i styrelserna och bland de verkställande direktörerna har staten som ägare nått betydligt längre än näringslivet i övrigt. av styrelseledamöterna i de statligt helägda bolagen är kvinnor jämfört bland de börsnoterade bolagen. Andelen kvinnor som styrelseordförande i den statliga bolagsportföljen (helägda bolag) har ökat . var dessa , jämfört 2015. Börsbolagens motsvarande andel 2015 är . Det är positivt att staten således uppnår målsättningen om jämställda styrelser, både vad gäller ledamöter och ordförande. Regeringen anger att det är angeläget att bolag med statligt ägande driver utvecklingen mot en balanserad könsfördelning på företagsledande befattningar. Det är därför positivt att andelen kvinnliga verkställande direktörer i de statligt hel- och delägda bolagen var vid utgången av 2014, jämfört med i börsbolagen. Regeringen kommer fortsatt att genom sin ägarstyrning verka för en balanserad könsfördelning på ledande befattningar i bolagen med statligt ägande. Andelen kvinnor i bolagens ledningsgrupper var , en ökning jämfört med föregående år. genomför löpande ett omfattande analysarbete i fråga om bolagen med statligt ägande. Resultatet av analysarbetet kan leda till förändringar eller förtydliganden av bolagens uppdrag eller inriktning, eller till omstruktureringar. Staten ska vara en aktiv, professionell och tydlig ägare. Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga bolag När det gäller förslaget i motion 2014/15:57 (C, M, FP, KD) yrkande 4 om att ska uppmana regeringen att den ska begära godkännande innan väsentliga förändringar av verksamhetsinriktningen vidtas kan utskottet påminna om att det behandlade ett liknande motionsyrkande (mot. 2014/15:2983 [M, C, FP KD] yrkande 20). Ett enigt utskott avstyrkte yrkandet och anförde bl.a. följande: Enligt regeringsformen (RF) är det regeringen som förvaltar och förfogar över statens tillgångar. Till de statliga tillgångarna hör de andelar staten äger i aktiebolag. Av detta följer att regeringen förvaltar de statliga bolagen och företräder ägaren, dvs. ytterst landets medborgare. Regeringens frihet att förfoga över statens tillgångar är emellertid begränsad. I RF anges vidare att det är som beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Vid ägarstyrningen av de statliga bolagen ska regeringen således utgå från de riktlinjer för bolagets verksamhet som beslutats av . Vanligen återspeglas beslut i företagens bolagsordningar. Detta innebär bl.a., enligt utskottets mening, att regeringen inte har möjlighet att lägga andra uppgifter på ett statligt bolag än de som inryms i vad som beslutats av . I den händelse regeringen önskar genomföra en förändring av ett statligt företags verksamhetsinriktning som inte kan inrymmas i vad beslutat bör regeringen därmed vända sig till . Denna ordning är också något som lyfts fram i den aktuella motionen. Enligt utskottet råder det därmed ingen motsättning mellan utskottets uppfattning i denna fråga och den som förs fram i motionen. Utskottet vill understryka att denna ordning är en viktig del i hur förvaltningen av de statliga företagen bör fungera och att den även fortsättningsvis bör gälla. Ett uttalande från i enlighet med vad som begärs i motionen kan således besparas. I motion 2015/16:3210 (C) om att statliga bolag som är markägare ska inventera sina markinnehav för ett ökat bostadsbyggande kan, utöver det som framförts ovan, nämnas att godkände regeringens förslag till ändring av uppdraget för (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24, bet. 2013/14:NU1). En del i det ändrade uppdraget är att bolaget ska verka för en långsiktig utveckling av universitets- och högskoleområden, s.k. campusområden. Med anledning av motionsyrkanden om ett utökat uppdrag för Akademiska Hus i syfte att bebygga mark i närheten av högskolor med studentlägenheter anförde finansutskottet (bet. 2014/15:FiU25 s. 19) att uppdraget till gör det möjligt för bolaget att äga, utveckla och förvalta studentbostäder. Studentbostäder är en del av en långsiktig utveckling av campusområden. I detta sammanhang lyfte finansutskottet fram att tillsammans med lärosäten, kommuner och externa bostadsaktörer planerar för närmare 11 000 studentbostäder. Eftersom ska följa upp och redovisa vilka åtgärder som vidtagits för fler studentbostäder ansåg finansutskottet att det finns goda förutsättningar för att även framöver följa utvecklingen på området. Med anledning av vad som framförs i motionerna 2015/16:57 (C, M, FP, KD), 2015/16:2455 (M) och 2015/16:3207 (KD) om att statliga bolag inte ska snedvrida konkurrensen på marknader kan det nämnas att de statliga bolagen, med undantag för vad som anges nedan, lyder under samma lagar som privatägda bolag. Det handlar t.ex. om aktiebolags-, årsredovisnings-, konkurrens- och bokföringslagarna samt insiderlagstiftningen och lagen om offentlig upphandling. Det finns inte några särregler för bolag med statligt ägande, frånsett att har rätt att utse revisorer i de bolag som staten har ett bestämmande inflytande i och i bolag vars verksamhet regleras i