bet · H201UbU8 · 2015-02-23 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om erbjudande av förskola. Jämför reservation 2 (SD). Barnomsorg , nätter och Ett antal motioner tar upp barnomsorg , nätter och . I motion 2014/15:474 av (S) anförs att regeringen bör överväga ett lagstadgat krav på kommunerna att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid samt se över behovet av ökade statsbidrag för kommunerna så att de klarar uppdraget. I motion 2014/15:2056 av m.fl. (S) anser motionärerna att kommunerna bör stimuleras till att erbjuda barnomsorg även på obekväma arbetstider. I motion 2014/15:2182 av m.fl. (S) anför motionärerna att det bör vara en del av välfärden att erbjuda barnomsorg till alla som är i behov av det. Det handlar bl.a. om ett ökat behov inom välfärdssektorns yrkesområden. Kommunerna bör därför stimuleras till en sådan utbyggnad. I motion 2014/15:2288 av (S) anförs att regeringen bör hitta metoder för att stimulera kommunerna så att barnomsorg erbjuds i hela landet på de tider som föräldrar arbetar. Av motion 2014/15:2335 av (M) framgår att kommunerna bör ges möjligheter att i högre grad erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Eftersom behoven skiljer sig åt mellan kommuner är det viktigt att kommunerna får styra över vilket behov som ska fyllas i den egna kommunen. I motion 2014/15:2764 av m.fl. (SD) anförs att de statliga bidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider bör öka bl.a. för att underlätta för föräldrar att slippa vända sig till andra kommuner om den egna kommunen inte erbjuder sådan barnomsorg. I motion 2014/15:1340 av (C) understryks vikten av att barnomsorgen ska vara tillgänglig i alla kommuner på oregelbundna arbetstider (natt) och . I motion 2014/15:579 av (M) anförs att det bör finnas en 30-timmarsgaranti i förskolan för barn som växer upp i familjer som är utsatta. Barn som växer upp i utsatthet eller med risk för utanförskap kan ha större behov av förskola. Bakgrund och gällande rätt Barnomsorg , nätter och Kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskolor (eller fritidshem) inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt (25 kap. 5 § skollagen). Det finns emellertid inte en skyldighet för kommunerna att erbjuda omsorg . Förskola för barn till arbetslösa m.m. I 8 kap. 5 § skollagen föreskrivs att barn fr.o.m. ska erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Av förarbetena till bestämmelsen (prop. 2009/10:165 del 2 s. 711) framgår att det görs ett förtydligande jämfört med tidigare skollag: att ett eget behov hos barnet ska vara hänförligt till familjens situation. Det kan t.ex. röra sig om barn med ett annat modersmål än svenska eller barn i glesbygd. Ett annat exempel är barn vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller har en funktionsnedsättning som begränsar barnets fysiska eller psykiska utveck-ling. Enligt 8 kap. 6 § skollagen ska barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. erbjudas förskola under minst eller . Enligt 8 kap. 7 § skollagen ska barn även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Innebörden av den sistnämnda bestämmelsen är att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska erbjudas förskola, oavsett om de har fyllt eller inte. Med andra skäl kan då avses t.ex. sådana sociala skäl som inte är hänförliga till familjens situation (prop. 2009/10:165 del 2 s. 712). infördes allmän förskola för treåringar (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Grundtanken är att fler barn än tidigare ska få tillgång till pedagogisk verksamhet. Ingen familj ska behöva avstå från att låta sitt barn delta i förskolans verksamhet av ekonomiska skäl. Vad gäller omsorg , nätter och , s.k. nattis, anser utskottet att det i ett modernt samhälle bör finnas tillgänglig barnomsorg av god kvalitet på de faktiska tider föräldrarna arbetar. beslutade regeringen en förordning (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola (eller fritidshem) inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . Statsbidrag lämnades för andra och för ett kalenderår i sänder –2016. Förordningen tillkom med anledning av ett tillkännagivande från (skr. 2012/13:75). föreslog i betänkande 2011/12:UbU13 (rskr. 2011/12:215) ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen inom ramen för budgetprocessen skulle återkomma till med förslag till ett stimulansbidrag så att kommunerna i ökad utsträckning erbjuder barnomsorg , nätter och . Utskottet uttalade då bl.a. att det faktum att man inte kan få barnomsorg som motsvarar ens möjliga arbetstider inte får vara ett hinder för föräldrar, och inte heller för ensamstående föräldrar, att ta ett jobb. Föräldrar som arbetar, eller skulle kunna arbeta, , nätter och ska under trygga former få sitt behov av barnomsorg tillgodosett (bet. 2011/12:UbU13 s. 21). I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16) föreslogs att skulle avsättas för att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och samt av beräknade medel –2016 (). beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). har i uppdrag att betala ut statsbidrag enligt förordningen. sökte totalt 162 kommuner statsbidrag för totalt 4 246 barn (prop. 2014/15:1, utg.omr. 16, s. 80). Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2014/15:474 (S), 2014/15:2056 (S), 2014/15:2182 (S), 2014/15:2288 (S), 2014/15:2335 (M), 2014/15:2764 (SD) och 2014/15:1340 (C). Vad gäller frågan om förskola till barn till arbetslösa m.m. ser inte utskottet skäl att ändra de bestämmelser som ger barn vars föräldrar är arbetslösa m.m. rätt att delta i förskolan och därmed få tillgång till pedagogisk verksamhet. Därmed avstyrks motion 2014/15:579 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resurser till förskolan. Jämför reservation 3 (KD). I partimotion 2014/15:2551 av m.fl. (KD) yrkande 3 understryks behovet av att minska barngruppernas storlek i förskolor och fritidshem. Inga småbarnsgrupper bör vara större än tolv barn. För att få mer resurser till förskolan i syfte att minska barngrupperna bör det enligt motionärerna bli tillåtet för kommunerna att höja maxtaxan i förskolan med högst för första barnet för hushåll med inkomster . Taket i maxtaxan bör också indexeras så att förskolan inte urholkas på resurser . För fritidshem vill motionärerna tillämpa samma modell som för förskolan och låta kommuner som har en konkret plan att minska barngrupperna höja maxtaxan för fritidshem på motsvarande sätt. Vidare bör föräldrar enligt yrkande 6 ha en större frihet att välja inom barnomsorgen, bl.a. genom att föräldrar ska kunna få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet. Även närstående ska kunna stå för omsorgen. Barnomsorgspengen för egna barn bör vara skattepliktig och uppgå till av kommunens kostnad för en plats i pedagogisk omsorg, vilket motsvarar och barn före skatt. I motion 2014/15:10 av (C) anförs att det finns ett behov av att utreda nivån på avgiftstaket för maxtaxan i barnomsorgen och därefter fatta beslut om att införa en årlig indexuppräkning. I motion 2014/15:763 av m.fl. (S) begär motio- närerna att möjligheterna att minska barngrupperna i förskolan ses över. Barngrupperna i förskolan är för stora, och kvaliteten i förskolan har försämrats. Bakgrund och gällande rätt Maxtaxa i förskolan och fritidshemmet Kostnaderna för förskolan finansieras genom kommunala skatteintäkter, statsbidrag och avgifter. Det största riktade statsbidraget lämnas till kommunerna för systemet med maxtaxa i förskolor och fritidshem. En kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar (8 kap. 16 § skollagen). Avgifterna ska vara skäliga. Förskolan är avgiftsfri under minst från höstterminen det år då barnet fyller , vilket motsvarar under skolans terminer. Den s.k. maxtaxan innebär att avgifterna för förskolan är reglerade. Ett tak sätts för hur höga avgifter kommunen kan ta ut för omsorgen. Avgiften är inkomstrelaterad, vilket innebär att avgiften inte får överstiga en viss procentuell andel av hushållets bruttoinkomst . Avgiften är högst 3, av hushållets avgiftsgrundande inkomst för det första, andra respektive tredje barnet i hushållet. Maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa (alla kommuner har infört den). Den kommun som väljer att tillämpa den har rätt till två statsbidrag, ett som ska kompensera för inkomstbortfall i och med att avgifterna sänks och ett för kvalitetssäkrande åtgärder. Den s.k. barnomsorgspengen är ett kommunalt bidrag till enskilda godkända förskolor, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet (25 kap. skollagen). är kommunerna skyldiga att, förutom till förskolor och fritidshem, även lämna bidrag till godkända former av pedagogisk omsorg, och därmed finns ett system med en barnomsorgspeng. Det kommunala bidraget följer barnet till den verksamhet som föräldrarna själva väljer. Kommunernas godkännande är en förutsättning för att en enskild huvudman ska ha rätt till bidrag. Verksamheten som får bidrag måste uppfylla de krav på kvalitet som ställs i skollagen – samma krav som ställs på motsvarande verksamhet. Syftet med en barnomsorgspeng är att öka föräldrarnas valfrihet och möjlighet att välja olika former av pedagogiska verksamheter för sina barn. Föräldrar vars barn är berättigade till en plats i förskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg kan