bet · H301UU5 · 2015-12-08 00:00:00 — Översyn av den europeiska grannskapspolitiken Utskottet behandlar i detta utlåtande det gemensamma meddelandet Översyn av den europeiska grannskapspolitiken ((2015) 50 final) som den Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen offentliggjorde . Utskottet konstaterar att det skett omfattande förändringar i grannskapet då den senaste översynen av den europeiska grannskapspolitiken (ENP) genomfördes. utmanar ENP i , och och präglas av konflikter och en akut flyktingsituation. Utskottet välkomnar därför att en ny översyn av ENP genomförs och betonar att översynen bör resultera i en grannskapspolitik som på ett bättre sätt kan hantera nämnda utmaningar och främja relationsbyggande med och reformer i partnerländerna. Utskottet välkomnar även den höga representantens och kommissionens arbete med översynen och erinrar om att utskottet genom utlåtande /15:UU18 deltog i den konsultationsprocess som föregick framtagandet av meddelandet Översyn av den europeiska grannskapspolitiken ((2015) 50 final). Utskottet delar i stort den syn på grannskapspolitikens centrala roll för att främja välstånd, stabilitet och säkerhet i och och som framkommit under konsultationerna. Utskottet betonar att ENP även i fortsättningen, och i linje med , måste ta sin utgångspunkt i de universella värderingar som EU-samarbetet bygger på. Utskottet välkomnar de ambitioner som kommer till uttryck i meddelandet om att ytterligare stärka ENP när det gäller exempelvis säkerhetsrelaterade frågor och migration. När det gäller migration konstaterar utskottet att meddelandet innefattar förslag om att både främja laglig migration och motverka irreguljär migration. Utskottet framhåller vidare att ENP ska utgöra ett djupt och brett partnerskap där säkerhetsrelaterade frågor och migration är två av många viktiga komponenter. Utskottet anser även att det är positivt att det i meddelandet föreslås att de regionala dimensionerna av ENP bör stärkas ytterligare. Utskottet betonar i detta sammanhang att det krävs en ambitiös strategi för att utveckla det östliga partnerskapet (Öst-P) med sikte på att bredda och fördjupa detsamma. Partnerskapen ska grundas på ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter, inklusive för minoriteters rättigheter, samt principerna om marknadsekonomi och hållbar ekonomisk tillväxt. Det är av central vikt för EU:s trovärdighet att säkerställa ett fortsatt fokus på länder som tydligt tagit ställning för en integration med EU genom särskilda avtal. Utskottet betonar att det i linje med principen om ”mer för mer” ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. En sådan ansats förutsätter att EU:s engagemang för reformer är långsiktigt och att EU erbjuder ett omfattande stöd, inklusive bistånd, för de partnerländer som vill närma sig EU. Utskottet framhåller även vikten av att EU och partnerländerna fördjupar samarbetet när det gäller energisäkerhet. Utskottet stöder i stort ansatsen i meddelandet om ett tydligare fokus inom ramen för ENP på att förebygga och hantera kriser. Utskottet konstaterar att en stabilisering av grannskapet är av avgörande betydelse men understryker att en långsiktigt stabil utveckling måste bygga på respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Utskottet framhåller att stöd till civilsamhället i partnerländerna är viktigt för att främja dessa värderingar. Utskottet välkomnar särskilt att jämställdhetsaspekter, inklusive 1325, tydligt lyfts fram i meddelandet och konstaterar att detta är en viktig förändring jämfört med meddelandet Ny respons på ett grannskap i förändring (KOM(2011) 303) där jämställdhetsfrågor hade en undanskymd plats. Utskottet stöder vidare ambitionen i meddelandet att söka förnyat engagemang från de mindre intresserade partnerländerna på basis av EU:s värderingar och intressen men understryker att detta inte får medföra att politiken som helhet tar dessa länder som utgångspunkt. Utskottet understryker att ENP måste kunna erbjuda förnyade och förstärkta relationer med de mer intresserade partnerländerna, i linje med deras ambitioner. Som utskottet framhåller ovan är det exempelvis av central vikt att säkerställa att det finns ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. I utlåtandet finns två reservationer (SD respektive V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – motiveringen (SD) 2.Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – motiveringen (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av den europeiska grannskapspolitiken lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (SD) – motiveringen Reservation 2 (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (KD), (S), (S), (C), (V), (L) och (S). Ärendet och dess beredning Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen offentliggjorde det gemensamma samrådsdokumentet Mot en ny europeisk grannskapspolitik ((2015) 6 final). Samrådsdokumentet låg till grund för ett offentligt samråd om grannskapspolitikens framtida utformning mot bakgrund av en övergripande bedömning att politiska förändringar i både det östra och det södra grannskapet medfört att förutsättningarna för grannskapspolitiken hade förändrats. Syftet med den offentliga konsultationsprocessen kring samrådsdokumentet var att ta fram ett brett underlag för att sedan utarbeta ett meddelande om utformningen av och inriktningen på EU:s framtida grannskapspolitik. bidrag till det offentliga samrådet framgår av utrikesutskottets utlåtande /15:UU18 där samrådsdokumentet granskas. I ett brev till talmannen tackade Europeiska kommissionens första vice ordförande och kommissionär för bidrag till konsultationsprocessen (C(2015) 5122 final). Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen offentliggjorde det gemensamma meddelandet Översyn av den europeiska grannskapspolitiken ((2015) 50 final). beslutade talmannen att hänvisa detta meddelande till utrikesutskottet för granskning. Som en del av ärendeberedningen och med stöd av 7 kap. 12 § riksdagsordningen kallades kabinettssekreterare till en överläggning om meddelandet. har följt utvecklingen av grannskapspolitiken. Utskottet granskade i utlåtande /12:UU5 Översyn av den europeiska grannskapspolitiken det gemensamma meddelandet Ny respons på ett grannskap i förändring från den Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen. Som nämndes ovan granskades det gemensamma samrådsdokumentet Mot en ny europeisk grannskapspolitik i utlåtande /15:UU18. Under utskottets besök i den 9–berördes bl.a. grannskapspolitiken. Den 8–besökte utskottet som omfattas av grannskapspolitiken. träffade utskottet även talmannen i , , under hans besök i . Allmänt om den europeiska grannskapspolitiken Den europeiska grannskapspolitiken (ENP) infördes . ENP har från början baserats på demokratiska värden, på rättsstatsprincipen och på respekt för de mänskliga rättigheterna och syftat till att främja välstånd, stabilitet och säkerhet i EU:s grannskap, dvs. dels i , dels i och . Inom ramen för ENP har partnerländerna erbjudits en privilegierad relation utifrån åtaganden om grundläggande värderingar på områdena demokrati och mänskliga rättigheter, rättsstaten, god samhällsstyrning, marknadsekonomi och hållbar utveckling. Relationens utveckling har styrts av hur väl dessa värden omsatts i praktiken av respektive partnerland. Totalt inkluderas 16 länder i ENP. I omfattas , , , , och . I det södra grannskapet inkluderas , , , , , , , , och . Den bilaterala komponenten av ENP kompletteras av två regionala dimensioner: det östliga partnerskapet (Öst-P) och Unionen för (UfM). De regionala dimensionerna tar hänsyn till specifika regionala förutsättningar och främjar regionalt samarbete inom grannskapets respektive två delar. Finansieringen av ENP sker inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet (, ). För perioden –2020 har avsatts inom instrumentet. Den senaste översynen av ENP ägde rum mot bakgrund av de politiska omvälvningarna i det södra grannskapet. Inom ramen för översynen betonades vikten av att främja demokrati i djupare mening och en inkluderande ekonomisk utveckling. I översynen lyfte man fram bl.a. principen om ”mer för mer” fram. Enligt denna princip ska länder som genomför djupgående demokratiska reformer erbjudas ett starkare och mer utvecklat partnerskap med EU. Den nu aktuella översynen av ENP äger rum mot bakgrund av de förändringar som skett i grannskapet , dels i där utmanat grannskapspolitiken, dels i och som präglas av konflikter och en akut flyktingsituation. Översynen syftar till att forma en grannskapspolitik som på ett bättre sätt kan hantera dessa utmaningar och främja relationsbyggande med och reformer i partnerländerna. Sammanfattning av utrikesutskottets utlåtande /15:UU18 I utlåtandet välkomnade utskottet översynen av ENP mot bakgrund av de förändrade yttre förutsättningarna för politiken. Utskottet ansåg att det huvudsakliga syftet med ENP skulle vara att främja demokratin, rättsstaten, respekten för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet och en hållbar ekonomisk utveckling för att därigenom uppnå stabilitet, säkerhet och välstånd i EU:s grannskap. Utskottet betonade viken av en allomfattande ansats gentemot grannskapet och framhöll därför det angelägna i att synergier aktivt eftersträvades mellan ENP och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt med andra politikområden med externa dimensioner. Utskottet gav uttryck för att finansiellt stöd, djupgående och omfattande frihandelsavtal samt partnerskap för rörlighet även framöver borde utgöra grundläggande instrument inom ENP. Vidare framhölls de regionala dimensionerna av ENP som centrala, bl.a. eftersom den regionala ansatsen ansågs främja utbyte och integration mellan partnerländerna i respektive region och stärka ländernas ägarskap. Utskottet såg positivt på differentiering mot bakgrund av partnerländernas olika ambitionsnivå i fråga om relationen till EU. Utskottet framhöll att länder som skulle kunna och vilja gå längre i sitt reformarbete skulle erbjudas en närmare politisk associering och successiv integrering i EU:s inre marknad och att länder i det östliga partnerskapet som var geografiskt belägna i skulle ha rätt att ansöka om medlemskap i så snart kriterierna uppfylldes. Utskottet ansåg att ett medlemskapsperspektiv var viktigt för att mobilisera politiska aktörer, förvaltning och samhälle i en reformvänlig riktning i dessa länder. Utskottet underströk att EU och respektive partnerland har en suverän rätt att självständigt definiera utvecklingen av partnerskapet. I relation till partnerländer med en lägre ambitionsnivå när det gäller relationerna till EU ansåg utskottet att det var viktigt att EU ansträngde sig för att påvisa de positiva effekterna av ett närmande till EU i syfte att stimulera relationerna. Utskottet ansåg att det oavsett omfattningen på förbindelserna med ett partnerland var viktigt att EU i relationen lyfte fram grundläggande värderingar om demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Utskottet framhöll att stöd via civilsamhället var en viktig kanal för att främja dessa grundläggande värderingar. Detta gällde inte minst i partnerländer vars regeringar underlät att genomföra reformer för att stärka demokratin och öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Utskottet ansåg att en reviderad grannskapspolitik med ett starkare fokus på intressen skulle kunna medföra positiva effekter i termer av exempelvis ett stärkt ägarskap från partnerländernas sida. betonade utskottet att ett ökat fokus på gemensamma intressen inte fick medföra en nedgradering av det grundläggande fundament som ENP vilar på – dvs. demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och jämställdhet – till förmån för exempelvis säkerhetssamarbete och terrorismbekämpning. Utskottets uppfattning var att framsteg med det förstnämnda var en förutsättning för att effektivt kunna hantera det sistnämnda. Utskottet betonade att ökad respekt för kvinnors rättigheter, kvinnors politiska deltagande och jämställdhet var centralt för fred, säkerhet, demokrati och en hållbar utveckling och därför tydligt behövde lyftas fram inom ramen för ENP. Utskottet framhöll även vikten av att ENP bl.a. skulle stimulera en hållbar ekonomisk utveckling och stärka samarbetet i miljö- och klimatfrågor. Utskottet ansåg att ENP skulle utformas så att EU kunde anpassa politiken utifrån förändrade förutsättningar i ett land eller en region. Utskottet betonade det angelägna i att ENP:s incitamentsbaserade grund låg fast och underströk vikten av en tydlig länk mellan genomförande av reformer i partnerländerna och omfattningen av EU:s stöd. I detta sammanhang framhöll utskottet principen om ”mer för mer” för att skapa incitament att genomföra reformer i partnerländerna. Utskottet konstaterade att det kunde finnas skäl att föra en diskussion om hur konditionaliteten i samarbetet skulle kunna anpassas bättre till förutsättningarna för respektive bilateral relation. Länder med ett mer långtgående samarbete med EU skulle exempelvis kunna förvänta sig att granskas mer frekvent och ingående av EU än länder där relationen var mer begränsad. Utskottet instämde i vad som framfördes i samrådsdokumentet om vikten av att förbättra den strategiska kommunikationen om grannskapspolitikens mål och inriktning i både partnerländerna och EU och att detta var viktigt för att främja partnerländernas egenansvar. För att främja grannskapspolitikens synlighet framhölls även vikten av att bredda EU:s samverkan med bl.a. civilsamhället. I det gemensamma meddelandet, som baseras på de synpunkter som inkommit under den ovan nämnda offentliga konsultationsprocessen, presenteras konturerna för en ny grannskapspolitik. Det anges att EU kommer att föra en diskussion med partnerländerna, utifrån rekommendationerna i meddelandet, i syfte att gemensamt definiera utformningen av de framtida förbindelserna. När det gäller utformningen av och inriktningen på den framtida grannskapspolitiken lyfts följande teman och områden fram särskilt i det gemensamma meddelandet: – Ett stabilt grannskap – Ett starkare grannskap och ett starkare partnerskap – God samhällsstyrning, demokrati, rättsstatsprinciper och mänskliga rättigheter – Gemensamma prioriteringar för samarbetet – Den regionala dimensionen – Ett effektivt genomförande av grannskapspolitiken. När det gäller stabilisering av grannskapet understryks att grannskapspolitiken i grunden har ett långsiktigt perspektiv, men det betonas att åtgärder för att främja stabilitet av nödvändighet kommer att vara prioriterat i stora delar av grannskapet de kommande tre till fem åren. Det anges att grannskapspolitikens fokus ska ligga på att främja stabilitet, bl.a. genom att politiken inriktas på konfliktförebyggande arbete, stödjer ekonomisk och social utveckling och stärker samarbetet med partnerländerna på säkerhetsområdet, i överensstämmelse med den internationella rätten och de mänskliga rättigheterna. När det gäller vikten av ett starkare grannskap och partnerskap framhålls att det är rimligt att det även i fortsättningen finns en övergripande politisk ram som omfattar både det östra och det södra grannskapet, men understryks behovet av ökad differentiering mellan partnerskapen så att olika ambitioner, förmågor och intressen kan komma till uttryck. Vidare framhålls att partnerskapen bör inriktas på färre prioriteringar, att medlemsstaternas engagemang i grannskapspolitiken bör öka liksom att parternas egenansvar bör öka. Därutöver föreslås att grannskapspolitiken måste återspegla både EU:s och partnerländernas intressen, vilket i praktiska termer skulle kunna innebära att EU och partnerländerna gemensamt lägger fast prioriteringar för respektive partnerskap. Det slås även fast att principen om ”mer för mer” varit lyckad när det har funnits en politisk vilja att genomföra reformer men mindre effektiv när den politiska viljan har saknats. I det senare fallet anges att EU bör undersöka möjligheterna att stödja reformer genom samverkan med civila, ekonomiska och sociala aktörer. När det gäller god samhällsstyrning, demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter framhålls att dessa områden även fortsättningsvis kommer att vara viktiga för EU. I sammanhanget betonas bl.a. rättsstatsprincipen, en effektiv offentlig förvaltning, åtgärder mot korruption, vikten av att försvara de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet, jämställdhet och ansvarsutkrävande. Ambitionen är att utveckla mer ändamålsenliga sätt att åstadkomma reformer genom att samarbeta med respektive partnerland under gemensamt överenskomna former. Det föreslås även att stödet till det civila samhället bör öka. När det gäller förslag till gemensamma prioriteringar för samarbetet framhålls ekonomisk utveckling för stabilisering (ökad handel, ekonomisk modernisering och entreprenörskap, sysselsättning och anställningsbarhet med fokus på ungdomar, tillväxt, utvecklade transportnät, energisäkerhet och klimatpolitik). Vidare framhålls ett utvecklat samarbete på säkerhetsområdet (säkerhetssektorreformer, terrorismbekämpning och förebyggande av radikalisering, motverkande av organiserad brottslighet och it-brottslighet, samarbete för att minska kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära kriser, samarbete inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, samverkan kring krishantering och krisberedskap där det föreslås att verksamhet inom ENP samordnas med verksamhet inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken). Vidare framhålls migration och rörlighet (bl.a. utvecklade partnerskap på viseringsområdet med de partnerländer som är villiga att samarbeta med EU, främjande av ömsesidigt fördelaktig migration och rörlighet i form av exempelvis cirkulär migration, åtgärder för skyddsbehövande genom exempelvis regionala utvecklings- och skyddsprogram, hantering av irreguljär migration genom exempelvis återtagandeavtal, samarbete inom gränsförvaltning m.m.). När det gäller den regionala dimensionen fastslås att de befintliga formerna för regionalt samarbete – dvs. Öst-P och Unionen för – kommer att bestå och ska vidareutvecklas. Det betonas att det är upp till EU och partnerländerna att själva bestämma hur de vill fortsätta sina relationer. Det framhålls vidare bl.a. att det finns behov av ett samarbete med grannarnas grannar. I detta sammanhang nämns exempelvis ett antal regionala samarbetsorganisationer, , söder om och Sahelområdet, och och, om villkoren för detta tillåter, . När det gäller ett effektivt genomförande av grannskapspolitiken lyfts två aspekter fram. Det handlar dels om flexibla finansieringsinstrument, dels om synlighet, kommunikation och kontaktarbete. När det gäller finansieringsinstrument omnämns att kommer att göras tillgängliga via det europeiska grannskapsinstrumentet –2020. För att maximera effekterna av stödet anges att EU kommer att försöka mobilisera ytterligare finansiering genom bl.a. ett starkare samarbete med internationella finansiella institutioner. Det anges även att man avser att genomföra en grundlig genomlysning för att få fram alternativ, inklusive ett instrument, i syfte att på ett bättre och mer effektivt sätt tillgodose grannländernas finansiella behov och stödja deras pågående reformarbete. Vidare framhålls att kommissionen och den höga representanten kommer att undersöka frågan om en s.k. flexibilitetsbuffert inom det europeiska grannskapsinstrumentet, dvs. en möjlighet att avsätta resurser för oförutsedda behov, särskilt för konflikt- och postkonfliktsituationer, stöd till flyktingar, krishantering och katastrofinsatser och säkerhets- och stabiliseringsprogram. Det konstateras att de bilaterala anslagen till partnerländerna kommer att återspegla prioriteringarna i den europeiska grannskapspolitiken och de berörda ländernas ambitioner, och ländernas engagemang för och genomförande av reformer kommer att fortsätta att styra fördelningen av medel inom ramen för den europeiska grannskapspolitikens övergripande program. När det gäller synlighet, kommunikation och kontaktarbete betonas bl.a. vikten av en förbättrad offentlig diplomati och ökade utbyten mellan bl.a. skolor och universitet. Utskottet konstaterar att det har skett omfattande förändringar i grannskapet då den senaste översynen av ENP genomfördes. utmanar ENP i , och och präglas av konflikter och en akut flyktingsituation. Utskottet välkomnar därför att en ny översyn av ENP genomförs och betonar att översynen bör resultera i en grannskapspolitik som på ett bättre sätt kan hantera nämnda utmaningar och främja relationsbyggande med och reformer i partnerländerna. Utskottet välkomnar även den höga representantens och kommissionens arbete med översynen och erinrar om att utskottet med utlåtande /15:UU18 deltog i den konsultationsprocess som föregick framtagandet av meddelandet Översyn av den europeiska grannskapspolitiken ((2015) 50 final). Utskottet delar i stort den syn på grannskapspolitikens centrala roll för att främja välstånd, stabilitet och säkerhet i och och som framkommit under konsultationerna. Utskottet betonar att ENP även i fortsättningen, och i linje med , måste ta sin utgångspunkt i de universella värderingar som EU-samarbetet bygger på. Utskottet välkomnar de ambitioner som kommer till uttryck i meddelandet om att ytterligare stärka ENP när det gäller exempelvis säkerhetsrelaterade frågor och migration. När det gäller migration konstaterar utskottet att meddelandet innefattar förslag om att både främja laglig migration och motverka irreguljär migration. Utskottet framhåller vidare att ENP ska utgöra ett djupt och brett partnerskap där säkerhetsrelaterade frågor och migration är två av många viktiga komponenter. Utskottet anser även att det är positivt att det i meddelandet föreslås att de regionala dimensionerna av ENP bör stärkas ytterligare. Som utskottet framhöll i utlåtande /15:UU18 är de regionala dimensionerna av central vikt bl.a. för att främja utbyte och integration mellan partnerländerna i respektive region och för att stärka ländernas ägarskap. Utskottet betonar i detta sammanhang att det krävs en ambitiös strategi för att utveckla Öst-P med sikte på att bredda och fördjupa detsamma. Partnerskapen ska grundas på ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter, inklusive för minoriteters rättigheter, samt principerna om marknadsekonomi och hållbar ekonomisk tillväxt. Det är av central vikt för EU:s trovärdighet att säkerställa ett fortsatt fokus på länder som tydligt tagit ställning för en integration med EU genom särskilda avtal. Utskottet betonar att det i linje med principen om ”mer för mer” ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. En sådan ansats förutsätter att EU:s engagemang för reformer är långsiktigt och att EU erbjuder ett omfattande stöd, inklusive bistånd, för de partnerländer som vill närma sig EU. Utskottet framhåller även vikten av att EU och partnerländerna fördjupar samarbetet när det gäller energisäkerhet. Utskottet stöder i stort ansatsen i meddelandet om ett tydligare fokus inom ramen för ENP på att förebygga och hantera kriser.