bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Därutöver består den föreslagna anslagsnivån dels av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner, dels av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för – ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning – statsbidrag för avgifter till International Baccalaureate Office och för viss International Baccalaureateutbildning – statsbidrag och särskilt stöd för utbildningsverksamhet med särskild inriktning – statsbidrag för riksrekryterande gymnasiala utbildningar och riksinternatskolor – ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever – statsbidrag för utlandssvenska elever samt barn och ungdomar som inte är folkbokförda i eller som vistas i landet utan tillstånd. Utlandssvenska elever och IB-utbildning har i enlighet med regeringens förslag beslutat att avskaffa regeringens möjlighet att besluta att en internatskola ska ha ställning som riksinternatskola (prop. 2014/15:39, bet. 2014/15:UbU5, rskr. 2014/15:109). Med anledning av detta kommer besparingar att göras när det gäller statsbidrag för de nuvarande riksinternatskolorna. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2016 och beräknar en minskning med 2017, 2018 och . Planerade förändringar av statsbidraget för riksinternatskolorna kan innebära att fler elever än tidigare kan komma i fråga för statsbidraget för utbildningar som leder fram till International Baccalaureate (IB). Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2016 och beräknar för samma ändamål . 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Anslaget får även användas för utgifter inom ramen för utvecklingsinsatser för svensk undervisning i utlandet och för stöd för undervisning i svenska vid utländska skolor. Anslaget får vidare användas för utgifter för anställda vid . Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal för . Därutöver består den föreslagna anslagsnivån dels av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner, dels av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för fortbildning av lärare, förskollärare, rektorer, förskolechefer och viss annan personal. Anslaget får även användas för utgifter för administration och uppföljning av fortbildningsinsatserna. Lärare som undervisar i svenska som andraspråk För att kunna genomföra kompetenshöjande insatser för lärare som undervisar i svenska som andraspråk föreslås anslaget minskas med 2016 och beräknas minskas med 2017. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslås ökas med motsvarande belopp. Lärarfortbildning, Läslyftet och Lärarlyftet II I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition föreslår regeringen att anvisas för lärarfortbildning och beräknar för ändamålet samma belopp . Regeringen anser att en del av beloppet ska användas för att förstärka det s.k. Läslyftet. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2016 och beräknar en minskning med 2017 och 2018. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslås ökas med motsvarande belopp. Inom ramen för medlen för lärarfortbildning föreslår regeringen även att avsätts för att förlänga Lärarlyftet II. beräknas , och beräknas för samma ändamål. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 och beräknar att anslaget ökar med samma belopp 2017 och 2018 för en satsning på behörighetsgivande utbildning i specialpedagogik inom ramen för satsningen Lärarlyftet II. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslås minskas med motsvarande belopp. För att korrigera en tidigare felbudgetering beräknar regeringen att anslaget ökar med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att ingår fleråriga avtal med lärosätena om uppdragsutbildning och lämnar förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. 1:16 Fler anställda i lågstadiet Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet för . Anslaget får användas för utgifter för att öka antalet anställda i förskoleklassen och lågstadiet. Vidare får anslaget användas för utgifter för att på annat sätt utöka den tid som förskollärarna och lärarna kan ägna åt eleverna när dessa utgifter är hänförliga till beslutade statsbidrag som avser /16. Anslaget får även användas för administration, uppföljning och utvärdering av statsbidraget. Medel för satsningen på lågstadiet finns under anslaget 1:18 Lågstadielyftet. Regeringen föreslår att detta anslag upphör och att medlen överförs till anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet. Regeringen har gett i uppdrag att utifrån skolhuvudmännens behov fördela ett statsbidrag för att öka antalet anställda så att lärare i förskoleklassen och lågstadiet får mer tid för sitt arbete och kan ägna mer tid åt varje elev och så att klasserna kan bli mindre. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att behöver kunna sluta ekonomiska avtal inom ramen för arbetet med satsningen på fler anställda i lågstadiet. Vidare kan i vissa fall behöva lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 för . Jämfört med 2015 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och finansieringsbidrag. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att behöver ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden för att kunna utlysa och fördela medel för praktiknära forskning. 