välja en plats i en verksamhet med en enskild huvudman. Hemkommunen är då skyldig att lämna bidrag (barnomsorgspeng) direkt till huvudmannen för den verksamhet som föräldrarna väljer. När det gäller bidrag till pedagogisk omsorg, t.ex. familjedaghem, där dagbarnvårdarens egna barn ingår i barngruppen, får bidrag inte lämnas för fler av dagbarnvårdarens egna barn än de andra barn som har tagits emot. Som exempel kan anges att, om en förälder själv driver ett familjedaghem och där tar hand om två egna barn, måste familjedaghemmet ta emot två barn från andra familjer för att få bidrag för de båda egna barnen. Barnomsorgspengen kan bara användas för en plats i förskola, fritidshem eller annan pedagogisk verksamhet. När ett barn deltar i förskola eller pedagogisk omsorg på heltid, kan vårdnadshavaren inte få vårdnadsbidrag för barnet. Det är kommunen som bestämmer nivån på bidraget. Kommunen ska beräkna bidraget efter samma grunder som fördelningen av resurser görs till den egna verksamheten. Utgångspunkten är barnets behov och verksamhetens åtagande. Utskottet anser att förskolan och annan pedagogisk verksamhet för barn före ska hålla hög kvalitet och att förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn. Utskottet vill understryka betydelsen av förskolans roll i att skapa likvärdiga förutsättningar för barn inför skolstarten. Det finns enligt utskottets mening flera faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, bl.a. barngruppernas storlek och personaltäthet. Motionärerna anför i motion 2551 (KD) yrkande 3 att inga småbarnsgrupper bör vara större än tolv barn. För att få mer resurser till förskolan i syfte att minska barngrupperna bör det, enligt motionärerna, bli tillåtet för kommunerna att höja maxtaxan i förskola och fritidshem med max för första barnet för hushåll med inkomster . Taket i maxtaxan bör också indexeras. beslutade om en något annorlunda modell. har ställt sig bakom och beslutat om utbildningsutskottets förslag om att en indexering av inkomsttaket för maxtaxan ska införas fr.o.m. (bet. 2014/15:UbU1 s. 41, rskr. 2014/15:90). innebär det en uppräkning av inkomsttaket . Utskottet anser att utformningen av maxtaxan, med de ändringar som gjorts, är ändamålsenlig. De budgetförstärkningar som detta beräknas leda till ska enligt riksdagsbeslutet användas för att minska storleken på barngrupperna i förskolan och fritidshemmen. Avsikten är att höja kvaliteten i förskolan och fritidshemmen genom att minska barngrupperna och öka personaltätheten. Särskilt fokus kommer att ligga på gruppstorleken för de yngsta barnen. Ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller som minskar storleken på stora barngrupper ska införas. För detta ändamål har avsatts . Den förra regeringen gav i uppdrag att i fråga om förskolan ta fram ett stödmaterial som förtydligar kvalitetsindikatorer med fokus på barngruppernas storlek och sammansättning samt personaltäthet. Stödmaterialet ska riktas till huvudmän och förskolechefer och bör även ta upp hur dessa kontinuerligt kan följa upp och utvärdera förskolans kvalitet i förhållande till bl.a. barngruppernas sammansättning och storlek samt personaltäthet. Stödmaterialet ska tas fram i samverkan med forskare på området. En redovisning av uppdraget ska lämnas till () (regleringsbrev , s. 12). Regeringen avser att ge i uppdrag att återinföra ett riktmärke för barngruppernas storlek i kommentarerna till de allmänna råden om förskolan. De allmänna råden ska baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 166). Utskottet anser att ett återinförande av ett riktmärke för barngruppers storlek kan vara värdefullt. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2014/15:763 (S), 2014/15:10 (C) och 2014/15:2551 (KD) yrkande 3. Den s.k. barnomsorgspengen infördes och består av ett bidrag som följer barnet. Den innebär en utvidgad skyldighet för kommunerna att lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och skolbarnomsorg (bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Utskottet ser nu inte skäl att ändra regleringen. Därmed avstyrks motion 2014/15:2551 (KD) yrkande 6. Förskolans inriktning och kvalitet, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2937 av m.fl. (SD) och 2014/15:786 av (FP), 2014/15:2185 av (S) och 2014/15:2576 av (M). Läroplanen för förskolan 98 (reviderad 2010) är i grund och botten en bra läroplan för förskolan. Det finns dock enligt vår mening några uppenbara brister i läroplanen, och därför bör följande ändringar genomföras. Politisk diskriminering skrivs in som diskrimineringsgrund. Begreppet ”kulturell mångfald” utgår, och i stället formuleras krav på medvetenhet om och en förståelse