bet · H201CU7 · 2015-02-20 00:00:00 — Vidare bör arbetet med att bygga en ny tunnelbanestation i campusområdet mellan KTH och inledas. I motionen föreslås också att en särskild studentbostadsförhandlare ska utses med uppdrag att bidra till att statlig mark används för bostadsbyggande (yrkande 16). (FP) föreslår i motion 2014/15:26 ett tillkännagivande om att studerandes möjligheter på bostadsmarknaden bör förbättras. Enligt motionären behövs det en nationell strategi för studentbostäder som prioriterar planering, markfrågor och byggande. Det bör även övervägas att betrakta studentbostäder som ett riksintresse. Vidare föreslår motionären att cykelparkeringar stimuleras och att kraven på övrig parkering genom kommunala s.k. parkeringsnormer minskas eller helt tas bort. (C) föreslår i motion 2014/15:2429 yrkande 8 ett tillkännagivande om behovet av att skapa fler studentbostäder genom regelförenklingar, en genomsyn av reglerna för buller och tillgänglighet samt åtgärder för en snabbare planprocess. Enligt förslaget i motion 2014/15:285 av (M) bör det genomföras en översyn med syfte att ytterligare förenkla byggreglerna för studentbostäder. Även i motion 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 9 förslås ett tillkännagivande om enklare byggregler för studentbostäder. Motionärerna anser att framför allt kraven på hiss behöver förändras. I senaste byggprognos (indikatorer, ) redovisas följande bedömning av byggandet av studentbostäder: Enligt bostadsmarknadsenkät förväntas en kraftig ökning av byggandet av studentbostäder , och den höga nivån förväntas bestå . lämnades preliminärt bygglov för nybyggnad av knappt 1 200 studentbostäder, oräknat nettotillskott genom ombyggnad. Flertalet av byggloven, drygt 770 bostäder, lämnades i . Halvårssiffran kan jämföras med , då bygglov lämnades för knappt 1 500 bostäder och med 450 bostäder. Ändringar i plan- och bygglagstiftningen behandlade regeringens proposition Fler bostäder åt unga och studenter (prop. 2013/14:59, bet. 2013/14:CU22, rskr. 2013/14:205) i vilken det föreslogs ändringar i . Ändringarna i lagen trädde i kraft . Ändringarna innebär att avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet alltid får göras vid inredning av bostäder på högst på vindar. Ändringarna innebär även att det av översiktsplanen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder. Därutöver har den maximala tiden för tidsbegränsat bygglov förlängts till , och kravet i byggprocessen på tekniskt samråd vid flyttning av vissa byggnader har tagits bort. behandlade även propositionerna En enklare planprocess (prop. 2013/14:126, bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366), Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov (prop. 2013/14:127, bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:286) och Samordnad prövning av buller enligt och (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). Riksdagsbesluten om dessa propositioner innebär att relativt omfattande ändringar i nu har trätt i kraft. genomfördes även flera ändringar i föreskrifter och allmänna råd avseende bl.a. studentbostäder. trädde ändrade byggregler (BBR21) i kraft. I avsnittet om bostadsutformning infördes lättnader för alla bostäder med en boarea om högst . Förändringarna innebär bl.a. att det ställs minskade krav på utrymme för funktioner som matlagning och förvaring. För studentbostäder om högst har ytterligare ändringar gjorts i bl.a. bostadsutformningskraven. Ändringarna i byggreglerna innebär att bostäder nu kan byggas med en boyta från och studentbostäder med en boyta från . Det har också införts en definition av begreppet studentbostad i byggregler med innebörden att det gäller bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskola. Bristen på studentbostäder på flera av landets universitet- och högskoleorter har lett till omfattande problem. Många studenter har åtminstone under den fått söka tillfälliga lösningar för sitt boende med osäkra andrahandskontrakt eller som inneboende. I vissa fall kan bostadsbristen ha påverkat valet av studieort och studieinriktning eller i värsta fall lett till att man helt har avstått från att påbörja sina högskolestudier. anser därför att det är mycket angeläget att söka lösningar som på olika sätt kan påverka utbudet av studentbostäder. Det krävs att alla berörda parter, dvs. i första hand staten, kommunerna och ägarna till studentbostäderna medverkar till att förbättra bostadssituationen för studenterna. När det gäller statliga insatser har, som framgått ovan, byggregler ändrats på ett sådant sätt att det kan bidra till sänkta byggkostnader för studentbostäder. Även vissa av de förändringar som genomförts i kan bidra till att underlätta byggandet av nya bostäder och till att snabbt få fram tillfälliga bostadslösningar. Det kommer emellertid att behövas fortsatta statliga insatser som kan bidra till att utbudet av studentbostäder bättre motsvarar efterfrågan. Regeringen har satt upp ett mål som innebär att 250 000 bostäder ska byggas och klart uttryckt att bristen på bostäder för unga och studenter står i fokus för vidare överväganden om åtgärder som kan öka nyproduktionen. Ett ökat byggande av studentbostäder kräver även ett stort engagemang från de berörda kommunerna som genom bl.a. en aktiv markpolitik och en effektiv planprocess kan bidra till att fler byggprojekt kan påbörjas. Utskottet förutsätter att regeringen är väl medveten om bristen på studentbostäder och överväger olika åtgärder som kan bidra till ett ökat byggande. Något tillkännagivande i frågan enligt motionsförslagen kan därför inte anses vara nödvändigt. Motionerna avstyrks således. En ny boendeform för unga Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att det bör tillsättas en utredning om en ny boendeform för unga. Utskottet anser inte att det bör införas sådana särregler för ungdomsbostäder som föreslås i motionen. Jämför reservation 4 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om en ny boendeform för unga. Motionärerna anser att det bör tillsättas en utredning om en egen boendeform för unga med begränsad hyrestid där syftet är att öka utbudet av lägenheter som är överkomliga för unga. För denna boendeform ska, liksom för studentbostäderna, avsteg kunna göras från byggkrav vad gäller bl.a. buller och tillgänglighet. Det finns en stor brist på bostäder som är särskilt lämpliga för unga hushåll. Det gäller framför allt mindre hyreslägenheter med låg hyra. anser att det är mycket angeläget att på olika sätt förbättra möjligheterna för unga att etablera sig på bostadsmarknaden. Även regeringen har framhållit att det finns behov av att se över förutsättningarna för att skapa incitament både för byggandet av små energieffektiva hyresrätter och för byggandet av studentbostäder. De bostäder som kan vara särskilt lämpliga för unga hushåll är givetvis ibland efterfrågade även av andra hushållstyper. Flera bostadsföretag har emellertid valt att i delar av sitt bostadsbestånd erbjuda hyreskontrakt endast till personer under en viss ålder. Enligt bostadsmarknadsenkät finns det omkring 4 700 sådana särskilda ungdomsbostäder i landet. I många kommuner finns det också planer på ett nytillskott av ungdomsbostäder, främst genom nybyggnad men även genom ombyggnad. Det finns således ett utbud av särskilda ungdomsbostäder som erbjuds av olika bostadsföretag. För dessa bostäder gäller inte några särskilda regler i hyreslagstiftningen i fråga om exempelvis begränsningar av hyrestiden. Utskottet anser inte heller att det behöver införas några sådana särregler för bostäder som är lämpliga för unga hushåll. När det gäller de byggregler som utfärdats av vill utskottet framhålla att det har genomförts ändringar som underlättar byggandet av mindre bostäder lämpliga för exempelvis unga hushåll. Det finns därför inte skäl att överväga ytterligare ändringar enligt förslaget i motionen. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:2953 yrkande 18. Åtgärder för att underlätta bostadsägande Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om behovet av åtgärder som gör det lättare att äga bostäder. Utskottet anser att det visserligen finns skäl att återkommande se över de villkor som gäller på bostadsmarknaden för olika ägarkategorier och upplåtelseformer men att den nu aktuella motionen inte bör leda till något tillkännagivande från . Jämför reservation 5 (M, C, FP, KD) och särskilt yttrande (C, FP). (FP) föreslår i motion 2014/15:2 att i ett tillkännagivande till regeringen ska framhålla behovet av åtgärder som gör det lättare att äga bostäder. Enligt motionären bör det övervägas att bl.a. inrätta ett bosparande, ge möjlighet att bilda ägarlägenheter i det befintliga bostadsbeståndet och ha olika upplåtelseformer i samma fastighet, tillåta en friare hyressättning i ägarlägenheter och direktägda småhus, underlätta för enskilda privatpersoner att köpa mark för att bygga en egen bostad, utforma en modern egnahemsrörelse samt möjliggöra friköp av tomträtter för privatägda småhus. Flera avrapporterade eller pågående utredningar behandlar frågor med anknytning till förslagen i motionen. redovisade Tomträtts- och arrendeutredningen sitt delbetänkande Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71). I betänkandet finns bl.a. ett förslag till regler om friköp av tomträttsfastigheter. Förslaget har varit föremål för remissbehandling och frågan bereds nu inom . redovisade ägarlägenhetsutredning sitt betänkande Från hyresrätt till äganderätt (SOU 2014:33). I betänkandet finns bl.a. förslag om ett förfarande för att ombilda befintliga hyresfastigheter till ägarlägenheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . Den tidigare regeringen gav i uppdrag åt att utreda behovet av och förutsättningarna för ökat byggande av småhus (S2014/4994/PBB). I uppdraget anges ett antal frågor som ska besvaras. Det gäller bl.a. om det i den kommunala markpolitiken, i planeringsprocessen, i regelverk eller på annat sätt finns element som motverkar byggandet av småhus. Det ingår även i uppdraget att klarlägga om det finns tillgänglig mark som lämpar sig för småhusbyggande i storstadsregionens olika delar. Uppdraget ska redovisas . I utredningsuppdraget om EU-rättsliga förutsättningar för bostadspolitik (dir. 2013:68) ingår bl.a. att analysera förutsättningarna för ny- och ombyggnad för egnahemsboende på gles- och landsbygd samt föreslå åtgärder som kan underlätta sådant boende. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser givetvis att det finns skäl att återkommande se över de villkor som gäller på bostadsmarknaden för olika ägarkategorier och upplåtelseformer. Flera av de frågor som nämns i motionen har, som framgått ovan, varit föremål för utredningar vars resultat bereds inom eller kommer att redovisas . Motionen behandlar i kortfattade ordalag även flera andra frågor där det kan finnas olika uppfattningar om lämpliga åtgärder. Vissa av dessa frågor kommer att behandlas av utskottet med anledning av mer avgränsade mo-tionsförslag från allmänna motionstiden. Den nu aktuella motionen bör emellertid inte leda till något förslag om ett tillkännagivande från . Motionen avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ett tillkännagivande med innebörden att de statliga kreditgarantierna på ett tydligare sätt ska främja bostadsinvesteringar på landsbygden. Utskottet hänvisar till att de aktuella reglerna för kreditgaranti redan är föremål för överväganden och att utredningsresultat i frågan kommer att redovisas . Jämför reservation 6 (C). I motion 2014/15:2429 av (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att kreditgarantierna för bostadsbyggande på ett tydligare sätt ska riktas så att de främjar fler bostadsinvesteringar på svaga bostadsmarknader. Motionären framhåller att kreditgarantierna för landsbygdsbyggande är relativt okända och därför har utnyttjas i alltför låg grad. Kreditgaranti är en försäkring som kreditinstitut kan teckna för bl.a. lån till ny- och ombyggnad av bostäder. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och kan minska behovet av topplån eller egen kapitalinsats för låntagaren. kan lämna en kreditgaranti enligt förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti. Garantin får lämnas till ny- eller ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus, egnahem och ägarlägenheter samt sådan ombyggnad av lokal, byggnad eller annan anläggning som innebär nytillskott av ägarlägenheter. Garanti får också lämnas till förvärv av hus för ombildning till kooperativ hyresrätt. Vid ny- och ombyggnad gäller att kreditgarantin vid garantitidens början högst får avse ett belopp som motsvarar av fastighetens eller tomträttens marknadsvärde. För att öka möjligheterna att finansiera ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden även när fastighetens marknadsvärde är lägre än byggkostnaderna infördes en kompletterande bestämmelse i förordningen med följande lydelse: Om kostnaden för ny- eller ombyggnaden överstiger den ökning av marknadsvärdet som ny- eller ombyggnaden medför, får kreditgaranti i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för ny- eller ombyggnaden. Kreditgarantin får i dessa fall dock inte överstiga ett belopp om per kvadratmeter uppvärmd boarea. Villkoren för kreditgaranti på svaga bostadsmarknader övervägs av utredningen om EU-rättsliga förutsättningar för bostadspolitik. I utredningens direktiv (dir. 2013:68) ingår att analysera förutsättningarna för ny- och ombyggnad för egnahemsboende på gles- och landsbygd samt föreslå åtgärder som kan underlätta sådant boende. I uppdraget anges att utredaren särskilt ska undersöka möjligheten att ytterligare utveckla de befintliga kreditgarantierna så att gles- och landsbygdsboende underlättas. Uppdraget ska redovisas . Även på s.k. svaga bostadsmarknader finns det ett behov av att bygga nya bostäder eller bygga om och modernisera befintliga bostäder. Som motionären konstaterar är sådana investeringar av stor betydelse för att stärka landsbygdens attraktionskraft och en viktig förutsättning för att befolkningen ska kunna växa och för att företag ska kunna utvecklas. På mindre orter och på landsbygden kan det emellertid uppstå svårigheter att finansiera ett bostadsbyggnadsprojekt. Särskilt i de fall då byggkostnaden och lånebehovet bedöms överstiga den färdiga bostadens marknadsvärde kan det uppstå svårigheter för byggherren att erhålla ett lån, även i de fall låntagaren i övrigt bedöms ha god kreditvärdighet. Som framgår ovan infördes en kompletterande bestämmelse för den statliga kreditgarantin som syftade till att underlätta kreditgivningen i dessa fall. Enligt vad som anförs i motionen har emellertid denna utvidgade möjlighet till kreditgaranti för långivarna kommit att utnyttjas i relativt begränsad omfattning. kan konstatera att det ingår i uppdraget för utredningen om EU-rättsliga förutsättningar för bostadspolitik att undersöka möjligheten att ytterligare utveckla de befintliga kreditgarantierna så att gles- och landsbygdsboende underlättas. Som framgått ovan kommer utredningen att redovisa sitt uppdrag . Utskottet anser att utredningens överväganden och förslag i den aktuella frågan bör avvaktas. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2014/15:2429 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att alla kommuner ska vara skyldiga att inrätta en bostadsförmedling. Utskottet hänvisar till gällande bestämmelser om att en kommun ska ordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Jämför reservationerna 7 (V) och 8 (M, C, FP, KD) – motiveringen. föreslår i partimotion 2014/15:154 av m.fl. yrkande 8 ett tillkännagivande till regeringen om att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som har transparenta regler och som förmedlar de flesta allmännyttiga och privata lägenheterna. Lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar Enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska en kommun anordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Om två eller flera kommuner behöver gemensam bostadsförmedling ska dessa kommuner anordna sådan bostadsförmedling. Regeringen får förelägga en kommun att anordna bostadsförmedling. Som framgått ovan finns det i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar bestämmelser om att en kommun ska anordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Den nuvarande bostadsbristen i många kommuner gör att det finns skäl att överväga hur en sådan förmedlingsverksamhet bör utformas. Frågan om formerna för det kommunala engagemanget i förmedlingsverksamheten har också diskuterats i flera kommuner. En bostadsförmedling som förmedlar bostäder från såväl allmännyttiga som privata fastighetsägare finns endast i ett begränsat antal kommuner. Däremot är det vanligt att kommunerna på något annat sätt tar ansvar för förmedlingen av bostäder. Vanligast är att de allmännyttiga bostadsbolagen i en kommun, eller i flera samverkande kommuner, har en egen kö. Det är även vanligt att kommunerna lämnar information på sin webbplats om de hyresvärdar som är verksamma inom kommunen. Utskottet anser att det är angeläget att även fortsättningsvis utveckla formerna för det kommunala engagemanget när det gäller förmedling av hyresbostäder. I flera kommuner kan det finnas skäl att överväga möjligheten att förstärka förmedlingsverksamheten. Däremot anser utskottet inte att det finns tillräckliga skäl att föreslå en ändring av de bestämmelser om bostadsförmedling som finns i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Motionsförslaget avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som gäller allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Utskottet ställer sig avvisande till förslag om krav på att kommunerna ska inrätta bolag och behålla bolagens bostäder. Vad gäller förslag om en översyn av vissa gällande regler för bolagen hänvisar utskottet till att en löpande uppföljning redan görs och att en aviserad utvärdering bör avvaktas. Jämför reservation 9 (V). Två motioner tar upp frågor om villkoren för verksamheten vid de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen. Det gäller behovet av en utvärdering av den gällande lagstiftningen på området, krav på kommunerna att inrätta bolag och behålla bolagens bostäder, en utredning om bolagens inkomstkrav på nya hyresgäster samt reglerna om värdeöverföringar från bolagen. föreslår i sin partimotion 2014/15:154 av m.fl. att ställer sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att det bör genomföras en utvärdering av lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (yrkande 11). Motionärerna framhåller särskilt behovet av att utreda hur lagkravet på att bolagen ska bedriva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer ska tolkas. Vidare föreslås ett tillkännagivande om att det ska finnas minst ett allmännyttigt bostadsföretag i varje kommun. De kommuner som saknar ett sådant företag bör ges ansvar för att bygga upp ett (yrkande 6). Motionärerna anser också att det bör införas ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag (yrkande 5). Enligt vad som anförs i motionen ställer de allmännyttiga bostadsföretagen alltför höga krav på årsinkomst för att acceptera nya hyresgäster. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen ska låta utreda vad man kan göra för att hindra bolagen att ställa orimliga inkomstkrav (yrkande 7). Slutligen föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag med innebörden att vinster som görs i kommunala bostadsbolag ska stanna i verksamheten (yrkande 15). Det bör även införas en möjlighet till sanktioner mot kommuner som bryter mot reglerna om värdeöverföringar. Även motion 2014/15:1928 av (S) behandlar frågor om hur försäljningar av bostäder ägda av allmännyttiga bolag ska kunna förhindras. Motionären föreslår ett tillkännagivande om att en lagöversyn bör göras för att skydda allmännyttan och dess hyresgäster från oåterkalleliga privatiseringar och utförsäljningar orsakade av tillfälliga politiska majoriteter (yrkande 1). Lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag Enligt lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag avses med ett sådant bolag ett aktiebolag som en kommun eller flera kommuner gemensamt har det bestämmande inflytandet över och som i allmännyttigt syfte i sin verksamhet huvudsakligen förvaltar fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt främjar bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som är ägare till bolaget erbjuder hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. Vidare anges bl.a. att ett allmännyttigt kommunalt bostadsaktiebolag ska be-driva verksamheten enligt affärsmässiga principer. Lagen innehåller även särskilda bestämmelser om värdeöverföringar från ett allmännyttigt kommunalt bostadsaktiebolag. Sådana värdeöverföringar får under ett räkenskapsår inte överstiga ett belopp som motsvarar räntan på det kapital som kommunen eller kommunerna vid föregående räkenskapsårs utgång har skjutit till i bolaget som betalning för aktier. Räntesatsen ska därvid utgöras av den genomsnittliga statslåneräntan under föregående räkenskapsår med tillägg av . Vidare anges att värdeöverföringar under ett räkenskapsår inte får överstiga ett belopp som motsvarar hälften av bolagets resultat för föregående räkenskapsår. Det finns emellertid i lagen vissa undantag från dessa begränsningar av värdeöverföringarna som bl.a. avser netto-överskott som uppkommit vid avyttring av fastigheter. De aktuella motionerna behandlar frågor om vilka regler som ska gälla för de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen. Förslagen avser både gällande bestämmelser i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och vissa nya regler som enligt motionärerna bör införas. I en av motionerna föreslås också en utvärdering av den gällande lagen. Utskottet vill först erinra om att lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag trädde i kraft efter en bred förankring inom bostadssektorn och med ett brett parlamentariskt stöd inom . Redan från början klargjordes att det skulle göras en fortlöpande uppföljning av lagens tillämpning och att en utvärdering av lagen skulle genomföras när de nya bestämmelserna varit i kraft . En uppföljning av lagens tillämpning i vissa avseenden har genomförts av . Enligt förordningen (2011:1159) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska dels sammanställa uppgifter om de värdeöverföringar som gjorts från de allmännyttiga bolagen, dels följa företagens utveckling och roll på bostadsmarknaden inklusive de förändrade förutsättningarna för bostadsaktiebolagen när det gäller konkurrens, valfrihet, segregation samt modernisering och underhåll av beståndet. I regleringsbrevet (S2014/8774/) har även fått regeringens uppdrag att följa och analysera effekterna av förändringar i hyreslagstiftningen m.m. I detta uppdrag ingår flera frågor om inriktningen av de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagens verksamhet, bl.a. hur företagen arbetar med sociala frågor och allmännyttiga aspekter inom ramen för sin verksamhet. Utskottet kan således konstatera att det redan görs en fortlöpande uppföljning av de allmännyttiga bostadsföretagens verksamhet. Eventuella överväganden om behovet av lagändringar i olika avseenden bör kunna vänta i avvaktan på en utvärdering av lagen. Något tillkännagivande i denna fråga kan inte anses vara nödvändigt. När det gäller motionsförslaget om de allmännyttiga bostadsföretagens inkomstkrav på nya hyresgäster anser utskottet att detta främst är en fråga för bolagen och deras kommunala ägare. Sådana överväganden pågår också när det gäller exempelvis allmännyttiga bostadsbestånd. Utskottet tar avslutningsvis upp de förslag som förs fram i motionerna om att nya bestämmelser bör införas om krav på kommuner att inrätta allmännyttiga bostadsföretag och om begränsningar av kommunernas möjlighet att avyttra företagens bostäder.