författning. I bolagsordningen anges föremålet för bolagets verksamhet, vilket har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. De statligt ägda bolagen, liksom privatägda bolag som är verksamma inom en viss sektor, kan exempelvis också lyda under särskild sektorslagstiftning, t.ex. postlagen (2010:1045) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. De bolag som har statligt ägande och där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande omfattas av en reglering i konkurrenslagen (2008:579) enligt vilken på talan av kan förbjuda ett sådant företag att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Regleringen gäller även landstingsägda och kommunägda bolag. Denna reglering går utöver den som gäller för andra företag enligt konkurrenslagen. Utöver detta är statliga företag skyldiga att följa statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, vilket bl.a. innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt. Utskottets ställningstagande när det gäller övergripande frågor om förvaltningen av statliga företag redovisas under följande rubriker: – Skrivelsen om företag med statligt ägande – Statens uppgift i förvaltningen av statligt ägda företag – Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag – Övrigt om förvaltningen av statliga företag. Skrivelsen om företag med statligt ägande Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Det finns, som framgår av detta betänkande, åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller statliga företag. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen lämnar dessa redogörelser, som utgör underlag för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Med det anförda föreslår utskottet att ska lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Statens uppgift i förvaltningen av statligt ägda företag I motion 2015/16:2455 (M) framförs bl.a. att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva företag. Det anförs även att de statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet samt vara föregångare i hållbarhetsfrågor som t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. I motionen framhålls även att i det förekommande fall är viktigt att samhällsuppdragen tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. Med anledning av den aktuella motionen vill utskottet framhålla att staten är en betydande företagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 49 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället, där de i flertalet fall startat som affärsverk, affärsverksamhet i myndighet eller som statliga monopol. Därefter har verksamheterna bolagiserats i syfte att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . Utskottet vill i detta sammanhang understryka att staten har ett stort ansvar i att vara en ansvarsfull och professionell ägare. Centrala delar i detta ansvar är ett aktivt arbete med mål och måluppföljning samt med hållbarhetsfrågor. Såvitt utskottet erfarit kommer att se över de ekonomiska målen för ett antal bolag och fastställa uppdragsmål för ytterligare ett antal bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag. Den pågående analysen av bolagens arbete med hållbart företagande kommer framöver i större utsträckning att vara en integrerad del i denna process. Utskottet kan avslutningsvis konstatera dels att inriktningen på många av de statliga bolagens verksamhet och samhällsuppdrag medför att staten även fortsatt förväntas vara en stor bolagsägare, dels att det pågår ett löpande aktivt arbete med att utveckla såväl ekonomiska mål och uppdragsmål som måluppföljning. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:2455 (M) i berörd del. I motion 2015/16:194 (V) begärs ett uttalande om att regeringen ska verka för att svenska statliga företag inte ska kunna driva rättsprocesser mot stater utan godkännande. Med anledning av den aktuella motionen vill utskottet inledningsvis framföra att statligt ägda bolag, liksom aktiebolag som ägs av andra, är underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Vid bolagsstämman utövar aktieägarna sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. Utskottet vill vidare framhålla att statens ägarstyrningsdokument (ägarpolicyn) anger ramverket för bolagsförvaltningen och klargör förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning. I ägarpolicyn redogörs för regeringens förvaltningsmandat och inställning i viktiga principfrågor kring ägarstyrning och bolagsförvaltning. De statliga bolagens styrelser och ledningar är skyldiga att tillvarata bolagets ekonomiska intressen och agera i enlighet med regeringens ägarpolicy. Frågor om eventuella rättsliga åtgärder som enskilda statliga bolag vidtar likt de som beskrivs i den aktuella motionen är följaktligen ett ansvar för bolagens styrelser och ledningar. Utskottet förväntar sig att de statliga bolagen agerar korrekt och på lämpligt sätt för att tillvarata bolagens intressen. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:194 (V) i berörd del. Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag I motion 2015/16:57 (C, M, FP, KD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska begära godkännande innan väsentliga förändringar i verksamhetsinriktningen görs för statligt helägda bolag. Som anförts behandlade utskottet ett liknande motionsyrkande och konstaterade vid det tillfället bl.a. att om regeringen önskar genomföra en förändring av ett statligt företags verksamhetsinriktning som inte kan inrymmas i vad beslutat bör regeringen vända sig till . Utskottet framhöll vidare att denna ordning också var något som lyftes fram i den aktuella motionen och att det därmed inte fanns någon motsättning i förhållande till utskottets uppfattning i denna fråga. Utskottet underströk att ordningen vad gäller väsentliga förändringar i statliga företags verksamhetsinriktningar är en viktig del i hur förvaltningen av de statliga företagen bör fungera och att den även fortsättningsvis bör gälla. Utskottet vidhåller denna uppfattning, och ett uttalande från i enlighet med vad som begärs i den här aktuella motionen kan således avvaras. Därmed avstyrks motion 2015/16:57 (C, M, FP, KD) i berörd del. Övrigt om förvaltningen av statliga företag Uttalanden av i olika frågor som rör förvaltningen av statliga företag begärs i motionerna 2015/16:57 (C, M, FP, KD) och 2015/16:2831 (SD). Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att de statliga bolagen ges möjlighet att utvecklas och växa för att skapa värde för ägaren samt att den aktiva förvaltningen sker på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Bolag med statligt ägande ska vidare integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. Bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet, och bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, anti-korruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Styrelsen och företagsledningen ska ta ett tydligt ansvar för bolagets hållbarhetsutmaningar samt arbeta efter långsiktiga, utmanande och uppföljningsbara hållbarhetsmål. Av 49 bolag med statligt ägande hade /15 så gott som alla fastställt hållbarhetsmål. Här kan också nämnas att har ett etablerat nätverk för hållbart företagande i syfte att initiera och uppmuntra erfarenhetsutbyten och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande, kring hållbart företagande. Vidare fortsätter arbetet med att genom ägarstyrning verka för en balanserad könsfördelning på ledande befattningar i bolagen med statligt ägande. genomför löpande ett omfattande analysarbete i fråga om bolagen med statligt ägande vilket kan leda till förändringar eller förtydliganden av bolagens uppdrag eller inriktning, eller till omstruktureringar. Mot denna bakgrund avstyrks de aktuella motionerna i berörda delar. Med anledning av vad som framförs i motion 2015/16:3210 (C) om utökade uppdrag för statliga bolag om mark och lokalinventering vill utskottet åter framhålla att det är genom bolagsordningen som ägaren bestämmer bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i det uppdrag som har beslutat om. I sammanhanget kan nämnas att godkände regeringens förslag till ändring av uppdraget för (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24, bet. 2013/14:NU1). En del i det ändrade uppdraget är att bolaget ska verka för en långsiktig utveckling av universitets- och högskoleområden, s.k. campusområden. Som anförts gjorde denna förändring det möjligt för Akademiska Hus att äga, utveckla och förvalta studentbostäder. Utskottet är inte berett att förorda att ska göra något uttalande i linje med vad motionärerna begär och avstyrker den aktuella motionen i berörd del. I motion 2015/16:3207 (KD) förordas ett uttalande från med anledning av hur de statliga bolagen bör agera på konkurrensutsatta marknader. Utskottet vill framhålla att statliga ägda bolag liksom aktiebolag som ägs av andra är underkastade regelsystemen i både aktiebolagslagen (2005:551) och konkurrenslagen (2008:579). Som tidigare nämnts ska statliga bolag som verkar på fullt konkurrensutsatta marknader emellertid förhålla sig till en reglering i konkurrenslagen som går utöver vad som gäller för andra företag. Den innebär att på talan av kan förbjuda ett statligt företag att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Utöver detta ska statliga företag följa statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, vilket bl.a. innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt och åtnjuta allmänhetens förtroende. Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledning att gå vidare med ett uttalande så som motionärerna vill. Därmed avstyrks den aktuella motionen i berörd del. Förvaltning av vissa statliga företag Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om förvaltningen av och tillkännager detta för regeringen. Utskottet framhåller bl.a. att regeringen i högre grad än bör förvalta SJ i enlighet med de grundläggande principer gom gäller för förvaltningen av statliga bolag och att regeringen inom ramen för SJ:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. avslår övriga motionsyrkanden om ekonomiska mål för SJ, Sveaskog AB:s arrendepriser, uppdrag och om AB . Jämför reservationerna 5 (S, MP, V), 6 (SD) och 7 (SD) och särskilda yttrandena 1 (SD) och 2 (V). I kommittémotion 2015/16:57 av m.fl. (C, M, FP, KD) framförs att regeringen agerat ansvarslöst och inkonsekvent när det gäller (yrkande 5). I motionen anförs att de aktieutdelningar som regeringen tagit ut från SJ slår mot viktiga investeringar i bl.a. fordon och personal. Motionärerna anser att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar i förhållande till SJ. Motionärerna i kommittémotion 2015/16:2851 av m.fl. (SD) påpekar att det trots att de ekonomiska målen för reviderades finns fortsatt problematik med låg tågstandard och trafikneddragningar. Motionärerna ser det därför som önskvärt att avkastningskravet sänks ytterligare och begär därför ett tillkännagivande från om att se över de ekonomiska målen för SJ. I motion 2015/16:2217 skriver och (båda MP) att utdelningskravet till staten för ska slopas. Motionärerna framhåller emellertid att det är bra att SJ går med vinst, men att vinstutdelningskravet till staten bör tas bort och att vinsten i stället ska återinvesteras i verksamheten (yrkande 2). i (S) framför i motion 2015/16:831 att det statligt ägda höjt sina jaktarrenden avsevärt i de norra delarna av landet. Det framhålls att det inte borde vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att de människor som bor i områdena inte har råd att fortsätta arrendera. Som statligt bolag, ägt av svenska folket, bör bolaget i stället värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård, och ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygden. Motionären förordar därför ett tillkännagivande om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2015/16:2850 yrkande 2 att mineralersättningen ska spegla det ömsesidiga förhållande som finns mellan det offentliga och gruvnäringen. Som en del av detta begär motionärerna att som en del i sin verksamhet ska ha ett tydligt fokus på prospektering, vilket också ska framgå av ägardirektiven. I kommittémotion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) framförs att är världens största exportör av försvarsmateriel per capita. Motionärerna understryker att detta är fallet trots att sådan export är omgärdad av ett strikt regelverk och en omfattande kontroll. I motionen anförs vidare att AB () kan betyda mycket för mindre företag, och motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att SEK bör få stärkta förutsättningar (yrkande 44). , som är helägt av svenska staten, bildades i samband med bolagiseringen av affärsverket . Vid bolagiseringen övertog SJ affärsverkets persontrafik på järnväg och driver verksamheten på affärsmässiga grunder i konkurrens med andra tågoperatörer samt med bil, flyg och buss. Av regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140 s. 80) framgår att nya ekonomiska mål antogs på . Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är enligt statens ägarpolicy 2015 att • säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål • uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital, • hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå • tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning • på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De nya ekonomiska målen för SJ innebär bl.a. att lönsamhetskravet ändrades till 7 procents avkastning på operativt eget kapital jämfört med tidigare 10 procents avkastning på eget kapital, samt att utdelningskravet ändras till 30–av vinsten jämfört med tidigare . Av skrivelsen framgår att förändringen har skett mot bakgrund av bl.a. en förändrad konkurrenssituation och ett annat ränteläge. avstyrkte utskottet tre motionsyrkanden (2014/15:192, 2014/15:2133 och 2014/15:2669) om slopat eller förändrat avkastningskrav för SJ. Utskottet påminde om att en viktig utgångspunkt när de ekonomiska målen för de statliga bolagen fastställs är ägarens kostnad för eget kapital, eftersom denna kostnad ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och marknadsmässig kompensation för det risktagande som ägandet i ett bolag innebär. För lönsamhetsmålet utgör kostnaden för eget kapital ett golv, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. Utskottet påminde om att bl.a. en förändrad konkurrenssituation och ett annat ränteläge gjorde att nya ekonomiska mål antogs på . En avvikande mening fanns (V). Vidare kan nämnas att vissa bolag med statligt ägande har särskilda samhällsuppdrag som beslutats av . Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag är det fråga om när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. SJ har inget sådant särskilt beslutat samhällsuppdrag. riktade emellertid (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:342) ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24 s. 60) framgår att regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet. fattade beslut om förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). Innebörden av beslutet är att bolagets verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning.