bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — Av anslagsökningen ska användas till lokalt arbete i kommuner för att förebygga radikalisering till våldsbejakande extremism. Därutöver anslås till utveckling av det brottsförebyggande arbetet genom ökad kunskapsspridning, förstärkt samverkan mellan olika aktörer och ökat stöd till olika brottsförebyggande projekt runt om i landet. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:16 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2015 fanns ett anslagssparande om . Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:17 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget1:17 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2015 fanns ett anslagssparande om . 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:18 från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet sammanfattas i följande tabell. Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2022. Anslaget, som är nytt, får användas för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för Fonden för inre säkerhet, samt för administration av fonden. uppgår anslaget till . och rådet antog förordningarna (EU) nr 513/2014 och (EU) nr 515/2014 som tillsammans inrättar Fonden för inre säkerhet (ISF). Fonden är en del av flera EU-fonder som är kopplade till EU:s fleråriga budgetram som sträcker sig . Verksamheten ska bedrivas utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget medför således utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2022. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. ska vara ett tryggt land att leva i. Att förhindra att brott begås innebär en stor vinst för såväl samhället som enskilda individer. I likhet med regeringen anser därför utskottet att arbetet med att förebygga brott måste vara högt prioriterat. Som regeringen anför finns det möjligheter att förbättra det brottsförebyggande arbetet, och utskottet ställer sig bakom ambitionen att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. För att skapa ett tryggt samhälle krävs såväl en aktiv och inkluderande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete. De sociala klyftorna behöver minska och människor ges samma förutsättningar att leva ett bra liv. Rättssystemet är i stor utsträckning beroende av att de som drabbas av brott har förtroende för rättsväsendet så att de anmäler brotten och medverkar i utredningarna. För att de drabbade ska känna sig trygga att berätta vad de har varit med om och orka fullfölja rättsprocessen är det centralt att rättsväsendets myndigheter bemöter de drabbade med professionalism och empati. För att stärka jämställdheten har regeringen identifierat jämställdhetspolitiska mål inom olika utgiftsområden. För rättsväsendet är dessa mål att andelen personer i befolkningen som blir offer för våld i nära relationer ska minska, att rättsväsendets förmåga att ingripa mot hot och kränkningar på internet ska stärkas, att antalet våldtäkter som upp ska öka, att personer som har utsatts för sexualbrott ska få adekvat professionellt stöd från ett målsägandebiträde tidigt i processen och att andelen kvinnor inom ska öka. Enligt regeringen ska kvinnor och män ha samma möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Såväl kvinnor som män, flickor som pojkar, ska kunna leva trygga liv utan brottslighet. Utskottet delar denna uppfattning. Verksamheten inom rättsväsendet ska baseras på kunskap och därtill är det viktigt att myndigheterna har förmåga att omsätta och tillämpa kunskaperna i det praktiska arbetet. De olika myndigheterna prioriterar ett målmedvetet långsiktigt arbete där de gemensamt och med ett tydligt rättskedjeperspektiv utvecklar ett elektroniskt informationsutbyte i brottmålshanteringen. Genom detta kan handläggningstiderna kortas och kvaliteten i verksamheten öka. Rättsväsendets myndigheter behöver också stärka sin samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet, såsom kommuner och landsting samt aktörer i det civila samhället och i näringslivet. Utskottet vill i likhet med regeringen understryka att detta inte minst gäller samverkan i arbetet för att förebygga brott, stödja brottsutsatta och förhindra återfall i brott. För att insatserna på dessa områden ska bli heltäckande och konsekventa ställs det vidare stora krav på ett aktivt deltagande från olika samhällsaktörer och på att dessa samverkar. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns en potential att utveckla detta. Rättsväsendet behöver vidare ha ett väl utvecklat internationellt samarbete. Att samarbeta över nationsgränser bör vara en naturlig del av vardagen för brottsutredare och annan personal inom rättsväsendet. Till stöd finns en mängd olika internationella rättsliga och operativa verktyg, samt myndigheter och internationella organisationer såsom Eurojust, Europol, Frontex och . En omvärld i ständig förändring och utveckling ställer ökade krav och förväntningar på rättsväsendets myndigheter, inte minst . Regeringen anför att man förväntar sig såväl en ekonomi i balans som förbättrade verksamhetsresultat. Utskottet delar denna uppfattning. Som regeringen anför är myndigheternas arbete med utredning och lagföring ett fortsatt angeläget område. En framgångsrik brottsbekämpning är en förutsättning för ett tryggt samhälle. Straffsystemet utgör tillsammans med flera andra åtgärder ett viktigt led i samhällets brottsbekämpning. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla den översyn av våldtäktsbrottet som pågår. Utredningen ska bl.a. överväga en samtyckesreglering och ett oaktsamhetsbrott i fråga om våldtäkt. Frågan om att bekämpa våld i nära relationer har varit en prioriterad fråga för regeringen. En nationell samordnare har haft i uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer. Det betänkande som samordnaren har lämnat innehåller en mängd förslag på olika områden. Att regeringen har satt upp tydliga mål om att andelen personer i befolkningen som blir offer för våld i nära relationer ska minska är naturligtvis värdefullt. Grov organiserad brottslighet utgör ett hot mot det demokratiska samhället och är en stor utmaning. Att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten är därför högt prioriterat och regeringens ambition är att arbetet mot denna brottslighet ska intensifieras. Som regeringen anför har den organiserade brottsligheten blivit alltmer komplex och gränsöverskridande . De brott som begås inom ramen för den grova organiserade brottsligheten är allvarliga, varierande och innehåller system-hotande inslag. Det handlar exempelvis om mord, narkotikabrott, vapenbrott, utpressning, bedrägerier och penningtvätt. Att nå ekonomisk och makt är centrala drivkrafter. Utskottet delar regeringens uppfattning att samverkan är en nyckel i kampen mot den grova organiserade brottsligheten. Utskottet ser därför positivt på att den nationella myndighetssamverkan mot grov organiserad brottslighet som pågått och som inkluderar tolv myndigheter ska fortsätta att utvecklas. Bekämpningen av terrorism måste ständigt vara en högt prioriterad fråga, något som står ännu klarare efter terroristattackerna i . Utgångspunkten för all terroristbekämpning är att aktivt främja och skydda folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna och efterlevnaden av rättsstatens principer. Det finns människor som lever med en ständig oro för att utsättas för brott på grund av vilka de är, hur de ser ut eller vad de tror på. Hatbrott handlar om bristande respekt för människors lika värde och kan aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. Utskottet välkomnar därför att regeringen kommer att lägga stor vikt vid arbetet för att motverka hatbrott. Verksamheten vid landets domstolar ska vara rättssäker och effektiv. Det är viktigt att domstolarna har goda förutsättningar att avgöra mål och ärenden inom rimlig tid. Kriminalvården har en viktig roll i det återfallsförebyggande arbetet för de individer som verkställer påföljd i anstalt eller frivård. För att kriminalvårdens insatser ska få betydelse i ett längre perspektiv krävs dock att andra aktörer tar vid där kriminalvårdens uppdrag slutar. Det handlar om andra myndigheter, kommuner och landsting men också om näringsliv och aktörer i det civila samhället. Utskottet välkomnar att regeringen, för att understryka vikten av att verkställigheter används till att samordna och fokusera insatser kring individerna, särskilt har pekat ut återfallsförebyggande arbete och samverkan med andra aktörer som prioriterade områden i kriminalvårdens verksamhet. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens inriktning av kriminalpolitiken. Utskottet delar vidare regeringens syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten samt för att stärka den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med regeringens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet (se bilaga 3). Av det anförda följer att utskottet inte ställer sig bakom de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning och utskottet avstyrker därmed samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om vikten av en uppföljning av den nya polisorganisationen vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden målsättningen om en minimibemanning på 20 000 poliser ska kvarstå och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motioner som i huvudsak gäller polisens yttre och inre organisation samt polisutbildningen. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (S, MP, V), 3 (M, C, L, KD), 4 (SD), 5 (S, MP, V), 6 (M, C, L, KD), 7 (SD), 8 (M), 9 (S, MP, V), 10 (V), 11 (L) och 12 (SD). ombildades , och de 21 polismyndigheterna till en nationell myndighet (). Enligt regeringen kommer arbetet med att fullt ut genomföra reformen att prägla den nya myndigheten (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4 s. 15). Syftet med reformen är att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete genom tydligare ledning och styrning, ökad flexibilitet, större enhetlighet och starkare lokal förankring. som vissa funktioner måste centraliseras i är ett av regeringens mål med reformen att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Lokalpolisområdena utgör kärnan i den nya myndigheten och ska stärka samverkan med lokalsamhället genom bl.a. en fortsatt utveckling av lokala samverkansöverenskommelser. Vidare pekar regeringen på att huvuduppgifter omfattar att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att bekämpa brott. Myndigheten har dock med tiden tillförts en mängd uppgifter som i mindre utsträckning har anknytning till dessa huvuduppgifter. bereds förslag om att föra över vissa resurskrävande uppgifter, som lika väl eller bättre skulle kunna utföras av en annan huvudman, från . Det handlar om t.ex. omhändertagande av misskötta eller övergivna djur och att ge handräckning till andra myndigheter. Regeringen anför vidare (s. 35) att arbetet med den dolda organiserade brottsligheten i vissa avseenden har fått stå tillbaka för de lokala problem som varit mer synliga och kopplade till lokala territoriella nätverk. Kriminalunder-rättelseverksamhetens arbete med strategiska underrättelseanalyser har bidragit till att insatserna har kunnat bedrivas effektivt och kunskapsbaserat. Baserat på de analyser som gjorts på lokal och regional nivå tog Riks-kriminalpolisen fram en nationell översikt i vilken 55 geografiska områden där lokala kriminella nätverk anses ha negativ påverkan på lokalsamhället identifierades. Regeringen konstaterar (s. 26 f.) att efter en tydlig ökning har nivån på den anmälda brottsligheten stabiliserats kring 1,4 miljoner anmälda brott . ökade antalet anmälda brott jämfört med året innan till 1 443 700, vilket är den högsta nivån . Detta ställer stora krav på rättsväsendets myndigheter. Bland annat fortsatte de anmälda bedrägerierna att öka . Regeringen konstaterar vidare att antalet personuppklarade brott ökade tydligt i samband med att antalet brott som anmäldes ökade. Det handlade delvis om ökningar av vissa typer av relativt lättuppklarade ingripandebrott som exempelvis snatterier och eget bruk och innehav av narkotika. Därefter minskar antalet personuppklarade brott påtagligt trots att antalet anmälda brott ligger kvar på ungefär samma nivå. Andelen personuppklarade brott i förhållande till det totala antalet anmälda brott har således också minskat. låg andelen personuppklarade brott på den lägsta nivån . Att andelen ärenden som polisen redovisar till åklagare har minskat på ett liknande sätt tyder på att minskningarna kan härledas redan i detta led. Regeringen framhåller (s. 14) att myndigheterna inom rättsväsendet prioriterar ett målmedvetet långsiktigt arbete där de gemensamt och med ett tydligt rättskedjeperspektiv utvecklar ett elektroniskt informationsutbyte i brottmålshanteringen. Genom detta kan handläggningstiderna kortas och kvaliteten i verksamheten öka. Det kommer också att ge bättre underlag för kunskap, analys och uppföljning inom rättskedjan. Arbetet genomförs med beaktande av den personliga integriteten. Rättsväsendets myndigheter behöver enligt regeringen stärka sin samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet, såsom kommuner och landsting samt aktörer i det civila samhället och i näringslivet. Detta gäller inte minst i arbetet för att förebygga brott, stödja brottsutsatta och förhindra återfall i brott. För att insatserna på dessa områden ska bli heltäckande och konsekventa ställs det stora krav på ett aktivt deltagande från olika samhällsaktörer och på att dessa samverkar. I detta avseende bedömer regeringen att det finns en utvecklingspotential. Regeringen pekar på (s. 41) att brottsligheten, precis som all annan verksamhet, drar nytta av globaliseringen och den fria rörligheten. Detta kräver att de brottsbekämpande myndigheterna utvecklar sina möjligheter att utnyttja de verktyg som finns för samarbete och informationsutbyte med sina motsvarigheter i andra länder. och övriga delar av rättsväsendet bidrar även till insatser för att stärka kapaciteten inom rättssektorn i postkonfliktländer. Ett sådant samarbete kan bl.a. ge ett ökat förtroende för svensk polis i dessa länder, vilket den svenska polisorganisationen har nytta av i bekämpningen av den gränsöverskridande brottsligheten. Vidare pekar regeringen på att arbetet med att utveckla informationsutbytet inom EU har fortsatt . Inom ramen för det s.k. Prümrådsbeslutet utbyter nu DNA-uppgifter med över en tredjedel av EU:s medlemsstater. Detta har bidragit till att identifiera och till att lokalisera okända gärningsmän och kartlägga internationell brottslighet, framför allt när det gäller tillgreppsbrott. Möjligheten att göra förfrågningar till fordonsregister inom EU omfattar nu 18 medlemsstater och underlättar för polisen att göra kontroller av utländska fordon. Regeringen anför (s. 16) att legitimitet och allmänhetens förtroende för den påverkas av hur väl de anställda vid myndigheten avspeglar befolkningens sammansättning. måste enligt regeringens mening bli väsentligt bättre på att attrahera kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Jämställdhet och mångfald i myndigheten utgör en viktig del av samlade förmåga att lösa sitt uppdrag. Att andelen kvinnor ska bli fler inom är också ett av regeringens jämställdhetsmål. För att säkerställa att har den kompetens som krävs för att utföra sitt uppdrag behövs enligt regeringen en utbildning med tydlig förankring i vetenskap och beprövad erfarenhet. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska föreslå hur den grundläggande polisutbildningen kan omformas till en högskoleutbildning. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt regeringen finns det, även om många viktiga insatser redan görs för att förebygga brott, stor potential att förbättra det brottsförebyggande arbetet. Ambitionen är att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete i hela landet. Arbetet behöver bedrivas på såväl lokal och regional som nationell nivå och inkludera ett brett spektrum av åtgärder. Utöver social prevention behöver arbetet omfatta situationella brottsförebyggande åtgärder som syftar till att minska sannolikheten att brott begås genom att göra brotten mindre lönsamma, mer riskabla eller svårare att utföra. Det är angeläget att de lokala samverkansöverenskommelserna mellan och kommunerna får ett större genomslag i praktiken. Enligt regeringens mening är det (s. 15 f.) viktigt med såväl polisutbildade som civilanställda för att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter. Regeringen anser därför att verksamhetens behov ska styra sammansättningen av såväl de anställdas kompetenser som antalet anställda inom den nya myndigheten och att själv ska förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen i detta avseende. Regeringen anför (s. 23) att den mottog redovisning av hur myndigheten avser att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. Av den framgår bl.a. att det i de tre storstadsregionerna ska finnas särskilda hatbrottsgrupper och att övriga fyra polisregioner ska säkerställa att de har motsvarande förmåga. I ett antal motioner efterfrågas en utvärdering av den nya polisorganisationen. I motion 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 efterfrågas en uppföljning av genomförandet av den nya polisorganisationen utifrån målet om en mer effektiv, lokalt förankrad polis med närvaro i hela landet. Även i motion 2015/16:2713 av (KD) yrkande 7 påtalas vikten av en uppföljning av polisomorganisationen. I motion 2015/16:555 av och (båda S) anförs att förväntningarna på den nya polisorganisationen är stora, inte minst när det gäller målet att öka närvaron i hela landet. Därför är det också angeläget att fortlöpande utvärdera den nya organisationen för att säkerställa måluppfyllelsen. I motion 2015/16:1352 av (M) yrkande 1 anförs att den nya polisorganisationen måste följas upp systematiskt med avseende på tillgänglighet och effektivitet samt medborgarnas känsla av trygghet. Några motioner behandlar polisens