bet · H301KU3 · 2015-11-13 00:00:00 — Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda I detta utlåtande behandlar utskottet kommissionens meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (KOM(2015) 215). Kommissionen redogör i meddelandet för sina planer för arbetet med bättre lagstiftning. I meddelandet lyfter kommissionen särskilt fram arbetet med samråd, nya riktlinjer för bättre lagstiftning, en ny , EU-institutionernas delade ansvar, det fortsatta arbetet med Refit och en ny plattform för Refit. Utskottet välkomnar kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och ambitionen att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen. Utskottet noterar vidare att kommissionen framhåller att varje förslag ska åtföljas av en bättre motivering, särskilt att förslagen ska innehålla mer ingående förklaringar av hur initiativen svarar mot principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Utskottet är positivt till kommissionens regelförenklingsarbete och att den särskilt avser att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och överväga enklare regler för dessa. I utlåtandet finns ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (SD) Bilaga Förteckning över granskade dokument Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda lägger utlåtandet till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), Skånberg (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning Kommissionen presenterade ett paket för bättre lagstiftning som omfattar dels ett meddelande om bättre lagstiftning, dels ett förslag till ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning (KOM(2015) 216). I detta utlåtande behandlar utskottet kommissionens meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (KOM(2015) 215). En engelsk språkversion av meddelandet kom in till . Den svenska språkversionen kom in till . bestämde talmannen efter samråd med gruppledarna att dokumentet skulle hänvisas till för granskning i enlighet med 9 kap. 20 § riksdagsordningen (RO). Kammaren hänvisade dokumentet till utskottet . En faktapromemoria (2014/15:FPM37) om meddelandet kom in till . Kommissionen redogör i meddelandet för sina planer för arbetet med bättre lagstiftning. I meddelandet lyfter kommissionen särskilt fram arbetet med samråd, nya riktlinjer för bättre lagstiftning, en ny , EU-institutionernas delade ansvar, det fortsatta arbetet med Refit och en ny plattform för Refit. Ökad insyn och fler samråd Kommissionen vill införa mer öppenhet i beslutsprocesserna och fler samråd med berörda parter. Det ska främst ske genom förbättrade möjligheter för berörda parter att lämna synpunkter under hela lagstiftningsprocessen. Färdplaner och inledande konsekvensbedömningar ska spridas så att berörda parter kan få relevant information och lämna synpunkter redan när arbetet med ett nytt initiativ inleds. Samråd kommer att hållas i samband med att nya förslag utarbetas och när befintlig lagstiftning utvärderas. Efter att kommissionen har antagit ett förslag ska det finnas möjlighet för berörda parter att lämna synpunkter . Synpunkterna kommer att sammanställas av kommissionen och sedan översändas till och rådet så att de kan beaktas i den fortsatta processen. Alla berörda parter kommer även att kunna lämna synpunkter på delegerade akter och genomförandeakter. Utkast till delegerade akter kommer att finnas tillgängliga på kommissionens webbplats som samråd hålls med experter i medlemsstaterna. Viktiga genomförandeakter kommer också att offentliggöras för att berörda parter ska kunna lämna synpunkter. Utöver de formella samråden kommer en ny funktion på kommissionens webbplats för bättre lagstiftning, Underlätta arbetsbördan – tyck till, att ge alla möjlighet att lämna synpunkter och kommentarer på befintlig EU-lagstiftning och initiativ. Bättre motiveringar och nya riktlinjer för bättre lagstiftning Kommissionen anför vidare att varje förslag från kommissionen kommer att åtföljas av en bättre motivering. Motiveringen kommer inte bara att redogöra för syftet med den föreslagna åtgärden utan också förklara hur principerna om bättre lagstiftning har tillämpats, varför initiativet behövs, varför det bedöms vara det bästa redskapet för EU, vad berörda parter anser och vilka sociala, miljömässiga och ekonomiska konsekvenser det kan antas få, särskilt för konkurrenskraften och för små och medelstora företag. Förslagen kommer också att innehålla mer ingående förklaringar av hur initiativen svarar mot principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Kommissionen kommer i fortsättningen att tillämpa nya riktlinjer för bättre lagstiftning. Riktlinjerna säkerställer bl.a. att ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser beaktas och att ett konkurrenskraftigt EU med hållbar utveckling prioriteras. Genom riktlinjerna åtar sig kommissionen på nytt att använda bästa tillgängliga information och vetenskap samt stärker åtagandet att införa tydliga övervaknings- och genomförandeplaner innan åtgärder antas. Kommissionen kommer att försäkra sig om lösningar som utnyttjar alla möjligheter som digital och annan teknik kan erbjuda och som kan komma att erbjudas . Kommissionen kommer särskilt att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och kommer att överväga enklare regler för dessa företag. har konsekvensbedömningsnämnden stått för kontrollen av kommissionens konsekvensbedömningar. Den har säkerställt kvaliteten på de konsekvensbedömningar som kommissionen gör innan den fattar beslut om nya initiativ. meddelade kommissionen att en ny kommer att ersätta den nuvarande nämnden och att den kommer att få en starkare roll. Den nya nämnden kommer att bedöma kvaliteten på konsekvensbedömningar som ligger till grund för det politiska beslutsfattandet. Om kommissionen beslutar att vidta åtgärder utan stöd av en adekvat konsekvensbedömning kommer den offentligt att förklara varför. Till skillnad från tidigare kommer nämnden också att kontrollera viktiga utvärderingar av befintlig lagstiftning och de kontroller som gjorts av dess ändamålsenlighet. Den nya nämnden kommer att bestå av en ordförande och sex ledamöter som till skillnad från tidigare kommer att arbeta i nämnden på heltid och inte ha något politiskt ansvarsområde inom kommissionen. Tre av ledamöterna kommer att rekryteras utifrån för en fast mandattid som inte kan förnyas. I meddelandet framhåller kommissionen att den spelar en viktig roll för att förbättra lagstiftningen men att den inte kan åstadkomma allt på egen hand. I det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning fastställs hur , rådet och Europeiska kommissionen bör samarbeta för att se till att EU:s lagstiftning förbereds på bästa tänkbara sätt. Enligt kommissionen har avtalets goda avsikter inte genomförts konsekvent. Som exempel nämner kommissionen att den gjorde 700 konsekvensbedömningar –2014, medan gjorde 20 konsekvensbedömningar av sina ändringar och rådet inga alls. Kommissionen framhåller vidare att medlagstiftarna sällan inleder sin behandling av ett förslag med en ordentlig genomgång av kommissionens konsekvensbedömning. Särskilt i förhandlingarnas slutskede förekommer det att det görs överenskommelser med föga hänsyn till vilka direkta och indirekta konsekvenser kompromissändringarna kan få. Kommissionen har därför lagt fram ett förslag till ett nytt avtal med och rådet, interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning, KOM(2015) 216. Målet är att alla parter ska åta sig att lagstifta och samarbeta bättre. Kommissionen uppmanar och rådet bl.a. att prioritera initiativ som kan förenkla eller förbättra befintliga lagar och att genomföra konsekvensbedömningar av alla väsentliga förändringar som eller rådet föreslår under lagstiftningsproceduren. och rådet bör vidare anamma synsättet att lagstiftningen bör vara begriplig och tydlig och att befintlig lagstiftning bör utvärderas innan nya initiativ övervägs samt göra EU-lagstiftning så tillgänglig som möjligt. Institutionerna bör även visa större öppenhet och delaktighet. Kommissionen vill också att varje institution ska kunna begära att en oberoende panel gör en bedömning av lagstiftningens begriplighet och tydlighet samt motsvarande bedömning av varje betydande ändring av kommissionens förslag. Programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat, Refit, är kommissionens program för att säkerställa att EU-lagstiftningen är ändamålsenlig och leder till de resultat som lagstiftarna åsyftat. Refit går inte ut på att avreglera utan att reglera bättre. Sedan starten har Refit lett till en mycket tydligare fokusering på de problem som den befintliga lagstiftningen leder till för enskilda och företag. Utvecklingen följs med hjälp av en resultattavla för Refit, och den senaste versionen offentliggörs i en bilaga till meddelandet. Resultattavlan visar status av genomförandet av initiativ inom Refit. I meddelandet anför kommissionen att den nu vill göra Refit-programmet ännu starkare och göra det mer målinriktat, kvantitativt, inkluderande och mer integrerat i den politiska beslutsprocessen. I meddelandet listar kommissionen exempel på nya initiativ till förenklingar. Kommissionen har även identifierat 23 rättsakter som bör upphävas på olika politikområden. Kommissionen nämner också ett antal större utvärderingar som är på väg att avslutas. Av meddelandet framgår vidare att kommissionen kommer att inrätta ett nytt