bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — har enligt sin instruktion som uppgift att bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt (se förordning (2014:1578) med instruktion för ). Myndigheten ska enligt instruktionen även bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. ska även bl.a. validera forskningsresultat inom området med avseende på kvalitet och relevans, systematiskt sammanställa forskningsresultat med god vetenskaplig kvalitet och presentera resultaten på ett sätt som är användbart för de verksamma inom skolväsendet samt sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet. Myndigheten befinner sig i en uppbyggnadsfas. I betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76) föreslås en uppdelning mellan fjärrundervisning och distansundervisning. Fjärrundervisning utmärks enligt utredningen av att eleverna är i skolans lokaler tillsammans med en handledare medan den undervisande läraren – fjärrläraren – befinner sig någon annanstans. Distansundervisning innebär enligt utredningen, till skillnad från fjärrundervisning, att läraren inte undervisar eleverna i realtid. I stället ges undervisning genom en digital lärplattform där eleverna själva bestämmer när och var de ska utföra sitt skolarbete. Regeringens proposition 2014/15:44 Möjligheter till fjärrundervisning behandlar inte frågan om distansundervisning, men regeringen aviserar i propositionen att den avser att återkomma till med förslag om distansundervisning. Utskottet kan inledningsvis konstatera att kommunerna har det övergripande ansvaret för att fördela resurser till utbildningen inom skolväsendet, dels till sina egna skolenheter, dels till andra huvudmän enligt de bestämmelser som reglerar bidrag från hemkommunen genom grundbelopp och i vissa fall tilläggsbelopp. Utskottet är medvetet om att skillnaderna i kunskapsresultat mellan skolor har ökat, vilket bl.a. konstateras av , och vill därför framhålla att enligt skollagen har alla elever rätt till en likvärdig utbildning som ska ta hänsyn till barns och elevers olika behov. Utskottet vill även upplysa om att skollagen förtydligades med att kommunerna ska fördela resurser till utbildning efter barnens olika förutsättningar och behov. Att resursfördelningen utgår från dessa grunder är enligt utskottet en viktig del för att nå likvärdighet i utbildningen. För att alla elever ska ha möjlighet att nå kunskapskraven krävs enligt utskottet att alla elever får den tid de behöver med sina lärare, att undervisningen anpassas till elevens förutsättningar och behov och att stöd sätts in så fort det behövs. Utskottet vill därför lyfta fram att det är regeringens tydliga ambition att vända utvecklingen och öka likvärdigheten i skolsystemet så att varje elev kan nå sin fulla potential. Hela regeringens samlade utbildningspolitik syftar till att ge alla elever en likvärdig utbildning. Regeringen investerar i att de som är i behov av stöd ska få det redan i de tidigare årskurserna. Regeringens lågstadielöfte innehåller bl.a. investeringar i förskolan och i att förstärka specialpedagogiken. Som en del av regeringens lågstadielöfte aviserar regeringen även att den vill införa en läsa-skriva-räkna-garanti. Utskottet vill även lyfta fram att regeringen har tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket för att öka attraktiviteten i läraryrket genom exempelvis höjda lärarlöner och avsätter till fler lärare i lågstadiet. (Se prop. 2014/15:99, prop. 2014/15:100 och avsnittet nedan om läraryrket). Utskottet vill framhålla att regeringens prioriteringar för att elever ska få stöd , höja attraktiviteten i läraryrket och öka jämlikheten i skolsystemet har starkt stöd i skolforskningen. När det gäller frågan om skolutveckling genom forskning om skolan vill utskottet särskilt upplysa om regleringen i skollagen om att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och erfarenhet. Utskottet vill även framhålla att bevakar forskning inom flera områden med målet att öka kunskapen om forskning hos rektorer och lärare. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att utveckla skolans sätt att arbeta i syfte att ge eleverna förutsättningar att nå goda resultat. Den nya myndigheten med uppdraget att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat om vetenskapligt underbyggda och effektiva metoder och arbetssätt i skola och förskola inledde sin verksamhet . Som ett led i arbetet att utveckla skolans arbete har regeringen även tillsatt en skolkommission som bör kunna lägga fram väl underbyggda förslag om bl.a. metodutveckling, klassrumsnära forskning och likvärdighet i skolsystemet. När det gäller frågan om skillnaderna mellan olika huvudmän och skolor att ta emot statsbidrag avvaktar utskottet behandling av regeringens skrivelse med anledning av om specialdestinerade statsbidrag för en mer likvärdig skola. När det sedan gäller frågan om distansundervisning avvaktar utskottet regeringens kommande förslag. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2014/15:1202 (KD), 2014/15:1418 (S), 2014/15:1649 (KD), 2014/15:1761 (M), 2014/15:1935 (S), 2014/15:2045 (S), 2014/15:2457 (C) yrkande 7 och 2014/15:2565 (C) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ordningsomdömen från första klass och jourskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. Jämför reservationerna 2 (SD), 3 (S, MP, V), 4 (SD) och särskilt yttrande (SD). I kommittémotion 2014/15:2837 av m.fl. (M, FP, C, KD) framför motionärerna att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. Ordningsomdömet ska enligt motionärerna inte ingå i slutbetyget. Motionärerna hänvisar till att enligt 2012 är sen ankomst vanligast i och enligt 2013 har den svenska skolan den högsta andelen ogiltig frånvaro. Motionärerna hänvisar vidare till utredningen om ordning och reda i skolan. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs att regeringen skyndsamt ska utreda hur ett system med s.k. jourskolor ska kunna införas i samtliga svenska kommuner. Till en sådan skola ska den som inte fungerar i den normala skolsituationen kunna flyttas med omedelbar verkan. Dessa åtgärder syftar enligt motionärerna till att den som mobbar ska få hjälp att komma ut ur sitt destruktiva beteende och att övriga elever ska ges en rimlig möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. I yrkande 8 begär motionärerna att det ska införas skriftliga ordningsomdömen från första klass för att betona vikten av en skola som genomsyras av ordning och reda. I motion 2014/15:1039 av (SD) anser motionären att skollagen ska ändras så att skolledningen får rätt att stoppa elever från att ta med sig mobiltelefoner in på lektionerna. Bakgrund och gällande rätt skollag infördes en bestämmelse om att rektorer och lärare får ta ifrån en elev ett föremål om det används på ett störande sätt i skolverksamheten eller om det kan utgöra en fara för säkerheten i denna, och en bestämmelse som gjorde det möjligt att flytta en elev till en annan skola om detta var nödvändigt med hänsyn till övriga elevers rätt till trygghet och studiero (prop. 2006/07:69, bet. 2006/07:UbU13, rskr. 2006/07:183). Dessa regler fördes oförändrade över till den nya skollagen (2010:800) och kompletterades med ytterligare bestämmelser i ett eget kapitel om trygghet och studiero (5 kap.). Enligt skollag ska utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §). Ordningsregler ska finnas för varje skolenhet (5 kap. 5 §). De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Rektorn beslutar om ordningsregler. Rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande (5 kap. 6 §). Det får beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning och omhändertagande av föremål (5 kap. 7–23 §§). En sådan åtgärd får endast vidtas om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att utvärdera och lämna förslag till ytterligare åtgärder som rör skolornas arbete med elevernas trygghet och studiero (U 2014:B). Regeringens utredare om trygghet och studiero i skolan presenterade sina ställningstaganden om mer ordning och reda i skolan. Utredningen har inte remissbehandlats. har ställt sig bakom och beslutat om utbildningsutskottets förslag om att avsätta för att ska kunna arbeta med att främja en trygg skolmiljö, bättre ordning och studiero (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Regeringen anser dock inte att denna satsning bör prioriteras men framhåller att liknande insatser kan komma att göras inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram som enligt regeringen bör genomföras för att ge alla huvudmän och skolor möjlighet att utvecklas (se prop. 2014/15:99 s 106 och 108). Åtgärder mot kränkande behandling Skollagen föreskriver att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn (6 kap. 10 §). En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen. Utskottet anser att det är angeläget att skolan är en trygg miljö för eleverna. En trygg skolmiljö och studiero har enligt utskottets mening en stor betydelse för elevernas möjligheter till en god kunskapsinhämtning. Utskottet vill därför framhålla att den reglering som gäller om elevernas trygghet och studiero ger lärare eller rektorer goda möjligheter att besluta om olika disciplinära åtgärder, exempelvis att visa ut elever från undervisningslokalen vid olämpligt uppförande eller omhänderta föremål som är störande för undervisningen. Utskottet vill dessutom framhålla att rektorer enligt den aktuella lagstiftningen även har möjligheter att tillfälligt omplacera elever eller stänga av elever helt eller delvis från undervisningen . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:1039 (SD) och 2014/15:2744 (SD) yrkande 6. När det gäller frågan om ordningsomdöme vill utskottet anföra följande. Enligt 2012 är det land där sen ankomst är vanligast, och enligt 2013 har den svenska skolan högst andel ogiltig frånvaro. I undersökningen Attityder till skolan 2012 (Rapport 390, 2013) som har genomfört uppger mer än var tionde elev i årskurs 7–9 och i gymnasieskolan att han eller hon har arbetsro vid endast några få eller nästan inga lektioner. Nästan var tredje elev uppger att de känner sig störda i sitt arbete av andra elever på de flesta eller alla lektioner. Med anledning av detta tillsatte alliansregeringen en utredning för att analysera vad som behöver göras ytterligare för att skapa mer ordning och reda i klassrummen. Utskottet föreslår att ska ge regeringen till känna att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. Ordningsomdömet ska inte ingå i slutbetyget. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2014/15:2837 (M, FP, C, KD) och avstyrker motion 2014/15:2744 (SD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om en tioårig grundskola. Jämför reservation 5 (S, MP, V). I kommittémotion 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 1 och i flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 15 begär motionärerna att man ska införa en tioårig grundskola samt att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder senast . Genom att tydliggöra förskoleklassens syfte och införa ett extra skolår ges enligt motionärerna fler elever förutsättningar att nå målen för utbildningen. Skolstart ska ske genom att förskoleklassen görs om till en ny årskurs 1 i . Enligt motionärerna ska således det nya lågstadiet bli fyraårigt, men de kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar. Motionärerna hänvisar till att (U 2014:05) bl.a. ska föreslå vilka behörighetskrav som ska gälla för att undervisa i den nya årskurs 1 och överväga behoven av övergångsregler och fortbildningsinsatser för de som arbetar i F–3. Motionärerna konstaterar att både förskollärare och lärare arbetar i förskoleklassen men att andelen av respektive kategori varierar. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 2 begär motionärerna att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av , som därmed blir tioårig. Att införliva förskoleklassen i , där sexåringarna får möta behöriga lärare, kommer enligt motionärerna att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Motionärerna anser att förskoleklassen ska bli mer av en riktig skola. Bakgrund och gällande rätt Enligt 7 kap. skollagen (2010:800) ska barn fullgöra skolplikten i , grundsärskolan eller specialskolan. Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i årskurs 1–6 i sameskolan i stället för i . Huvudregeln är att skolplikten inträder höstterminen det kalenderår barnet fyller . En elev kan, efter begäran av barnets vårdnadshavare, börja fullgöra sin skolplikt även vid höstterminens början det år eleven fyller eller, om det finns särskilda skäl, . Förskoleklassen är avsedd för barn som ännu inte har börjat någon utbildning för fullgörande av skolplikten (9 kap. 4 § skollagen). Barn som är bosatta i ska erbjudas förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år de fyller (9 kap. 5 § skollagen). Barn får tas emot tidigare. Det är således en frivillig skolform. Förskoleklassens syfte är att stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Förskoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap (9 kap. 2 § skollagen). Hemkommunen ska informera vårdnadshavarna om förskoleklassen och syftet med denna samt verka för att barnen deltar i den (9 kap. 4 § andra stycket skollagen). För förskoleklassen gäller i tillämpliga delar den läroplan som gäller för (se 1 § förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). För förskoleklass som anordnas vid en skolenhet med specialskola eller sameskola gäller i stället i tillämpliga delar läroplanen för specialskolan respektive läroplanen för sameskolan (se 1 § förordningen [SKOLFS 2010:250] om läroplan för specialskolan samt förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall och 1 § förordningen [SKOLFS 2010:251] om läroplan för sameskolan samt förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall). Enligt statistik /15 går av alla sexåringar i förskoleklass. Vidare är av eleverna eller yngre i årskurs 1 /15 medan av sexåringarna finns i förskolan (avser statistik ). En särskild utredare fick (dir. 2014:41) i uppdrag att föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas, (U 2014:05). En utgångspunkt för uppdraget var att lågstadiet, årskurs 1–3, skulle kompletteras med en årskurs, dvs. den nuvarande förskoleklassen. Lågstadiet i den tioåriga skulle då omfatta årskurs 1–4, mellanstadiet årskurs 5–7 och högstadiet årskurs 8–10. I direktiven angavs vidare att det innebar att de kunskapskrav som finns i årskurs 3 i i stället skulle gälla för årskurs 4, dvs. kunskapsnivån skulle vara oförändrad. Den reglering som gäller för skulle i huvudsak även gälla för den första årskursen, dvs. i fråga om bl.a. läroplan och skollag. Det innebar enligt direktiven i sin tur bl.a. att eleven skulle ha rätt till det särskilda stöd som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Pedagogiken skulle också vara anpassad till elevens mognad och behov. Motsvarande skulle gälla för sameskolan, specialskolan och grundsärskolan, dvs. att sameskolan omfattar årskurs 1–7, specialskolan årskurs 1–11 och grundsärskolan årskurs 1–10. Utredaren skulle vidare bl.a. föreslå en tidsplan för ett genomförande och då särskilt beakta behovet av kompetensutveckling för lärare i förskoleklass och i årskurs 1–3 när det gäller effektiva undervisningsmetoder och stödinsatser i svenska och i matematik samt i vetenskapligt väl belagd kunskap om läs- och skrivsvårigheter. Utredaren skulle även föreslå vilka behörighetskrav som skulle gälla för att bedriva undervisning under det första skolåret (nuvarande förskoleklass). Utredaren fick genom tilläggsdirektiv (dir. 2014:135) i uppdrag att också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass kan utformas på lämpligast sätt. fick utredaren genom ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2014:159) ett ändrat uppdrag. Utredaren ska i stället för att utreda de delar som gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart föreslå hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. För båda dessa alternativ ska förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll vara oförändrat. En utgångspunkt för båda alternativen är att såväl lärare som förskollärare ska vara behöriga för undervisningen. Utredaren ska även ta fram en tidsplan för införandet av båda alternativen. Frågor som rör förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll samt förskollärares behörighet ska inte utredas. Utredningens uppdrag att utreda frågorna om förlängd skolplikt och sommarskola kvarstår oförändrade. Uppdraget ska i sin helhet redovisas . Direktiven ändrades åter (dir. 2015:34). Utredaren ska inte längre föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass kan utformas på lämpligast sätt. Detta eftersom utgångspunkten för båda de alternativ som utredaren ska föreslå när det gäller förskoleklass för sexåringar ska vara att både lärare och förskollärare ska vara behöriga att undervisa. Uppdraget ska i sin helhet redovisas . Förtydligande av förskoleklassens uppdrag Regeringen gav i uppdrag (U2015/191/S) att lämna förslag till ändringar i de förordningar om läroplaner som gäller för förskoleklass och fritidshem och vissa andra förordningar om läroplaner i syfte att förtydliga dels förskoleklassens och fritidshemmets uppdrag, dels övergången mellan förskola, förskoleklass, fritidshem och skola. Som skäl för regeringens beslut anges bl.a. följande. De läroplaner som gäller för