effektivitet. I motion 2015/16:2008 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås att en parlamentarisk utredning tillsätts för att utreda om samlade byråkrati kan minskas och organisationen göras effektivare. I motion 2015/16:960 av och (båda M) yrkande 1 påtalas vikten av en effektivare polis och poliser med lokalkännedom. I motion 2015/16:2646 av m.fl. (M) yrkande 3 framhålls vikten av en väl avvägd sammansättning av civilanställda och polisutbildade i syfte att öka organisationens samlade kunskap och effektivitet. Motionärerna anför att det av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns ett behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom och för uppgifter som endast får utföras av polismän. I yrkande 4 framhålls vikten av att polisens fokus på kärnuppgifterna stärks, att arbetet med en kontinuerlig metodutveckling i det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet utvecklas och att polisorganisationens effektivitet förbättras. Flera motioner betonar vikten av polisens närvaro och tillgänglighet i hela landet. I partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet. Det gäller såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. I motion 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 6 framhålls vikten av en lokalt förankrad polis. Ett liknande yrkande framförs i motion 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 2. I motion 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 3 framhålls att den lokala polisen ska vara känd för dem som bor i området genom att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. I yrkande 13 efterfrågas en tydligare prioritering av det brottsförebyggande arbetet så att människor kan känna sig trygga i sitt närområde. I motion 2015/16:2674 av (M) yrkande 1 påtalas vikten av ett välfungerande polisväsen på landsbygden och i mindre tätorter. I yrkande 2 anförs att fler poliser ska göras tillgängliga på fältet och att kontaktmöjligheterna ska öka för medborgarna. I yrkande 4 begärs en uppföljning av vad gör i de orter där invånarna ansett sig tvungna att frivilligt vakta och/eller anlitar privata väktarbolag. I motion 2015/16:1900 av och (båda M) påtalas vikten av polisiär närvaro på landsbygden. I motion 2015/16:2084 av och (båda SD) yrkande 1 framförs att fler poliser bör stationeras på landsbygden. I yrkande 2 anförs att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt. I motion 2015/16:2008 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås att alla kommuner ska ha rätt till viss minimibemanning av poliser. I ett par motioner påtalas vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden. I motion 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 2 pekas på vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden. Ett yrkande med samma innebörd framförs i motion 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 1. I en motion efterfrågas en särskild hatgrupp hos . I motion 2015/16:551 av (FP) påtalas vikten av att skyndsamt etablera en utredningsgrupp hos som fokuserar på hatbrott. Motionären anför att och har särskilt utpekade utredningsgrupper med hatbrottsfokus men att Göteborgspolisen ännu saknar denna ytterst viktiga funktion. I ett antal motioner efterfrågas ett tydligare uppdrag till trafikpolisen. I motion 2015/16:139 av (M) yrkande 1 framhålls behovet av att utbilda fler trafikpoliser som klarar av att bekämpa den kriminella yrkestrafiken. I yrkande 2 framförs att det är viktigt att trafikpolisen får en egen organisation inom den nya myndigheten, med en egen budget och en egen ledning. I yrkande 3 begärs att polisen ska ges i uppdrag att i en handlingsplan redovisa hur man ska komma till rätta med den ökade kriminella yrkestrafiken. I motion 2015/16:1533 av och (båda M) begärs att man ska vidta åtgärder för att säkerställa kompetensen för polisens trafikövervakande arbete. I motion 2015/16:1291 av Per Klarberg (SD) anförs att det behöver utbildas fler trafikpoliser för att stoppa minskningen av denna yrkesgrupp. I ett par motioner efterfrågas att polisen ska utveckla sin förmåga att arbeta mot samt samverka internationellt när det gäller ligor som begår brott i . I motion 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 5 påtalas att polisen har kartlagt ett femtontal internationella kriminella nätverk bestående av cirka 1 500 återkommande personer som livnär sig på stölder i . Vid sådan brottslighet är det viktigt att polisen har ett nära samarbete med polisen i berörda länder.