bet · H301SfU3 · 2015-12-04 00:00:00 — Utgifterna för anslaget styrs av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, antalet barn i åldern 0–, timlöneutveckling, förändringar av inflationen samt arbetslöshet. Regeringen föreslår att anslaget 1:8 Bostadsbidrag bestäms till 5 . Anslaget får användas för utgifter för bostadsbidrag till barnfamiljer samt till unga som fyllt men inte enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bostadsbidraget för barnfamiljer består av ett bidrag till bostadskostnader och ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som arbetslöshets-, sysselsättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som påverkar kostnaderna för bostadsbidragen. Även demografiska förändringar påverkar kostnadsbilden. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2015/16:2488 yrkandena 1 och 2 att anvisar mindre än regeringen till anslaget 1:2. Enligt motionärerna saknas det skäl att nu ändra grundnivån i föräldraförsäkringen. För att uppmuntra ett mer jämställt uttag av föräldrapenning föreslår motionärerna att jämställdhetsbonusen förstärks för de föräldrar som delar jämnt på föräldraledigheten . Ett jämnt uttag av föräldrapenning skulle då totalt ge en bonus på , vilket är mer än . Även i kommittémotion 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 2 och i partimotion 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs en förstärkt jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2015/16:2236 att anvisar mer än regeringen till anslaget 1:3 med anledning av förslaget om att underhållsstödet bör indexeras och höjas . Vidare bör taket i föräldrapenningen höjas, vilket påverkar anslaget 1:2. Motionärerna begär även att anvisar mer än regeringen till anslaget 1:6 eftersom funktionshindrade barn med enbart merkostnader bör få ersättning på samma nivå som ersättning som utges för merkostnader till dem som också har vårdbidrag för vård och omsorg. Vidare begär motionärerna att anvisar mer än regeringen till anslaget 1:8. Motionärerna anser att nivån på bostadsbidraget bör höjas , vilket förbättrar ekonomin för de barnfamiljer som har lägst disponibel inkomst. I motionen begärs även att anvisar till anslaget 1:1, till anslaget 1:2, till anslaget 1:5 och till anslaget 1:7 mindre än regeringen. Dessa besparingar är en följd av förslag om minskad invandring. Även i kommittémotion 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 14 anförs att underhållsstödet bör höjas, och i kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 45 anförs att de orättvisa skillnaderna i merkostnadsbidraget bör tas bort. I kommittémotion 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11 samt i kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 43 begärs att föräldrapenningen förstärks och att det införs ett mer generöst regelverk vid bedömningar av ansökningar om graviditetspenning. Till följd av motionsyrkandena påverkas anslaget 1:2. I kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 14 och motion 2015/16:2000 av m.fl. (SD) begärs att jämställdhetsbonusen avskaffas. Även detta förslag påverkar anslaget 1:2. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2015/16:3178 att anvisar mindre än regeringen till anslaget 1:2 till följd av att det inte nu finns skäl att ändra grundnivån i föräldraförsäkringen. Vidare föreslås att anvisar mindre än regeringen till anslaget 1:3. I kommittémotion 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del begärs att möjligheterna att behålla jämställdhetsbonusen bör ses över och att det införs en vab-bonus motsvarande jämställdhetsbonusen för att uppmuntra föräldrar att fördela jämställt. I kommittémotion 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18 begärs att föräldrarna ska få stöd och hjälp att komma överens om underhållsbidrag och att underhållet i större utsträckning ska avgöras civilrättsligt. m.fl. (FP) begär i kommittémotion 2015/16:3199 yrkandena 1 och 2 att anvisar mindre än regeringen till anslaget 1:2. I motionen yrkas avslag på regeringens förslag om ändring av grundnivån. Vidare bör rätten till jämställdhetsbonus mellan föräldrapenningdagarna 120 och 195 öka till per dag och barn födda . Vidare begärs att anvisar mer än regeringen till anslaget 1:8. Ökningen av anslaget för bostadsbidrag är en följd av att motionärerna motsätter sig den höjning av ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen som regeringen genomförde från . m.fl. (KD) begär i partimotion 2015/16:2569 yrkandena 12, 22, 26 och 47 att anvisar mindre till anslaget 1:3 och mer än regeringen till anslaget 1:8. Enligt motionärerna bör ekonomin stärkas för barnfamiljer med låg ekonomiskt standard, och det särskilda bidraget för hemmavarande barn inom bostadsbidraget bör därför höjas med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Underhållsstödet kan minskas eftersom stödet kan utges till alla som begär det, oavsett föräldrarnas inkomst, och således inte är inkomstrelaterat. Många barn skulle dessutom få högre underhåll om föräldrarna själva kom överens om underhållet. Föräldrarna bör därför få råd och stöd för att i större utsträckning kunna komma överens om avtal om underhållsbidrag. Jämställdhetsbonusen bör vara kvar. Rätt utformad kan bonusen ge ett inkomsttillskott som möjliggör mer tid för barnen. Även i kommittémotion 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 11 begärs att jämställdhetsbonusen behålls. I kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 74 och motion 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 21 begärs att den barnrelaterade delen i bostadsbidraget höjs. En grundläggande strävan är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är därför en prioriterad uppgift, där det behövs insatser och långsiktiga strategier inom såväl den ekonomiska familjepolitiken som inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Barnfamiljer med låg ekonomisk standard behöver fortsatt stöd, och den omfördelande profilen i familjepolitiken behöver förstärkas. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att föräldrapenningens grundnivå ska höjas. Det kommer att stärka ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäkert; särskilt gäller detta för hushåll med en ensamstående förälder som har flera barn. Dessutom nås grupperna unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller kraven för att få föräldrapenning på sjukpenningnivå samt hushåll där en eller båda föräldrarna är födda utomlands och har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Utskottet noterar med tillfredsställelse att ytterligare steg till förbättrad levnadsstandard för de ekonomiskt mest utsatta hushållen tagits genom höjningen av underhållstödet som trädde i kraft (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Det har även vidtagits åtgärder för att stärka drivkrafterna för föräldrar att själva reglera underhållet civilrättsligt (prop. 2014/15:145, bet. 2015/16:SfU7, rskr. 2015/16:40). Genom att föräldrar som har förutsättningar för det själva kommer överens om underhållsbidrag i stället för att ansöka om underhållsstöd kan barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard förväntas få ett högre underhåll. Förslagen träder i kraft . Vidare noterar utskottet att regeringen avser att analysera frågor om och överväga behov av ytterligare lämpliga åtgärder för bostadsbidrag och underhållsstöd. bereder regeringen även förslag till vissa regelförenklingar när det gäller barnbidrag och föräldraförsäkring för att stödja barnfamiljerna och underlätta deras vardag. Frågorna bereds inom . Regeringen har även i budgetpropositionen aviserat att den avser att avskaffa jämställdhetsbonusen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 12 och förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed tillstyrker utskottet proposition 2015/6:1 punkterna 1 och 3. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:2488 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2274 (M) yrkande 2, 2015/16:3225 (M) yrkande 5, 2015/16:2000 (SD), 2015/16:2236 (SD), 2015/16:2899 (SD) yrkandena 10, 11 och 14, 2015/16:3095 (SD) yrkandena 8, 14, 43 och 45, 2015/16:3178 (C), 2015/16:2431 (C) yrkande 8 i denna del, 2015/16:2400 (C) yrkandena 17 och 18, 2015/16:3199 (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2569 (KD) yrkandena 12, 22, 26 och 47, 2015/16:1994 (KD) yrkande 11, 2015/16:2568 (KD) yrkande 74 och 2015/16:1938 (KD) yrkande 21 med förslag till annan anslagsfördelning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. barnperspektiv i familjepolitiken och handlingsplan mot barnfattigdom. Jämför reservation 1 (SD). (SD) begär i motion 2015/16:2100 yrkande 2 ett tillkännagivande om att i frågor som rör föräldraförsäkringen sätta barnets välmående och familjens valfrihet i främsta rummet. Enligt motionären bör barnperspektivet med barnets bästa i centrum alltid vara i fokus inom familjepolitiken. Varje familj bör ha den fulla kompetensen att själva avgöra vad som är bäst för barnets välmående samt mest förmånligt för familjen. m.fl. (KD) begär i partimotion 2014/15:2569 yrkandena 1–7 tillkännagivanden om familjepolitiken. I motionen anförs att familjens betydelse för barnen och samhället måste betonas. Familjen är den viktigaste gemenskapen i samhället och behövs för att människor ska kunna växa och må bra. Föräldrarna är de viktigaste personerna i barnets liv, särskilt för de barn som riskerar att hamna snett i livet. Föräldrarnas närvaro blir allt mer avgörande mot bakgrund av den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga. Lagar och regelverk på familjepolitikens område måste utgå från barnens behov och rätt till båda sina föräldrar och sitt ursprung genom att alla politiska beslut analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer. Målet för familjepolitiken bör vara att stödja familjen, öka familjens frihet och bidra till en trygg familjeekonomi. För barnens hälsa och utveckling måste även politiken möjliggöra för föräldrarna att få mer tid för barnen. I motion 2015/16:1001 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ta fram en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. En nationell handlingsplan behövs för att få en tydlig bild av hur barnfattigdomen ser ut i och vad som behöver göras för att motverka och förebygga den. Den bör utgå från och sätta barnets bästa främst. Den ekonomiska familjepolitiken bygger på långsiktiga lösningar i syfte att stödja föräldrar genom såväl generella bidrag och försäkringslösningar som behovsprövade bidrag, som skapar trovärdighet och trygghet och därmed ger gynnsamma förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna och som främjar ett ökat barnafödande. En generell välfärd som innefattar alla, ett jämställt föräldraskap och ett beaktande av principen om barnets bästa utgör grunden för synen på och målsättningen med den ekonomiska familjepolitiken. Föräldraförsäkringen ska bidra till att båda föräldrarna på lika villkor ska ha möjlighet att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete och underlätta för båda föräldrarna att ta ett praktiskt ansvar för vård och omsorg om sitt barn. Utskottet konstaterar att föräldraförsäkringen gör det möjligt för föräldrar att dela på ansvaret för barnens omvårdnad och att vara hemma med sina barn under längre sammanhängande tider. Det är särskilt viktigt att föräldrar tidigt kan etablera god kontakt med sina barn. Det främjar en positiv utveckling, och barnets tillgång till båda sina föräldrar verkar för en fördjupad och harmonisk identitetsutveckling för barnet och främjar barnets mognad och trygghet. har det införts en tredje reserverad månad per förälder inom föräldraförsäkringen. Reformen stärker barns rätt till båda sina föräldrar och verkar för en jämnare fördelning av föräldrapenningdagarna. har, enligt utskottets mening, föräldrarna fortfarande stora möjligheter och utrymme att själva avgöra vad som är bäst i deras familj och för deras barn. Utskottet noterar att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över föräldraförsäkringen i syfte att uppnå ett helt jämställt nyttjande av föräldraförsäkringen. Regeringen understryker därvid särskilt att principen om barnets bästa och barnets rätt till omvårdnad och till kontakt med sina föräldrar bör vara vägledande principer för utredningen. Mot bakgrund av vad som anförts finns det enligt utskottets mening inte skäl för att göra något tillkännagivande enligt vad som anges i motionerna. Motionerna 2015/16:2100 (SD) yrkande 2, 2015/16:2569 (KD) yrkandena 1–7 och 2015/16:1001 (S) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. fördelningsmässig profil och frivilligt barnbidrag. Jämför reservation 2 (SD). Barnbidraget uppgår till och betalas ut t.o.m. det kvartal barnet fyller . Förlängt barnbidrag utbetalas med samma belopp fr.o.m. kvartalet efter det att barnet har fyllt om barnet studerar vid grundskola eller deltar i viss annan motsvarande utbildning, t.ex. grundsärskolan, och betalas ut t.o.m. den månad då barnet slutför utbildningen eller avbryter studierna. Flerbarnstillägg lämnas med för det andra barnet, för det tredje barnet och för det fjärde barnet. För varje ytterligare barn är bidraget . I motion 2015/16:198 av (M) begärs ett tillkännagivande om att ändra namnet på bidraget till gymnasiesärskolans elever från förlängt barnbidrag till ett namn som lämpar sig för gymnasiesärskolans ungdomar. I motion 2015/16:1342 av och (båda SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att göra barnbidraget frivilligt så att varje förälder själv får välja om han eller hon vill fortsätta att ta emot bidraget. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur många familjer som kan antas avstå från barnbidraget efter en reform med frivilligt barnbidrag och hur stora besparingar detta skulle innebära för staten. I motionerna 2015/16:1319 och 2015/16:2043 av (SD) begärs tillkännagivanden om en inkomstprövning av barnbidraget. Motionären anser att barnbidraget bör ses över och utges som ett grundarvode på per barn och med möjlighet till högre bidrag. De allmänna barnbidragen utgör en i den svenska familjepolitiken. Enligt utskottet är det nuvarande barnbidragssystemet väl fungerande. Det har hög legitimitet och uppfattas som rättvist. Administrationskostnaden är låg och risken för felaktigt utnyttjande är liten. Barnfamiljernas ekonomi har förbättrats genom bl.a. flera höjningar av barnbidraget och flerbarnstillägget. I detta sammanhang vill utskottet understryka de generella bidragens betydelse, däribland barnbidraget, för de barnfamiljer som har det sämst ställt och har små marginaler. Detta gäller inte minst för ensamstående med barn. Mot den bakgrunden finner utskottet ingen anledning att utreda möjligheten att ändra den fördelningsmässiga profilen på bidragssystemet eller göra barnbidraget frivilligt. Motionerna 2015/16:1342 (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1319 (SD) och 2015/16:2043 (SD) avstyrks därmed. Den som går i gymnasiesärskolan har rätt till förlängt barnbidrag. I gymnasiesärskolan kan eleven som längst gå t.o.m. vårterminen det år han eller hon fyller . Utskottet har tidigare uttryckt förståelse för att en person som har uppnått myndighetsåldern kan uppleva det som besvärande att få ett bidrag som benämns förlängt barnbidrag (bet. 2012/13:SfU1). Utskottet förklarade då att det inte hade något att invända mot att bidraget byter namn men var inte berett att föreslå att göra ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet noterar att Studiehjälpsutredning (SOU 2013:52) bl.a. har föreslagit att den som omfattas av rätten till förlängt barnbidrag i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Betänkandet har varit ute på remiss. Utskottet anser inte att det finns skäl för att föregripa regeringens pågående arbete. Motion 2015/16:198 (M) avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. föräldrapenning, graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning. Jämför reservationerna 3 (SD), 4 (KD), 5 (M), 6 (C), 7 (L), 8 (KD), 9 (M), 10 (SD), 11 (C) och 12 (KD). Rätt till föräldrapenning har en försäkrad förälder som vårdar barn under tid när han eller hon inte förvärvsarbetar eller avstår från förvärvsarbete (12 kap. 2 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB). För rätt till föräldrapenning gäller också att föräldern till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder (12 kap. 3 § SFB). När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan dock överlåta rätten till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av med sjukpenningbelopp, s.k. reserverade dagar. En förälder som är ensam vårdnadshavare har rätt till samtliga föräldrapenningdagar (12 kap. 14 och 17 §§ SFB). Även den som inte är barnets förälder eller vårdnadshavare kan få föräldrapenning för barnet dels om han eller hon är gift med eller bor tillsammans med en förälder till barnet, dels om de har eller har haft andra gemensamma barn (11 kap. 4 § SFB). Vidare kan den som inte är barnets förälder efter anmälan och ansökan till få dagar av barnets vårdnadshavare (12 kap. 17 § SFB). Om en förälder studerar och studierna är förlagda så att föräldern kan anses uppfylla vårdnadskravet kan föräldrapenning betalas ut. Föräldrapenning består av , varav 390 med belopp på sjukpenningnivå eller grundnivå och 90 på lägsta nivå (12 kap. 12 och 19 §§ SFB). Föräldrapenning kan tas ut till dess att ett barn avslutat första året i , eller före den dag barnet fyller . För barn födda från kan sammanlagt sparas t.o.m. den dag barnet fyller eller när barnet slutar i årskurs fem i . Övriga dagar måste tas ut . Föräldrapenning beräknas utifrån förälderns sjukpenningsgrundande inkomst (SGI). Denna fastställs av utifrån beräknade årliga arbetsinkomster (12 kap. 12 § SFB). Föräldrapenning på sjukpenningnivå utgörs av av SGI x 0,97 delad med 365 (kalenderdagsberäkning). För den som saknar SGI eller har en låg SGI betalas grundnivån, per dag. SGI-skydd gäller då den försäkrade helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn och barnet inte har fyllt (26 kap. 15 § SFB). När barnet har fyllt kan fortsatt föräldrapenning beräknas på den faktiska inkomsten (12 kap. 27 § SFB). SGI-skyddet kan således bibehållas även efter det att barnet har fyllt under vissa förutsättningar. Också om en förälder blir gravid på nytt innan ett barn har uppnått och behåller föräldrarna föräldrapenning på sjukpenningnivå (12 kap. 29 § SFB). Har föräldern en enskild firma beräknas SGI:n utifrån hans eller hennes beräknade inkomst av näringsverksamhet under förutsättning att verksamheten har funnits . Är verksamheten nystartad får föräldern en SGI som minst motsvarar vad en anställd med samma arbetsuppgifter, utbildning och erfarenhet skulle ha haft. Har föräldern ett aktiebolag räknas han eller hon som anställd och SGI:n beräknas på den lön som tas ut. Jämställdhetsbonusen är kopplad till utbetalning av föräldrapenning. Om föräldrarna delar helt lika på föräldraledigheten efter att de tagit ut 60 dagars föräldrapenning vardera får vardera föräldern per dag. Ett jämnt uttag av föräldrapenningen ger totalt i bonus. En försäkrad som är gravid har rätt till graviditetspenning om graviditeten sätter ned hennes förmåga att utföra sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och hon inte kan omplaceras till ett annat, mindre ansträngande arbete. Detsamma gäller om den gravida kvinnan på grund av risk för bl.a. fosterskador har stängts av från sitt arbete enligt arbetsmiljölagen (1977:1160). Ersättning kan lämnas tidigast fr.o.m. den och längst t.o.m. den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Från omfattas inte bara arbetstagare utan även gravida egenföretagare av rätten till graviditetspenning vid risker i arbetsmiljön. Tillfällig föräldrapenning (kallad TFP) utges till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för vård av sjukt barn . TFP kan i vissa fall utges vid vård av barn samt utges i samband med att ett barn avlidit (13 kap. 2, 16 och 22 §§ SFB). TFP utges även till en förälder när barnets ordinarie vårdare, dvs. den som brukar ha hand om barnet när föräldern arbetar, t.ex. den andra föräldern, dagbarnvårdare eller släkting, är sjuk eller smittad. Vidare utges TFP till någon av föräldrarna när en förälder besöker läkare med ett annat barn och till en förälder som behöver följa med ett annat barn till barnavårdscentralen eller en annan mottagning för barnhälsovård (13 kap. 8 och 9 §§ SFB). Fadern har en särskild rätt till TFP under högst tio s.k. pappadagar i samband med ett barns födelse (13 kap. 14 § SFB). TFP får inte lämnas för tid innan anmälan gjorts till . Det gäller dock inte om det funnits hinder för en sådan anmälan eller det finns särskilda skäl för att förmånen ändå bör lämnas eller i det fall ett barn har avlidit (11 kap. 2 § SFB). I motion 2015/16:2912 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda formerna för hur föräldraförsäkringen skulle kunna reformeras så att familjens sammanlagda disponibla inkomst när en förälder får föräldrapenning blir densamma, oavsett vilken av föräldrarna som är hemma, och om att kostnaderna för en sådan reform bör beräknas. I partimotion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 10 begärs tillkännagivanden om en mer flexibel föräldraförsäkring. Motionärerna anser att regelverket bör underlätta för föräldrarna att vara hemma med sina barn i den takt som passar familjen. Den sjukpenning- och föräldrapenninggrundande inkomsten för föräldralediga bör därför bibehållas på samma nivå . Nuvarande SGI-skydd leder till att många föräldrar tar ut så fort som möjligt när de egentligen vill ta ut färre dagar och förlänga tiden hemma med barnet. Det missgynnar inte minst pappor, som ofta tar ut föräldrapenning när barnet är lite äldre. Ett förlängt SGI-skydd bör även gälla för den som blir gravid på nytt efter första barnet. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att kunna ta ut föräldrapenningdagar fram till dess barnet fyllt . Maximalt bör få sparas. I partimotion 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att fler ska kunna ta del av föräldraförsäkringen. Enligt motionärerna bör regelverket ses över i syfte att underlätta för exempelvis stjärnfamiljer och alla familjekonstellationer som uppstår till följd av separation när det gäller uttag av bl.a. föräldrapenning. Även i motion 2015/16:2115 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om behovet av en reform som innebär att fler än två föräldrar tillåts ta del av föräldrapenningen. I kommittémotion 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del begärs ett tillkännagivande om att föräldraförsäkringen bör öppnas upp för som mest ytterligare två närstående. Det skulle enligt motionärerna modernisera försäkringen så att kvinnor inte förväntas ta största delen av föräldradagarna. Det skulle också kunna inkludera fler familjekonstellationer. I motion 2015/16:934 av (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna för graviditetspenning för företagare. Motionären anser att företagare bör få lämna in läkarutlåtande på samma sätt som anställda, eller så ska de inte alls bekosta intyget från arbetsmiljöexperten. I motion 2015/16:283 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt utreda och ta fram en enhetlig reglering för egenföretagares möjligheter till graviditetspenning. Motionären anser att det är stora skillnader mellan vem som får och vem som inte får graviditetspenning och att det inte är rimligt att lagar och föreskrifter tolkas olika. I partimotion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om en generell graviditetspenning under i graviditeten och att den som vill ska kunna få sådan.