förskoleklassen och fritidshemmet gör det endast i tillämpliga delar. Detta skapar en otydlighet för huvudmän och personal vid verksamheternas genomförande. Om ett särskilt avsnitt för förskoleklassen och ett för fritidshemmet införs i respektive läroplan blir det tydligare vad respektive verksamhet ska ha för innehåll. Huvud-männen och personalen får därmed bättre förutsättningar att bidra till elevernas utveckling och lärande. Det finns även behov av en tydligare reglering när det gäller hur övergången mellan förskola, förskoleklass, fritidshem och skola ska ske. Berörda läroplaner bör därför ändras även i detta avseende. Mot denna bakgrund bör ges i uppdrag att lämna förslag på ändringar i berörda läroplaner. Uppdraget till är ett led i arbetet med att nå regeringens mål om ökad kvalitet och likvärdighet för eleverna i förskoleklassen, fritidshemmet och i skolans lägre årskurser. Avsikten är endast att göra förtydliganden inom ramen för nuvarande reglering. Det är inte aktuellt att ge huvudmännen några nya uppgifter eller utökat åtagande. De ursprungliga intentionerna med förskoleklassen ska ligga fast och förskoleklassen ska fungera som en bro mellan förskola och skola. Målet med förskoleklassen är att ge barnen en trygg övergång mellan förskola och skola. Två utbildningstraditioner ska mötas i verksamheten för att tillsammans skapa en pedagogik som gynnar sexåringarnas utveckling och lärande. En delredovisning av uppdraget ska lämnas till () . En slutlig redovisning av uppdraget ska lämnas till () . Regeringen aviserar att den avser att investera i skolans tidiga år. Regeringens lågstadielöfte innehåller investeringar i förskolan, i förstärkt specialpedagogik och i mer tid för lärarna i tidiga år. En del av regeringens lågstadielöfte är att införa en läsa-skriva-räkna-garanti. Garantin ska säkerställa att det stöd eller särskilda stöd som eleven behöver sätts in så att varje elev från lågstadiet kan få med sig läsförståelse, skrivförmåga och grundläggande matematikkunskaper. Målet är att garantin ska träda i kraft , och den ska ge stöd i bedömning och innehålla förslag som kan sättas in redan i förskoleklassen (se debattartikel av utbildningsministern i (DN) ). har ställt sig bakom och beslutat om utbildningsutskottets förslag om att det ska avsättas för att genomföra vidareutbildning av förskollärare (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Det framgår att satsningen på fortbildningen av förskollärare i förskoleklassen kan ses som en förberedelse för ett förslag om tioårig grundskola. Regeringen anser dock inte att medel bör avsättas för denna satsning (se prop. 2014/15:99 s 111). Nästan alla svenska barn går i förskoleklass. Men det finns stora skillnader i hur förskoleklassen bedrivs runt om i landet. Förskoleklassen varierar mellan att likna en traditionell förskola till att vara fullt integrerad i . av de europeiska länderna är skolan tioårig och barnen börjar skolan . I ett europeiskt perspektiv sker således skolstarten sent för svenska barn. har de svenska skolbarnen färre undervisningstimmar än vad som är genomsnittet för andra . Utskottet menar att skolstarten bör ske tidigare även i . Det skulle medföra att skolan skulle få möjlighet att fånga upp barnens behov tidigare än vad som görs och att barnen skulle få bättre förutsättningar att nå målen för skolan. Utskottet anser därför att skolstarten ska ske , i stället för som . Därmed förlängs skolplikten till , och förskoleklassen blir den nya årskurs 1 i . Detta innebär att förskoleklassen upphör att vara en egen skolform och att det nuvarande lågstadiet (årskurs 1–3) kompletteras med en årskurs och då kommer att omfatta årskurs 1–4 i den tioåriga . Vidare kommer mellanstadiet att omfatta årskurs 5–7 och högstadiet årskurs 8–10. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska vara oförändrade. Utskottet kan konstatera att drygt hälften av arbetet i förskoleklassen utförs av personer med förskollärarexamen. Utskottet anser att det är viktigt att de lärare som ska undervisa i den nya årskurs 1 i har den kompetens och skicklighet som är nödvändig för en utbildning av hög kvalitet. Det ska därför fastställas vilka behörighetskrav som ska gälla för att undervisa i den nya årskurs 1. Det behövs också enligt utskottets mening övergångsregler och en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i F–3.