forum för Refit (Refit-plattformen). I detta forum kommer det att ingå framstående experter från näringslivet, arbetsmarknadens parter och det civila samhället samt experter från samtliga medlemsstater, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt . Alla berörda parter kommer att kunna lägga fram sina synpunkter på konsekvenserna av EU:s lagstiftning och föreslå hur lagstiftningen kan förbättras. Kommissionen kommer att ge återkoppling på alla förslag. Kommissionen framhåller att syftet är att arbeta mer transparent och inkluderande för att åstadkomma förslag av hög kvalitet som uppnår samhälleliga mål på ett effektivt sätt. Kommissionen understryker att den inte ensam kan ta fram bättre lagstiftning utan att det krävs ett gemensamt åtagande från samtliga institutioner inom EU, medlemsstaterna och andra aktörer. Kommissionen avslutar sitt meddelande med att uppmana och rådet att snabbt inleda förhandlingar på grundval av kommissionens förslag till ett interinstitutionellt avtal för att avtalet ska kunna slutföras före utgången av 2015. I den överlämnade faktapromemorian välkomnar regeringen kommissionens meddelande och att kommissionen ytterligare stärker arbetet med bättre lagstiftning. Regeringen välkomnar kommissionens nya och dess nya forum för Refit samt att kommissionen stärker arbetet med samråd och konsekvensutredningar. Regeringen anser vidare att det är viktigt att kommissionen utvecklar arbetet med att mäta och följa effekterna av förenklingsarbetet på EU-nivå. Regeringen instämmer i kommissionens bedömning att rådet skulle kunna använda konsekvensutredningar på ett bättre sätt i sitt beslutsfattande. Regeringen påminner om att EU:s institutioner gemensamt med medlemsstaterna ansvarar för arbetet med bättre lagstiftning. Regeringen anser att den generella principen vid utformning av regler alltid bör vara att ha de mindre företagen som utgångspunkt, dvs. principen tänk småskaligt först. Regeringen anser dock att det är olämpligt att generellt undanta små och medelstora företag från lagstiftning. Förslag som ger möjligheter till lättnader och undantag för mindre företag måste bedömas och analyseras från fall till fall. Regeringen anser att arbetet med att förenkla för företag är viktigt för konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning. Förenklingsarbetet är därför en prioriterad fråga för regeringen på EU-nivå och ligger i linje med motsvarande höga ambitioner för förenklingsarbetet på nationell nivå. Regeringen välkomnar också kommissionens ambition att öka öppenheten i lagstiftningsprocessen. I utlåtande /15:KU9 behandlade utskottet dels kommissionens rapport om förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten (KOM(2014) 507), dels kommissionens rapport om subsidiaritet och proportionalitet (KOM(2014) 506). Utskottet påpekade i sitt ställningstagande att uteblivna eller bristande motiveringar utifrån subsidiaritetsprincipen leder till att nationella parlament får svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att bevaka tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Utskottet ville därmed återigen framhålla kommissionens skyldighet att motivera förslag utifrån subsidiaritetsprincipen. I sammanhanget noterade utskottet att kommissionen höll på att uppdatera sina riktlinjer för konsekvensbedömningar och samråd med berörda parter för att stärka lagstiftningsreformer, bl.a. subsidiaritetsbedömningarna, vilket utskottet välkomnade. Utskottet har tidigare pekat på vikten av tydliga motiveringar av kommissionens förslag (se bl.a. utl. 2013/14:KU45 och utl. 2012/13:KU14). Utskottet har vidare i utlåtande /07:KU23 framhållit vikten av att kommissionen och andra EU-institutioner kraftfullt driver frågan om ökad offentlighet, öppenhet och insyn och har noterat det önskvärda i att arbetet med att öka öppenheten och insynen i EU:s lagstiftningsprocesser inte begränsar sig till tillgång till handlingar utan även berör den slutna förhandlingskultur som alltjämt präglar delar av verksamheten hos EU:s institutioner. I utlåtande /15:UU4 behandlade utrikesutskottet kommissionens arbetsprogram . I sitt ställningstagande välkomnade utrikesutskottet att kommissionen i arbetsprogrammet anger att man avser att vara så öppna som möjligt med sitt arbete och att man kommer att samarbeta med övriga EU-institutioner för att stärka ansvarsutkrävande och insyn i EU:s verksamhet. Utskottet välkomnar kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och ambitionen att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen. Ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Utskottet vill därför framhålla vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller de s.k. trilogerna, dvs. trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . Utskottet noterar att kommissionen framhåller att varje förslag ska åtföljas av en bättre motivering, särskilt att förslagen ska innehålla mer ingående förklaringar av hur initiativen svarar mot principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Såsom utskottet har framhållit leder uteblivna eller bristande motiveringar utifrån subsidiaritetsprincipen till att och andra nationella parlament får svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Utskottet erinrar om att kommissionen och andra förslagsställare enligt protokollet är skyldiga att lämna motiveringar utifrån subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Utskottet är positivt till kommissionens regelförenklingsarbete och att den särskilt avser att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och överväga enklare regler för dessa. Regelförenklingsarbetet får inte leda till att arbetstagares rättigheter försvagas, till försämringar vad gäller arbetsmiljö eller till försvagat miljö- och konsumentskydd, även om regelförenklingar bör övervägas även på dessa områden. Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (SD) (SD) och (SD) anför: Vi sverigedemokrater är kritiska till att de s.k. trilogerna, dvs. förhandlingarna mellan de tre institutionerna , och rådet, är slutna. När det gäller förhandlingar i allmänhet och unionens befogenhet i synnerhet borde enligt vår mening full insyn råda. Enligt kommissionens förslag till avtal ska de tre institutionerna säkerställa ”en lämplig insyn” i lagstiftningsprocessen utan att det närmare definieras vad som avses med detta. Osäkerheten kring detta har fått den europeiska ombudsmannen att ifrågasätta transparensen i den pågående processen, och ombudsmannen har bl.a. frågat om möten har annonserats i förväg, vilka dokument som förekommer i processen m.m. Vi menar att det bör råda full allmän insyn i processen genom att alla möten, innehållet i dem och deltagarna vid dem publiceras på förhand och genom att säkerställa att information om vad som förevarit på mötena snabbt och fullständigt görs tillgängligt för allmänheten på samtliga språk som talas i unionens medlemsländer. Vi har också vissa synpunkter på urvalsprocessen kring de nationella experter som kommissionen avser att rådfråga i anslutning till utarbetandet av utkast till delegerade akter. Enligt vår mening bör de nationella parlamenten ges långtgående möjlighet att påverka urvalen av experter som ska företräda respektive folk i olika frågor. Förteckning över granskade dokument Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt . Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda, KOM(2015) 215. I KU:s utlåtande KU3 behandlar utskottet kommissionens meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat - en EU-agenda. Kommissionen redogör i meddelandet för sina planer för arbetet med bättre lagstiftning. Bättre lagstiftning för bättre resultat - en EU-agenda Det är en majoritet inom KU som är enig i detta utlåtande. Det är trots det viktigt att ta upp de här frågorna i kammaren. Jag vill därför ta tillfället i akt att i korthet framföra vissa delar av kommissionens meddelande. Först och främst redogör kommissionen för att kommissionen vill införa mer öppenhet i beslutsprocesserna och fler samråd med berörda parter. Det ska främst ske genom förbättrade möjligheter för berörda parter att lämna synpunkter under hela lagstiftningsprocessen. Efter att kommissionen har antagit ett förslag ska det finnas möjlighet för berörda parter att lämna synpunkter på detta . Synpunkterna kommer att sammanställas av kommissionen och sedan översändas till och rådet så att de kan beaktas i den fortsatta processen. Det ska nämnas här att de berörda parterna även kommer att kunna lämna synpunkter på delegerade akter och genomförandeakter. Det är bra att kommissionen tar detta steg, då mer öppenhet och fler samråd har efterfrågats. Det är ett steg i rätt riktning avseende den demokratiska processen. Kommissionen anför vidare att varje förslag från kommissionen kommer att åtföljas av en bättre motivering. Motiveringen kommer inte bara att redogöra för syftet med den föreslagna åtgärden utan också förklara hur principerna om bättre lagstiftning har tillämpats. Det ska alltså redogöras för varför initiativet behövs, varför det bedöms vara det bästa redskapet för EU, vad berörda parter anser och vilka sociala, miljömässiga och ekonomiska konsekvenser som det kan antas få, särskilt för konkurrenskraften för små och medelstora företag. Denna uppräkning kommer kommissionen att beakta för att skapa bättre lagstiftning. Kommissionen kommer särskilt att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och kommer att överväga enklare regler för dessa företag. Förslagen från kommissionen kommer också att innehålla mer ingående förklaringar av hur initiativen svarar mot principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Detta är något som vi i KU har efterfrågat . I och med att vissa lagförslag från kommissionen haft bristfälliga motiveringar eller i vissa fall helt saknat motiveringar, har det försvårat för och andra nationella parlament att se om förslagen strider mot subsidiaritetsprincipen. De har alltså haft svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Jag menar att det är att kommissionen tar tag i detta, och jag ser fram emot de förbättringar som ska göras i denna del. Det kommer även att instiftas en ny som ska ersätta den nuvarande konsekvensbedömningsnämnden. Den nya nämnden kommer att få en starkare roll. Den nya nämnden kommer att bedöma kvaliteten på konsekvensbedömningar som ligger till grund för det politiska beslutsfattandet. Om kommissionen beslutar att vidta åtgärder utan stöd av en adekvat konsekvensbedömning kommer den offentligt att förklara varför. Till skillnad från tidigare kommer nämnden också att kontrollera viktiga utvärderingar av befintlig lagstiftning och de kontroller som gjorts av dess ändamålsenlighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bättre lagstiftning för bättre resultat - en EU-agenda I meddelandet framhåller kommissionen även vikten av samarbete mellan , rådet och Europeiska kommissionen för att se till att EU:s lagstiftning förbereds på bästa tänkbara sätt. Kommissionen har därför lagt fram ett förslag till ett nytt avtal med och rådet, ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning, vilket ska ersätta det gamla avtalet. Målet är enligt kommissionen att alla parter ska åta sig att lagstifta och samarbeta bättre. Slutligen, herr talman, vill jag nämna Refit, som är kommissionens program för att säkerställa att EU-lagstiftningen är ändamålsenlig och leder till de resultat som lagstiftarna har velat uppnå. I meddelandet anför kommissionen att den nu vill göra Refitprogrammet ännu starkare, mer målinriktat, omfattande, inkluderande och mer integrerat i den politiska beslutsprocessen. Kommissionen kommer även att inrätta ett nytt forum för Refit, kallat Refitplattformen, som ska bestå av framstående experter från näringslivet, arbetsmarknadens parter och det civila samhället samt experter från samtliga medlemsstater, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt . Tanken med detta är att alla berörda parter kommer att kunna lägga fram sina synpunkter på konsekvenserna av EU:s lagstiftning och föreslå hur lagstiftningen kan förbättras. Syftet med de åtgärder som jag nu har nämnt är enligt kommissionen att man ska arbeta mer transparent och inkluderande för att åstadkomma förslag av hög kvalitet som uppnår samhälleliga mål på ett effektivt sätt. Kommissionen understryker att den inte ensam kan ta fram bättre lagstiftning, utan att det krävs ett gemensamt åtagande från samtliga institutioner inom EU, medlemsstaterna och andra aktörer. I utlåtandet finns också en faktapromemoria. Regeringen välkomnar det som framförs i kommissionens meddelande. Men även en majoritet i välkomnar kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och framför allt ambitionen att uppnå det här målet. Ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Mot bakgrund av detta anförande, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut om att ska lägga utlåtandet till handlingarna. Öppenhet och insyn är viktiga inslag i den demokratiska processen. Det leder till ökad känsla av delaktighet men stärker också legitimiteten av lagstiftningen och gör densamma mer effektiv. Just av denna anledning är det viktigt med insyn och öppenhet, inte minst i komplicerade lagstiftningsprocesser som den europeiska där ett flertal parter med olika ingångsvärden agerar. Kommissionen presenterade ett paket av åtgärder för att åstadkomma en bättre och mer effektiv lagstiftning. välkomnar denna ambition. Vi har under ett flertal år lyft fram kritik, inte minst mot kommissionens bristande, om ens några, motiveringar i subsidiaritetsprövningarna. Det har vållat ett stort problem inte bara för oss i riksdag utan även för andra nationella parlament vad gäller att se till att subsidiaritetsprincipen efterlevs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bättre lagstiftning för bättre resultat - en EU-agenda Kommissionen föreslår nu att varje förslag ska åtföljas av en motivering som redogör för syfte, behov och parternas inställningar samt för ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser, särskilt för små och medelstora företag.