för det egna kulturarvet. Kravet att motverka traditionella könsmönster och könsroller tas bort. Barnen ska ges möjlighet att utvecklas fritt till egna självständiga individer, utan påverkan av vare sig traditionella eller otraditionella könsmönster. Modersmålsträningen i förskolan avvecklas. Regeringen bör skyndsamt verka för att de ändringsförslag som redovisats ovan genomförs i Lpfö 98. Erbjudande av förskola, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2764 av m.fl. (SD) och 2014/15:474 av (S), 2014/15:579 av (M), 2014/15:1340 av (C), 2014/15:2056 av m.fl. (S), 2014/15:2182 av m.fl. (S), 2014/15:2288 av (S) och 2014/15:2335 av (M). Föräldrar arbetar ibland obekväma arbetstider, sena kvällar eller nätter. finns s.k. nattis i drygt hälften av landets kommuner. För att underlätta för föräldrarna så att vissa slipper vända sig till andra kommuner om den egna kommunen inte erbjuder nattis vill vi öka de statliga bidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurser till förskolan, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 6 samt 2014/15:10 av (C) och 2014/15:763 av m.fl. (S). Småbarnsgrupperna i förskolan är alltför stora. Vi vill verka för att inga småbarnsgrupper ska vara större än tolv barn per grupp. För att få mer resurser till förskolan i syfte att minska barngrupperna vill vi därför göra det tillåtet för kommuner att höja maxtaxan med högst för första barnet för hushåll med inkomster . Därtill vill vi att bl.a. staten bidrar med ytterligare satsningar för att minska barngruppernas storlek. Taket i maxtaxan bör också indexeras, en reform som regeringen stöder i och med budgeten , så att förskolan inte urholkas på resurser . För fritidshem vill vi tillämpa samma modell som för förskolan och låta kommuner som har en konkret plan att minska barngrupperna höja maxtaxan för fritidshem på motsvarande sätt. Vidare anser vi att föräldrar ska kunna välja den barnomsorg som är bäst för deras barn och kunna hitta en balans mellan arbete och familjeliv. Vi vill att föräldrar också ska kunna få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet. Även närstående ska kunna stå för omsorgen. Barnomsorgspengen för egna barn bör vara skattepliktig och uppgå till av kommunens kostnad för en plats i pedagogisk omsorg, vilket motsvarar och barn före skatt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:10 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda nivån på avgiftstaket för maxtaxan i barnomsorgen och därefter fatta beslut om att införa en årlig indexuppräkning. 2014/15:474 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på de tider då föräldrarna arbetar. 2014/15:579 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en 30-timmarsgaranti i förskolan för barn som växer upp i utsatta familjer. 2014/15:763 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att minska barngrupperna i förskolan. 2014/15:786 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av obligatoriska jämställdhetsplaner i förskolan. 2014/15:1340 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att barnomsorgen ska vara tillgänglig i alla kommuner på oregelbundna tider (natt) och . 2014/15:1427 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att närmare överväga frågan om att låta förskolebarn omfattas av arbetsmiljölagen. 2014/15:2056 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna bör stimuleras till att erbjuda barnomsorg även på obekväma tider. 2014/15:2182 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. 2014/15:2185 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationell förskola. 2014/15:2288 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på lämpligt sätt följa upp och säkerställa att kommunerna även erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. 2014/15:2335 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. 2014/15:2551 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att minska barngruppernas storlek i förskolor och i fritidshem. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en större valfrihet inom barnomsorgen. 2014/15:2576 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns språkutveckling i förskolan. 2014/15:2764 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka de statliga bidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider. 2014/15:2937 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska verka för att de ändringsförslag som föreslås i motionen genomförs i Lpfö 98 (reviderad 2010). [1] Förordningen (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. [2] Förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet och förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa.