bet · H201MJU13 · 2015-05-21 00:00:00 — I de områden där kollektivtrafik är ett realistiskt alternativ ska politiken såklart styra människors transporter. Men för att människor ska kunna bo och jobba i hela landet, även i de områden där kollektivtrafiken inte fungerar, behövs bilen. nådde EU:s mål om förnybar energi i transportsektorn. Detta skedde tack vare att i alliansregeringen skapade incitament för att välja miljövänliga transporter. Men vi har en lång väg kvar till att nå visionen om en fossilfri fordonsflotta. Därför är det brådskande med besked om nya långsiktiga insatser. För att skapa rättvisa villkor och premiera de bränslen som är absolut bäst för klimatet vill vi att alla bränslen, både fossila och förnybara, ska bedömas efter deras totala miljönytta - beräknat från deras ursprung på olje- eller rapsfältet till avgasröret. På så vis kan vi skapa ett ramverk som är långsiktigt och som gynnar riktigt klimatsmarta drivmedel. Vi anser, tyvärr, att framtiden för förnybara drivmedel är oviss eftersom regeringen väljer att höja skatterna på förnybara drivmedel. Här måste vi hjälpas åt, och regeringen måste ta ledningen i att ta strid mot EU så att statsstödsregler inte trumfar klimatarbete. Vi i vill jaga utsläppen, inte bilarna, och därför yrkar vi bifall till reservation nr 27. Klimatet är en av vår tids största utmaningar. För oss i är vägen framåt klar; en politik där klimatarbete och ekonomisk tillväxt går hand i hand, en politik för grön skatteväxling och en politik som skapar långsiktiga spelregler för drivmedel och andra produkter som skapas av den gröna kolatomen. Jag ställer mig såklart bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag alltså bifall endast till reservationerna nr 9 och 27. Kärnkraft och även vattenkraft har varit garanter i för en koldioxidneutral energiförsörjning, där vi skapar goda möjligheter för att reglera energitillförseln på grund av kyla eller varierande produktion från till exempel vindkraft. I samband med att fattade beslut om att stänga reaktorer i sa partiledare att det är en positiv utveckling och att beslutet är fattat på marknadsmässiga grunder. Politiken ska inte ha något med avvecklingen att göra, säger . Håller med om detta? Är det så det har fungerat ? Är det den bild ledamoten har? Tack för frågorna! Det råder inga oklarheter eller ovissheter om vad vision är när det gäller varifrån energin ska komma. Vi har sagt att energianvändningen ska ske i förnybar form inom en generation, vilket innebär att kärnkraften ska fasas ut. Precis som Kinnunen har lyft upp vill vi att arbetet ska ske i enlighet med den energiöverenskommelse som Alliansen har arbetat fram, det vill säga på marknadsmässiga grunder. som det ska finnas en hållbar övergång till ett nytt samhälle måste det finnas en hållbar tillväxt och goda ekonomiska incitament för vår industri. Jag kan inte annat än hålla med om att de resultat som har kommit fram är ett tydligt incitament. De visar tydligt att den marknadsanpassade övergången som energiöverenskommelsen har lagt grunden för har fungerat. Jag håller definitivt med om att det är glädjande att det finns förutsättningar för fortsatt arbete med förnybar energi. Jag får tacka för svaret. Jag blir dock lite konfunderad. Hur kan detta beslut ha varit fattat på marknadsmässiga grunder när det är politiker som har infört en fullständigt unik effektskatt på kärnkraft? Denna skatt höjdes dessutom när satt vid makten med hänvisning till de höga elpriserna. när elpriserna är lägre än på mycket länge höjer man skatten ännu mer och slår undan fötterna på de två reaktorerna i . Sammanlagt handlar de särskilda skatterna som drabbar kärnkraften om ungefär en tredjedel av kostnadsmassan. Det handlar om . Att detta inte skulle spela någon roll och att vanlig marknadsekonomi skulle ligga bakom är befängt. Mot den bakgrunden är det beklagligt att ett borgerligt parti applåderar den politiska nedmonteringen av svensk kärnkraft, som kommer att drabba vår industri och våra jobb och leda fram till ökade utsläpp. Jag tycker att det är otroligt beklagligt att det finns ett parti som anser att kärnkraften är den rätta, sanna vägen framåt. Om det finns något som har potential att göra är det att vara gröna batteri genom att satsa på förnybar energi och genom att satsa på de möjligheter och råvaror som finns i landet i form av vatten, vind, skog och åker. Det är otroligt beklagligt att inte ser de möjligheter som finns utan håller fast vid att det är kärnkraften som är vägen framåt. Jag tror på politik när det gäller att nå målet förnybar energi inom en generation samt skapa tillväxt och nya jobb med hjälp av de förutsättningar som finns i . Jag hoppas att ändrar strategi när det gäller den frågan. var det varmaste året . Åren hade temperaturen på jordklotet också slagit värmerekord. Vi såg att koncentrationen av koldioxid i atmosfären passerade den magiska gränsen 400 miljondelar. Världssamfundet har sagt att mer än 450 miljondelar koldioxid kan vi inte ha i atmosfären om vi ska hålla ned temperaturhöjningen till under två grader. Vi är snart där. Det är ett faktum att klimatförändringen finns och att det är vi människor som påverkar den. Även här i börjar vi märka av effekter av klimatförändringen. Vi måste ta med den när vi planerar våra städer, hur vi ska försörja oss med livsmedel, hur vi ska bygga infrastruktur och så vidare. Men ifall vi hade haft den här debatten på södra halvklotet, i ett fattigt land som inte har resurserna att skydda sig mot de effekter som ett förändrat klimat ger, hade debatten präglats mycket mer av akuta åtgärder - av en känsla av panik. Det tycker jag att man märker när man pratar med människor som kommer från östaterna i . De försöker nu sluta avtal med , och andra länder för att evakuera sin befolkning eftersom havsnivån har höjts så mycket att de snart kan bo kvar i , , och på andra ställen. Man märker det också när man träffar människor från eller södra som säger: Vi har ofta drabbats av monsunregn och att vi måste flytta våra åkrar, men är det värre . Vi har gigantiska översvämningar som vi aldrig har sett tidigare. När jag var i i berättade man om den stora rädsla som finns i denna åttamiljonersstorstad: att man snart inte längre ska ha något färskvatten att försörja befolkningen med. Glaciärerna uppe i bergen sinar, och det är de som försörjer och andra städer längs med färskvatten. Klimatförändringen finns alltså här och . Det är ingenting som sker . I de internationella klimatförhandlingarna talar man om det historiska ansvaret. Man menar att det är i-länderna - , , , och så vidare - som har skapat klimatförändringen. Därför menar man att vi också har ett historiskt ansvar att se till att minska våra utsläpp och att hjälpa utvecklingsländerna att inte göra samma misstag som vi har gjort. Man menar att i-länderna historiskt sett har stått för av världens totala utsläpp av växthusgaser. Det kan vara värt att komma ihåg de här historiska siffrorna när vi ser att länder som , och snabbt ökar sina utsläpp. Varför gör de det? Jo, därför att de anammar precis samma utvecklingsmodell som vi har haft. Det är just de misstagen som vi måste hjälpa dem med och se till att de inte upprepar. Tar vi det ansvaret? Nej, jag tycker inte att vi gör det. Jag saknar den stora planen för att ställa om och för att ställa om andra industrialiserade länder. I vår motion Klimaträttvisa, som är en av de motioner som ligger till grund för betänkandet som vi nu debatterar, lägger vi i fram ett antal konkreta förslag på hur skulle kunna bli ett land som tar ansvar för sina historiska utsläpp av växthusgaser. Det första vi säger är att behöver nya, skarpare klimatmål. Vi i vill att ska minska sina utsläpp jämfört med nivåer. Vi vill att alla de här utsläppsminskningarna ska göras på hemmaplan. Vi ska inte uppnå våra nationella klimatmål genom att, som från och från talar om, köpa billiga och osäkra utsläppskrediter i andra länder. Vi vet helt enkelt inte ifall det blir några utsläppsminskningar då. Det enda vi vet helt säkert ifall vi köper billiga och osäkra utsläppskrediter är att vi låter någon annan göra jobbet, när vi vet att vi måste ställa om här i . Vi vill också ha nya klimatmål för EU. Det är samma resonemang där: Om man höjer klimatmålen tvingas vi politiker att ta fram fler skarpa åtgärder för att minska våra utsläpp. Jag gläds åt att man nu på EU-nivå säger att när EU ska uppnå sina utsläppsminskningar ska allt göras på hemmaplan, alltså inom EU. EU har övergett strategin att köpa billiga utsläppskrediter. Det är snart bara , , och - jag vet inte var står - här i som krampaktigt håller fast vid att köpa billiga och osäkra utsläppskrediter. Vi måste också ha en strategi för förnybar energiproduktion. Många tror att vi värmer upp våra hus och producerar elektricitet förnybart redan nu här i , men så är det inte. Vi kan promenera norrut, så kommer vi till Fortums , som förser Stockholmsinvånarna med värme. Man bränner kol. Man bränner hundratusentals ton kol . Tack vare den borgerliga regeringens tidigare beslut kan Fortum nu göra det utan att ens betala koldioxidskatt för det. Den borgerliga regeringen avskaffade ju koldioxidskatten för kraftvärme. Det är helt fel väg att gå. Vi måste sätta mycket högre pris på det som släpper ut. talade tidigare här om en skatteväxling. Det är extremt viktigt att höja skatter och avgifter på det som släpper ut. Jag saknade det under den tidigare borgerliga regeringen, och jag saknar faktiskt en hel del konkreta åtgärder även från den nuvarande regeringen. Vi behöver ha en flygskatt, vi behöver ha en skatt på vägslitaget som långtradare åsamkar och vi behöver höja koldioxidskatten. Det fina med att höja eller införa sådana skatter är att vi får pengar att investera i det som minskar våra utsläpp och ställer om . Vi behöver också ha hållbara transporter i . ska vi inte bygga fler motorvägar. Vi kan lägga en del pengar på att renovera det befintliga vägnätet. Men att bygga motorvägar som Förbifart , som förbereds - ett gigantiskt motorvägsprojekt för någonstans som vi vet leder till ökad bilism och ökade utsläpp - är ju helt galet, ärligt talat. Alla pengar måste gå till att investera i kollektivtrafiken och i bättre trottoarer och bättre cykelbanor så att folk kan gå och cykla mer i våra städer. I har vi väldigt stora subventioner till det som smutsar ned. Vi har miljöskadliga subventioner på uppskattningsvis . Skattemedel går till ökade utsläpp, helt enkelt. Siffran kommer från en inventering som gjorde . Jag tror inte att alla de här miljöskadliga subventionerna kan avskaffas över , men vi skulle åtminstone kunna anta en strategi för att successivt avskaffa dem. I betänkandet har vi i också en reservation som handlar om de konsumtionsbaserade utsläppen. När vi talar om utsläpp talar vi bara om utsläppen som kommer från produktionen. De utsläpp som härrör från våra flygresor till eller eller som härrör från alla prylar som vi köper från andra länder, de varken synliggörs eller rapporteras i den svenska statistiken. Vi i vill att det ska göras. Då kommer vi att se att våra utsläpp i praktiken är kanske dubbelt så stora. Om vi synliggör de konsumtionsbaserade utsläppen blir det också lättare att identifiera dem och sedan minska dem. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 6, som handlar om just detta. Jag passar också på att yrka bifall till reservation 11, som handlar om skarpare klimatmål i EU. Vi måste också samarbeta mer aktivt med länderna i syd, de som drabbas här och av våra utsläpp. Vi i vill ha ett klimatbistånd, finansierat inte från den ordinarie biståndsbudgeten utan med nya och additionella medel. Vi måste också se till att föra över ny teknik till utvecklingsländerna så att de kan använda den senaste tekniken och inte göra om samma misstag som vi i i-världen har gjort. Jag skulle vilja ta upp en sak till innan jag avslutar. Till grund för betänkandet ligger en proposition från regeringen. Det är en skrivelse som är en rapportering av åtagande för den första perioden inom Kyotoprotokollet. Man kan tycka att en sådan rapportering är något som vi alla borde vara överens om, och överlag håller jag med om det som står här. Det som förs fram är att har minskat sina utsläpp , och det är självklart bra. Detta har skapat ett överskott av så kallade utsläppsrätter. Vi kan alltså sälja rätten att släppa ut till andra länder om vi skulle vilja det. Överskottet av utsläppsrätter är på , vilket är ungefär en och en halv gånger mer än vad som land släpper ut . Jag gläds åt att regeringen säger att överskottet av utsläppsrätter ska annulleras, alltså skrotas. Då kan utsläppen inte äga rum i något annat land. Man skrotar dock inte hela överskottet. 10 koldioxid låter man bli att skrota. Det tycker är fel. Självklart borde hela vårt överskott av utsläppsrätter skrotas. I propositionen och i majoritetens text i betänkandet står det att proceduren för detta ytterligare överskott av utsläppsrätter ännu är oklar. Jag tycker inte att det är oklart. Vi vet här och att det är på drygt . Det minsta regeringen kunde ha gjort i denna proposition är att säga att eventuella framtida överskott självklart ska annulleras. Jag skulle vilja ha ett klart besked om detta från regeringspartierna Socialdemokraterna och . Kan ni lova att allt överskott av utsläppsrätter även ska annulleras? I så fall borde ni kunna bifalla reservation nr 1. Jag tackar för ännu ett engagerat inlägg. har ett stort engagemang för klimatpolitik. Jag delar detta engagemang, men där slutar likheterna mellan mig och och mellan och . Det var intressant att höra tala om den stora planen. har vi hört företrädare tala om femårsplaner, men är det den stora planen som ska levereras. Här blir skillnaden mellan och tydlig i synen på vad politik kan åstadkomma och politikens roll. Jag tror att vägen för att möta klimatutmaningen går genom de små stegens framsteg. Genom att vi skapar förutsättningar för företag att investera och utveckla ny teknik och nya möjligheter kommer vi lite närmare en lösning. Vi kommer lite längre fram genom att minska våra utsläpp. däremot tror att det är så enkelt som att fatta några beslut i riksdag och klubba igenom den stora planen. Sedan är vi i hamn. Jag tror att det är en djupt felaktig syn. I stället måste vi politiker jobba för att undanröja problem och säkerställa att de verktyg som vi plockar upp ur den politiska verktygslådan och använder är kostnadseffektiva. Hur kommer det sig att gång efter annan kritiserar andra länders välfungerande klimatinvesteringar, som kontrolleras och följs upp på ett systematiskt och bra sätt av oberoende granskare, men helt utan kritik ställer sig bakom regeringens förslag att satsa nästan 2 miljarder under kommande på klimatinvesteringar i ? stödsystem har ju visat sig sakna effektivitet och additionalitet. Är det några som snackar femårsplaner, mjölkkvoter, interventionsköp av livsmedel och annat är det , som kramar EU hårdare än många andra partier i detta sammanhang. Det är där vi ser den stora planekonomin , åtminstone inom jordbrukspolitiken. tar upp en relevant fråga. Vi vet att om vi investerar på hemmaplan ställer vi verkligen om . Om vi köper billiga och osäkra utsläppskrediter i andra länder får vi inte den omställning i som vi så väl behöver. Uppköpen av utsläppskrediter kritiserades till exempel av i en omfattande rapport . Också sa att det inte håller att köpa billiga och osäkra utsläppskrediter, utan EU ska göra hela omställningen inom EU. säger att det görs noggranna granskningar. Det görs det inte alls. En konsultbyrå kräver in ifyllda papper och annat, och sedan är det klart med den saken. Det tidigare klimatinvesteringsprogrammet var ett av de effektivaste sätten att minska utsläpp. Det har också konstaterat i en utvärdering. Det hade en del barnsjukdomar, men jag är övertygad om att när vi nu sjösätter ett nytt investeringsprogram kommer vi verkligen att få valuta för pengarna. Vi kommer att se att det händer saker i våra kommuner och landsting som faktiskt även moderata lokalpolitiker efterfrågar. Vad och Alliansen vill är att vi ska höja EU:s utsläppsminskningsmål. På EU-nivå har vi kommit överens om att EU ska minska sina utsläpp . Det är ett bra första steg. Det utsläppsminskningsmålet ska, som sa, nås genom åtgärder bara inom EU. Vi tycker att det vore bra om EU kunde nå längre. Vi tror att en både realistisk och ambitiös väg är att komplettera detta utsläppsminskningsmål med ytterligare utsläppsminskningar i andra länder. Klimatutmaningen är global. Det spelar ingen roll om utsläppen sker i , i eller i . är ett ton oavsett var det släpps ut. Därför är det viktigt att vi vid sidan om att göra vår hemläxa på hemmaplan bidrar till att göra utsläppsminskningar i andra länder. talade själv om att vi i den rika världen måste hjälpa fattigare länder att ställa om och anpassa sina samhällen. Då är detta viktigt. Vi mobiliserar också pengar till genom att göra investeringar i just CDM. Detta är alltså ett sätt att höja ambitionen. beskriver det gamla Klimpsystemet djupt felaktigt. Till och med konstaterade i sin slutredovisning att systemet hade stora brister vad gällde additionalitet. Man konstaterade att många av de åtgärder som stöddes hade genomförts även utan stöd. Det är inte ansvarsfullt att hantera skattebetalarnas pengar så att vi inte kan säkerställa att pengarna levererar nytta. skrev i sin utvärdering av den svenska klimatpolitiken att av investeringar i Klimp:en hade gjorts även utan subvention. Låt mig ställa frågan till , som ställer sig bakom regeringens förslag, och till regeringens företrädare: Hur ska det nya klimatinvesteringssystemet utformas för att undvika dessa enorma bekymmer? Till alla åhörare: Vad gäller de högre ambitionerna på EU-nivå finns det fyra förslag att ta ställning till. Socialdemokraterna och vill minska EU:s utsläpp . förslag förstår jag inte. De borgerliga vill minska , som EU säger, och vill köpa krediter. säger i reservation nr 11 att vi vill minska utsläppen på EU-nivå utan internationella krediter. Här gör vi precis som har sagt. Det är osäkra krediter som inte ställer om på hemmaplan, och därför vill vi inte använda oss av dem. Det har också konstaterat i sin rapport. Vi vill däremot ha ett klimatbistånd med additionella medel, alltså med nya pengar, till utvecklingsländerna så att de kan ställa om. Vi har föreslagit ett sådant klimatbistånd gång efter annan i kammaren, och varje gång har röstat ned förslaget. När det gäller klimatinvesteringar på lokalt plan lyssnar jag på vad Kommuner och Landsting säger. De vill ha lokala och regionala klimatinvesteringspengar. Jag lyssnar på vad många borgerliga lokalpolitiker säger, och jag lovar dig, , jag har hört flera av dem säga att de vill ha lokala och regionala klimatinvesteringspengar. Jag duckar inte för att det var en del barnsjukdomar i det tidigare klimatinvesteringsprogrammet. Det var stor byråkrati, det tog att få sina ansökningar godkända och så vidare. Sådana där saker kan man lära av, och det gjorde man också under det tidigare Klimpsystemet. Därför är jag väldigt stolt över att vi nu har fräscha pengar till att ställa om lokalt och regionalt, för det är så vi verkligen kan få fart på klimatarbetet på hemmaplan här i . Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet, utom punkterna 3 och 9. har reservationer tillsammans med övriga allianspartier, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 9. handlar det om en regeringsproposition om Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Vi har inte så mycket att tillägga där. Vi tycker att det är bra att man annullerar utsläppsrätterna i den omfattning man gör och att det finns förklaringar till de steg man tar. Det handlar också om 59 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . När vi diskuterar klimatet och närmare bestämt klimatförändringar blir det av naturliga skäl oftast en aning skrämmande, i alla fall för de flesta av oss. När man läser texterna återkommer nyckelord som ödesfråga och vår tids största utmaning ganska frekvent. Vi känner allvaret i detta. Jag vill från sida vara tydlig med att det är så vi måste uppfatta situationen. Men det betyder inte att vi får drabbas av uppgivenhet, utan vi måste se att det finns möjligheter att göra relevanta åtgärder och att vi själva genom politiska beslut har en stor del i det. När jag talar om relevanta åtgärder utifrån vår liberala utgångspunkt behöver dessa inte stå i motsats till tillväxt, snarare tvärtom. Tillväxt är en förutsättning för att vi ska kunna ta oss an problemen med klimatförändringar. Detta framhöll mina allianskollegor på ett bra sätt tidigare i debatten. När vi talar om klimatförändringar och hur vi ska brottas med dem handlar det naturligtvis om att minska utsläppen. Vi kan diskutera olika procentsatser och i vilken ordning det ska ske. Vi måste anpassa oss till den klimatförändring och de resultat som faktiskt kommer att inträffa. Det finns ett uttryck som säger att man ska hoppas på det bästa och förbereda sig för det värsta. Kanske är det ungefär där vi ligger i klimatdiskussionen. Vi i står helt bakom att de bästa och mest effektiva styrmedlen bygger på att förorenaren betalar. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU har visat sig vara effektiva styrmedel som naturligtvis ska vara ett centralt inslag i den svenska klimatpolitiken. När vi diskuterar skatter och styrmedel har det tidigare lyfts fram att det är mycket oroväckande att regeringen nu lägger mycket mer skatter på jobb och tillväxt och fokuserar på detta i stället för att styra mot det som är dåligt i samhället. Jobb och tillväxt vill vi förmodligen alla ha. Man kan konstatera att av de 34 miljarder man höjer skatten med 2016 drabbar jobb och tillväxt. Som har nämnts här tidigare rör det bland annat ROT- och RUT-avdrag och höjd arbetsgivaravgift för unga, kanske främst det . Förutom ekonomiska styrmedel handlar det om att satsa på forskning och inte minst på energiforskning. Det handlar om forskning på framtidens fordon och bränslen. Det är inte fordonen och rörligheten i sig som är problemet, utan det är utsläppen. Det gäller därför att fokusera på rätt saker. Energieffektivisering hänger för övrigt ihop med detta, som nämndes tidigare. När det gäller energipolitiken anser vi i att vi måste fortsätta med den politik som alliansregeringen förde, med fokus på utsläppsfri elproduktion. Att energiproduktionen ska uppfylla säkerhetskrav och hälsokrav är en grundläggande sak, men ur klimatsynpunkt finns det inget motsatsförhållande mellan att utveckla förnybar energi och att forska om och utveckla kärnkraft. Det är två lösningar på samma problem som måste samverka. I måste vi ha fokus på anpassningsåtgärder, men som lyfte fram måste vi även se att det egentligen är utvecklingsländer och Stillahavsöar som drabbas värst. Det handlar om höjda havsnivåer och översvämningar men också om områden i världen som drabbas av torka. Det är viktigt att vi jobbar internationellt och att den så kallade gröna fonden och liknande blir bra verktyg i sammanhanget. När vi pratar om anpassning är den kommunala nivån viktig i samhällsbyggnads- och planprocessen. Det är viktigt att man även tittar på detta vid den kontrollstation 2015 som tydligt utlovas av regeringen i betänkandet. har gjort ett bra underlag om denna fråga som kom . Det handlar om fortsatt arbete med anpassning av regelverken och finansiering av forsknings- och utvecklingsprojekt och framför allt om att lyfta fram kunskap och beslutsstöd. Man kommer naturligtvis aldrig undan att det i slutändan blir en diskussion om kostnadsfördelningen. Om vi går över till den globala sidan har vi nu framför oss klimatmötet i - COP 21 - . Vi får åter ha stora förhoppningar om att vi kan komma fram där och få ett bindande globalt avtal.