1:19 Bidrag till lärarlöner Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner för . Därutöver består den föreslagna anslagsnivån dels av de förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner, dels av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare, förskollärare och fritidspedagoger i fritidshem. Anslaget får även användas för karriärstegsreformen och för särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Anslaget får vidare användas för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av statsbidragen. Regeringen föreslår en investering i höjda löner för lärare och förskollärare. En sådan reform aviserades i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) och är en central del av den nationella samlingen för läraryrket som regeringen tagit initiativ till. Därför föreslår regeringen att anslaget ökas med 1 2016 och beräknar för ändamålet en ökning med 3 . Regeringen föreslår att satsningen på karriärtjänster finansieras via detta anslag och föreslår därför en ökning av anslaget med 1 2016 och beräknar en ökning med 1 . Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslås och beräknas minska med motsvarande belopp. Särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för forskarutbildade Regeringen föreslår vidare att det inom ramen för avsatta medel för karriärtjänstreformen avsätts 2016 för satsningen på särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för personer med examen på forskarnivå. , 2018 och 2019 beräknar regeringen att avsätta för satsningen. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att behöver kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. I kommittémotion 2015/16:2766 av m.fl. (M, C, FP, KD) begär motionärerna att regeringen riktar en del av karriärtjänsterna till utanförskapsområden. I kommittémotion 2015/16:2768 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 anser motionärerna att ska få i uppdrag att ta fram en nationell strategi för skolans digitalisering, där det bl.a. ska ingå hur bättre kunskapsresultat ska kunna nås genom att elever använder digitala läromedel, vilken kompetens som krävs för att varje skola ska kunna utveckla den digitala infrastrukturen och vilka nya kunskaper rektorer och andra skolledare behöver för att leda digitaliserade skolor. I kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslagsnivån på anslaget 1:2 med . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag minskningar på anslagen 1:1 med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 1 , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med och 1:19 Bidrag till lärarlöner med 1 . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. att avsätts för mindre barngrupper i förskolan, för en satsning på karriärtjänsterna, för att bredda Matematiklyftet till andra ämnen, för obligatorisk sommarskola, för obligatorisk läxhjälp, på stärkt tillsyn, på en it-strategi för skolan, på en webbaserad pilotmodell för att förebygga mobbning, våld och kränkningar och för idrott på fritis. Av partimotionerna 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 14 framgår att föreslår en satsning om på mindre barngrupper i förskolan, vilket innebär att det totala stödet sammanlagt uppgår till 1 . Stödet föreslås särskilt premiera de förskolor som arbetar aktivt med språkinlärning. Detta framgår också av kommittémotionerna 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 2. I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslår motionärerna en förstärkt tillsyn över förskolan med en tydligare kvalitetsgranskning av bl.a. barngruppernas storlek och en förstärkning av anslaget till Skolinspektionen med 2016–2018. Även kommittémotionerna 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 9 behandlar satsningen på förstärkt tillsyn över förskolan. I partimotionen 2015/16:3073 (M) yrkande 7 föreslås att när Skolinspektionen har upprättat en åtgärdsplan för svagpresterande skolor ska kunna erbjuda skolor eller huvudmän som inte når kunskapskraven ett kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till vissa åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten, t.ex. lärarhandledning, speciallärarkompetens, ledarskapsutbildning eller förstärkt elevhälsa. Även i kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 behandlas frågan om en satsning på Skolinspektionen och för utredningsuppdrag och kostnader relaterade till införandet av kunskapskontrakt. Motionärerna föreslår en satsning på 2016 och 2017 för att Skolinspektionen ska stärka tillsynen och genomföra föreslagna utredningsåtgärder. I yrkande 8 i partimotionen 2015/16:3073 föreslår motionärerna att en ny metod bör utvecklas där speciellt utvalda lärarcoacher, kopplade till kunskapskontrakten, får tjänstledigt från sina ordinarie lärartjänster för att professionellt och målinriktat samverka med personalen i utvalda skolors arbetslag. I yrkande 10 begärs att ska få i uppdrag att utforma hur alla ämnen ska kunna utvecklas på liknande sätt som i Matematiklyftet och få ett uppdrag att utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna. Motionärerna föreslår att ska tillföras för dessa åtgärder samt åtgärder för utformandet av kunskapskontrakt. I yrkande 12 anför motionärerna att de vill satsa för att i samråd med Skolinspektionen, (Brå) och ska utarbeta en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, med syfte att förebygga mobbning, våld och kränkningar i skolan. Även kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 7 behandlar satsningen på mobbningsförebyggande arbete genom en webbaserad pilotmodell. I yrkande 13 i partimotionen 2015/16:3073 föreslår motionärerna 2016 för en utbyggnad av antalet karriärtjänster så att de uppgår till 22 000 tjänster. Motionärerna pekar på att bl. a. lyfter fram vikten av goda karriärvägar för att höja läraryrkets status. Även i kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 8 behandlas satsningen på karriärtjänster. I yrkande 14 i partimotionen 2015/16:3073 vill motionärerna öka sin tidigare satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden med och avsätter därmed dubbelt så mycket medel som . Även i partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 47 och i kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 9 behandlas satsningen på karriärtjänster i utanförskapsområden. I yrkande 19 i partimotionen 2015/16:3073 föreslår motionärerna att det ska införas obligatorisk läxhjälp, dvs. en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till elever i årkurs 4–9. Motionärerna föreslår för ändamålet . Även partimotion 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 15 och kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 13 behandlar frågan om obligatorisk läxhjälp. I yrkande 20 i partimotionen 2015/16:3073 begär motionärerna att det ska införas en skyldighet för huvudmännen att erbjuda sommarskola från årskurs 6 för elever som riskerar att inte nå gymnasiebehörighet. De föreslår ytterligare för ändamålet. Även i partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 48 och i kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 14 behandlas frågan om obligatorisk sommarskola. I yrkande 21 i partimotionen 2015/16:3073 föreslår motionärerna att tillförs för att bygga upp ett samarbete mellan fritidshemmen och . Även partimotion 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 17, kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 15, kommittémotion 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 1 samt motionerna 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:2138 av m.fl. (M) yrkande 3 behandlar frågan om idrott på fritidshem. I yrkande 24 i partimotionen 2015/16:3073 föreslår motionärerna till för en nationell strategi för skolans digitalisering och hänvisar till Alliansens förslag på fokusområden som strategin bör innehålla. Även kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 16 behandlar frågan om en nationell strategi för skolans digitalisering. I kommittémotion 2015/16:2348 av m.fl. (SD) i denna del föreslår motionärerna i jämförelse med regeringens förslag en ökning av anslagsnivåerna på anslagen 1:1 med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med och 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. med . Motionärerna föreslår även en minskning av anslagsnivåerna i förhållande till regeringens förslag för anslagen 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med , 1:16 Fler anställda i lågstadiet med 1 och 1:19 Bidrag till lärarlöner med 2 . Dessutom föreslår motionärerna att fyra nya anslag införs. Motionärerna förordar att anslaget 99:1 Förskolan tillförs , anslaget 99:2 Skolan 2 , anslaget 99:4 Teknikbrygga och anslaget 99:5 Teknikcollege . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. satsningar på kvalitetssäkrande åtgärder i förskolan med , ett karriärs- och certifieringslyft för lärare med , digitalisering av skolan med , ökning av stödpersonal i skolan och en stärkt studie- och yrkesvägledning med samt stimulansbidrag till landsbygdsskolor med . I kommittémotion 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslår motionärerna att matkvaliteten i förskolan ska förbättras genom införandet av ett statligt stimulansbidrag som ska satsas på att bygga tillagningskök i förskolor och öka användningen av lokalproducerade råvaror i matlagningen. Även i kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 21 och i motion 2015/16:160 av och (båda SD) behandlas satsningen på matkvalitet i förskolan. I kommittémotionerna 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 27 samt motion 2015/16:122 av m.fl. (SD) föreslås att staten ska skjuta till ett öronmärkt anslag för barnomsorg på obekväm arbetstid och göra samtliga kommuner skyldiga att tillhandahålla nattöppen förskola om rimlig efterfrågan finns. I motion 2015/16:1998 av m.fl. (SD) begärs ökade statsbidrag för barnomsorg under obekväm arbetstid. I kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 20 föreslås en satsning om för att minska barngrupperna och höja kvaliteten inom förskolan. Av kommittémotionerna 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 18 samt motion 2015/16:65 av och (båda SD) framgår att vill införa en nationell rekommendation om maximalt 15 barn per grupp i förskolan. I kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 24 föreslår motionärerna att anslagen till Kommuner och Landsting (SKL) höjs för att möjliggöra för SKL att ta fram en handlingsplan för särskilt begåvade barn i förskolan. I yrkande 31 begär motionärerna att det utreds och inrättas ett system med statlig stimulanspeng där staten medfinansierar den öppna förskolan för att barn ska kunna möta andra barn innan de börjar i den vanliga förskolan. I motion 2015/16:88 av och (båda SD) begär motionärerna att det ska genomföras en matreform i den svenska . Matreformen ska enligt motionärerna innefatta införandet av ett statligt stimulansbidrag som bl.a. ska bidra till att skolmaten tillagas på plats i skolan och att skolmaten till en större grad tillagas av lokalproducerade varor. Frågan om en matreform i skolan behandlas även i motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 36. I motion 2015/16:90 av och (båda SD) anför motionärerna att rektorer ska rekryteras bland erfarna och kunniga lärare. Syftet med detta är enligt motionärerna att stärka rektorers pedagogiska profil, som även rektorers administrativa börda ska anpassas därefter. Även motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 10 behandlar frågan om rekrytering av rektorer. I motion 2015/16:91 av och (båda SD) framhåller motionärerna att det bör införas ett bidrag för att tillfälligt bistå landsbygdsskolor med låga elevunderlag under upp till tre års tid. Denna satsning behandlas även i motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 19. I motion 2015/16:93 av och (båda SD) yrkande 1 föreslår motionärerna att det ska införas ett stimulansbidrag för kommuner och friskolor för digital kompetensutveckling av lärare och rektorer. Även i motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 7 lyfts denna satsning fram. I motion 2015/16:161 av och (båda SD) yrkande 1 föreslår motionärerna ett ökat samarbete mellan näringslivet och gymnasieskolan. Motionärerna anför att samarbetets främsta syfte är att ta till vara företagens erfarenheter och kunskaperna i respektive bransch. Vidare begär motionärerna i yrkande 2 att det införs s.k. teknikcollege med ett ökat samarbete mellan näringslivet och gymnasieskolan samt ett ökat deltagande av näringslivet i utbildningen. Även i motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 12 och i motion 2015/16:3236 av m.fl. (SD) behandlas frågan om teknikcollege. I motion 2015/16:164 av och (båda SD) föreslår motionärerna att ungdomar som inte blivit anställningsbara genom sitt första gymnasieval ska få en andra chans genom att erbjudas två terminers gymnasiestudier och en termin betald praktik hos en lokal industri. Syftet med satsningen är enligt motionärerna att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin. Förslag om att inrätta en s.k. karriärtrappa för lärare enligt en förebild från återfinns i bl.a. motion 2015/16:170 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. I yrkande 2 föreslår motionärerna att lärare ska fortbildas enligt ett certifieringssystem med två olika nivåer, en basnivå och en mer avancerad nivå. Även i motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 3 behandlas frågan om ett certifieringssystem för lärare. I motion 2015/16:170 av m.fl. (SD) yrkande 3 begär motionärerna att det införs en utbildningstrappa med ett certifieringssystem, inom vilken det ställs tydliga krav på att enskilda lärare agerar för både andra lärarkollegor och andra skolor med sämre resultat. Även i motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 4 behandlas frågan om en utbildningstrappa. Som en del av ovanstående föreslag om en karriärtrappa för lärare föreslår motionärerna i motion 2015/16:170 av m.fl. (SD) yrkande 4 att det införs en tydlig individuell lönetrappa som följer varje lärares ansvar och utbildningsnivå. Även i motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 5 behandlas frågan om en individuell lönetrappa. I motion 2015/16:1443 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna en satsning på att öka antalet hjälpande och stödjande personal i skolan, däribland skolsköterskor, skolpsykologer, kuratorer, vaktmästare och administrativ personal. Denna fråga behandlas även i motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 21. I motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 30 förespråkar motionärerna ett systematiskt samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet. Motionärerna anför att detta bör ske genom en utökning av det s.k. , genom att även näringslivet deltar tillsammans med idrottsföreningar i skolans verksamhet. I motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 39 begär motionärerna att det ska genomföras en satsning på studie- och yrkesvägledning för att effektivisera matchningen mellan arbetskraft och arbetsmarknad. I kommittémotion 2015/16:3159 av i m.fl. (C) i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivån på anslaget 1:1 med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 1 , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med , 1:17 med och 1:19 Bidrag till lärarlöner med 1 . Motionärerna föreslår att det ska införas två nya anslag. Anslaget 99:8 Lärlingsråd tillförs , och anslaget 99:9 Intensivkurser för nyanlända barns skolgång tillförs . I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 3 begärs att möjligheten att inrätta ett nationellt ses över. Motionärerna pekar på att svenska lärare enligt kvantitativt får mindre kompetensutveckling än lärare i andra länder. Det bör säkerställas att det finns system för att lärare fortlöpande får den kompetensutveckling de behöver, med fokus på kollegialt lärande, undervisningsskicklighet och nödvändiga ämneskunskaper. I yrkande 4 förordar motionärerna att man utöver ett nationellt institut ska införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti och begär att frågan ses över. En sådan garanti skulle enligt motionärerna stärka lärarens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utveckla sig i sin profession. I yrkande 5 vill motionärerna se över möjligheten till fler karriärvägar för lärare som ger högre lön och vill därför bl.