bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — att det finns möjlighet till gymnasieutbildning där man kombinerar yrkesut- bildning med jobb. Utbildningskontrakten och traineejobben är exempel på åtgärder för att sänka trösklarna till arbetsmarknaden för ungdomar. , , och vill alla behålla den kostsamma och ineffektiva nedsättningen av socialavgifter för unga, trots att myndigheter som och utvärdering (IFAU) ifrågasätter nedsättningens effektivitet. Utskottet anser att nedsättningen inte är en ändamålsenlig åtgärd för de unga som är arbetslösa och som har svårigheter att hitta vägar in i arbetslivet. Att utveckla fas 3 genom s.k. matchningsanställningar som , och vill har heller inget nytt att tillföra, och utskottet förordar i stället regeringens inriktning att skapa subventionerade anställningar i välfärden, s.k. extratjänster. Detta är det första steget för att avveckla fas 3. Utskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning att det är viktigt att fortsätta informera om och främja användningen av yrkesintroduktionsavtal och att det kan finnas anledning att se över reglerna för sådana anställningar. Utskottet delar vidare arbetsmarknadsutskottets bedömning att dagens turordningsregler är väl avvägda och bidrar till att skapa en balans mellan flexibilitet och trygghet och avvisar de förändringar och vill göra. På kommer den starka befolkningstillväxten i att innebära fler sysselsatta och en starkare ekonomisk utveckling, även om den inledningsvis leder till högre arbetslöshet. Därför är det angeläget att nyanländas etablering på arbetsmarknaden går så snabbt som möjligt. Utskottet ser positivt på att regeringen har inlett samtal med arbetsmarknadens parter om förbättrad etablering av nyanlända och att ett mål med dessa samtal är att åstadkomma s.k. snabbspår in på arbetsmarknaden för nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . Utskottet kan inte ställa sig bakom inriktning på politiken som innebär att man ser nyanlända invandrare som ett problem, i meningen lågkvalificerad arbetskraft. De senaste årens utveckling med allt fler unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från skolan är oroväckande för våra barns framtid och ett hot mot utveckling och konkurrenskraft. Utskottet ställer sig bakom den inriktning på politiken som regeringen anger i propositionen för att vända resultaten i skolan, dvs. tidiga insatser, ökad attraktivitet i läraryrket, ökad likvärdighet – alla skolor ska vara bra skolor – och att alla elever ska fullfölja en gymnasieutbildning. Utskottet välkomnar den höjda ambitionsnivån i klimat- och miljöpolitiken som regeringen ger uttryck för i sitt förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. har goda möjligheter att vara ett föregångsland inom klimatområdet, och klimatinvesteringar ska stödjas, både lokalt och globalt. Ekonomiska styrmedel i form av såväl stimulanser som miljöskatter behövs för att ställa om och för att nå de nationella miljömålen. Utskottet anser att ett klimatpolitiskt ramverk kan bidra till att minskar utsläppen i den takt som behövs för att nå våra internationella åtaganden. Det är enligt utskottet bra att regeringen avser att utveckla nya mått för samhällsutvecklingen som utöver BNP även tar hänsyn till miljöpåverkan, livskvalitet och sociala faktorer. vecklingen på lång sikt är avgörande för BNP-tillväxten ser utskottet också positivt på att regeringen i propositionen har tagit upp en diskussion i frågan. Även framhåller i sin rapport att produktivitetsutveck- lingen bör följas noggrant. För välståndet i ett land är det inte bara viktigt med tillväxt utan också hur det ökade välståndet fördelas i befolkningen. Utskottet håller med regeringen om att har glidit isär och att alltför många halkat efter och inte fått del av det växande välståndet. Att tillväxten i per capita inte ökat är ett tecken på detta. Liksom regeringen anser utskottet att den ekonomiska politiken ska användas för att öka den ekonomiska jämlikheten. Enligt utskottet ska den ekonomiska politiken präglas av en feministisk grundsyn och verka för jämställdhet. Utskottet välkomnar att regeringen inlett ett arbete med att jämställdhetsintegrera budgetprocessen. misk självständighet är en förutsättning för jämställdhet anser utskottet i likhet med regeringen att det är först när kvinnor deltar i arbetslivet på samma villkor som män som detta fullt ut kan uppnås. Utskottet välkomnar regeringens strä- van mot att minska ofrivilligt deltidsarbete som ett led i att öka kvinnors ar- betskraftsdeltagande och att skapa en mer jämställd arbetsmarknad. delar också regeringens syn att en utbyggnad av välfärdssektorn, t.ex. genom en ökad bemanning i äldreomsorgen, är grundläggande för kvinnors villkor på I ett välfärdssamhälle ska sjukdom eller arbetslöshet inte medföra ekono- Mot bakgrund av att inkomstskillnaderna mellan de som arbe- tar och de som inte arbetar har ökat de ställer sig utskottet bakom regeringens ambition att stärka de offentliga trygghetssystemen och skapa långsiktigt hållbara och moderna försäkringar. Det handlar bl.a. om en för- stärkt arbetslöshetsförsäkring och att den bortre tidsgränsen i sjukpenningen I det sammanhanget vill utskottet fästa uppmärksamhet på att försäkringsskyddet från de offentliga systemen successivt har urholkats, vilket också uppmärksammas i Finanspolitiska rådets rapport. också att transfereringarna har blivit allt mindre omfördelande över tiden, me- dan de direkta skatternas omfördelande effekt inte har förändrats. Förekomsten av vinstintresse påverkar incitamentsstrukturen i välfärdens verksamheter och kan få negativa följder för kvalitet, likvärdighet, effektivitet, behovsstyrning och arbetsvillkor inom den samlade välfärden. utskottet att det är viktigt med väl utformade regelverk för kvalitet och tillsyn som kan begränsa riskerna för en sådan utveckling. ten av att skattemedel används till just den verksamhet de är avsedda för och i Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den eko- nomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i oppositionspartiernas motioner avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2014/15:3088 av och (M) och 2014/15:2843 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2, bifaller delvis motionerna 2014/15:3087 av m.fl. (FP), 2014/15:3091 av m.fl. (C) och 2014/15:3092 av m.fl. (KD) samt avslår proposition 2014/15:100 punkterna 1 och 2 samt motionerna 2014/15:3090 av m.fl. (SD), 2014/15:1178 av och (S), 2014/15:1889 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2086 av m.fl. (S), 2014/15:2408 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2442 av (KD) yrkande 3, 2014/15:2528 av och (MP) och 2014/15:2792 av m.fl. (S). har tillsammans med , och en samsyn kring den ekonomiska politiken som lägger en grund för de fyra allianspartierna att regera tillsammans. Ordning och reda i ekonomin och en politik för fler i arbete är det som bygger starkt. Detta är kärnan i allianspartiernas gemensamma syn på den ekonomiska politiken. När de offentliga finanserna nu ska föras tillbaka mot balans och överskott bör det ske på ett sätt som värnar en stabil och varaktig återhämtning. RESERVATIONER 2014/15:FiU20 åtstramning av finanspolitiken 2016 och 2017 skulle riskera att kraftigt fördröja återhämtningen, och en rimlig avvägning är därför att reformer bör vara fullt finansierade. bör diskretionära budgetförstärkningar på genomföras. Detta tillsammans med automatiska budgetförstärkningar innebär att 1 procents överskott kan nås 2020 förutsatt att ekonomin är i balans. Den gemensamma utgångspunkten är att budgetförstärkningarna inte ska göras genom att skatten på jobb och företagande höjs eller genom att de påverkar välfärdens kärnverksamheter. För ett land som är det centralt att ha utrymme för att klara av stora svängningar i de offentliga finanserna. För att ska kunna hantera framtida kriser på ett ansvarsfullt sätt anser vi att förändringar av det finanspolitiska ramverket måste utredas grundligt och beslutas i brett samförstånd. Att regeringen efter tillkännagivande nu har för avsikt att tillsätta en parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket är därför tillfredsställande. Det behövs fler reformer för att förbättra drivkrafterna för arbete och motverka utanförskapet för att nå full sysselsättning. Målet bör vara att över 5 miljoner människor ska ha ett arbete 2020. För att detta ska uppnås behöver jobbpolitiken också i fortsättningen prioriteras, och bl.a. behövs åtgärder för lägre trösklar in på arbetsmarknaden, bättre utbildning, en fungerande arbetsförmedling samt bättre möjligheter till omställning. Det behövs också fler reformer för stärkt konkurrenskraft och hållbara tillväxtförutsättningar. Det Sverigebygge som alliansregeringen påbörjade måste fortsätta med infrastruktur- och bostadsinvesteringar, effektiviseringar av byggprocessen och förbättringar av bostadsmarknadens funktionssätt. För oss är det självklart att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle. Lika självklart är det att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att miljö och tillväxt kan gå hand i hand. Det är också viktigt att välfärdens kärnverksamheter säkras, vilket t.ex. betyder att både utbildningen och sjukvården ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. BNP-måttet och andra ekonomiska mått är helt centrala för att följa utvecklingen och få ramar för vad som är ekonomiskt möjligt. Ett mått som BNP exkluderar dock faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande, såsom relationer, trygghet, hälsa, livsmiljö, och inflytande. Med indikatorer och index som ger bättre kunskaper om människors livskvalitet förbättras möjligheterna att analysera hur politiska åtgärder kan påverka. Mot den bakgrunden anser vi att ett livskvalitetsindex bör tas fram för att man ska kunna följa utvecklingen i utifrån ett bredare perspektiv. Vi moderater bygger våra prioriteringar med de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund. Ett minskat utanförskap och ett starkare börjar med jobben. Målet på över 5 miljoner sysselsatta till 2020 ska uppnås genom att fler vägar in till det första jobbet skapas, genom fler jobb i växande företag och genom bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv. 2014/15:FiU20 RESERVATIONER Trots en ambitiös integrationspolitik är sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda i bland de högsta i . Vi ser också att ungdomar med låg utbildningsbakgrund har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Att bekämpa detta nya utanförskap handlar därför i hög utsträckning om att ge unga och utrikes födda effektiva och riktade insatser för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland dem som saknar gymnasial utbildning är mer än dubbelt så hög som bland dem som har en gymnasial utbildning. Den kommunala vuxenutbildningen är central, och därför ska det vara möjligt för alla att läsa in både grundläggande och särskild behörighet till högskolestudier på den kommunala vuxenutbildningen. Arbetsgivare kan behöva stöd när de ska anställa personer som behöver handledning och introduktion, och därför bör man bygga vidare på de yrkesintroduktionsanställningar som skapades under alliansregeringen. Yrkesintroduktionsanställningar ska även omfatta långtidsarbetslösa och nyanlända, och handlar det om 3 000 anställningar. För att ytterligare bredda vägarna in på arbetsmarknaden bör s.k. matchningsanställningar införas. En matchningsanställning innebär att långtidsarbetslösa som genomgått jobb- och utvecklingsgarantins första två faser får anställning hos ett rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Ungdomars övergång till arbetsmarknaden behöver underlättas genom att yrkesprogrammen i gymnasieskolan blir attraktiva och att skolorna startar program utifrån arbetsmarknadens behov och förutsättningar. Om ska kunna stå starkt i en globaliserad omvärld måste villkoren och förutsättningarna för innovation, entreprenörskap och företagande förbättras. En effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur är en central förutsättning i både industrin och handeln. För att värna svensk konkurrenskraft och bidra till mer miljövänliga transporter i vägnätet bör tyngre och längre lastbilar kunna få köra på vägarna. Resurser motsvarande behöver därför tillföras för att lastbilar på upp till ska kunna trafikera våra vägar. Det behövs också ökade resurser till järnvägen, vilket både skapar jobb och är ett viktigt steg för ett mer hållbart samhälle. Det behövs ytterligare förenklingar för företag och entreprenörer bl.a. genom att kravet på aktiekapital halveras, att s.k. mikroföretag undantas från en del administration och att myndigheter och kommuner i fortsättningen sätter tydligare gränser för handläggningstider. Ett annat område som bör prioriteras är att skapa fler och enklare vägar in till egenföretagande för utrikes födda och nyanlända. Initiativ bör tas för att pröva s.k. offentlig-privata fond-i-fondlös- ningar för det offentliga riskkapitalet med ambitionen att öka det privata engagemanget och vitalisera marknaden inom tidigt riskkapital. Med en allt tuffare internationell konkurrens och strukturomvandling ökar kraven på omställning på den svenska arbetsmarknaden. När vi lever allt längre och är allt friskare som äldre behöver arbetsmarknaden också anpassas för att ge fler möjlighet att stanna kvar på arbetsplatsen lite längre. För att det ska finnas incitament för ett längre arbetsliv bör det redan införas en lägre skatt för att jobba mer. Enligt våra beräkningar skulle detta RESERVATIONER 2014/15:FiU20 kunna leda till att 70 000 64-åringar får sänkt skatt och att sysselsättningen ökar med mellan 1 000 och 4 000 personer. Det behövs också mer resurser för att underlätta omställning och kompetensutveckling genom hela livet med bl.a. höjt fribelopp för studier och höjt tilläggslån för studerande med barn. Trots stora ekonomiska satsningar i utbildningssystemet har resultaten inte lyft i den utsträckning som krävs. Det ställs också särskilda krav på skolan när ett stort antal nyanlända elever väntas börja skolan . Vi ser ett behov av fortsatta insatser för att stärka möjligheterna för denna grupp elever. Till exempel bör kunna ta över ett visst utbildningsansvar från kommunerna när det gäller asylsökande barn i asylboende. Läraryrket måste stärkas genom en förbättrad och utvecklad lärarutbildning. Det är inte acceptabelt att skolor år uppvisar dåliga resultat, varför Skolinspektionen bör få ett nytt uppdrag att göra sina granskningar utifrån elevernas resultat. ska också kunna erbjuda de skolor som inte når upp till kunskapskraven nationella insatser kopplade till vissa åtgärder som stärker kunskapsresultaten. Dessutom ska Skolinspektionen kunna få ta över huvudmannaskapet för särskilt svagpresterande skolor. Vi anser att alliansregeringens arbete med att stärka den svenska välfärden ska fortsätta. Genom att avskaffa vårdvalet inom primärvården och genom att låta ta fram förslag om att införa en rätt till kommunalt veto mot etablering av friskolor begränsar man den valfrihet som många tar för självklar inom vård och omsorg. Det är oacceptabelt att det finns exempel på verksamheter som dålig kvalitet som man tar ut vinst. Därför måste kvaliteten och tillgängligheten i välfärden stärkas genom utökad tillståndsplikt, bättre tillsyns- och sanktionsmöjligheter och långsiktiga spelregler för fristående utförare. Försvarsuppgörelsen stärker långsiktiga försvarsförmåga. Överenskommelsen innehåller omfattande satsningar på kompetent personal, modern materiel, mer övning och ökad närvaro i strategiskt viktiga områden. Den som vill slåss för hatet och terrorn i eller andra länder måste fångas upp innan så sker, och de som riskerar att utsättas måste skyddas. Det krävs en nolltolerans mot terrorism och därför behövs ökade resurser till terrorismbekämpning och skydd till de som behöver. Vi tillstyrker sammanfattningsvis motion 2014/15:3088 av och med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt motion 2014/15:2843 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Vi tillstyrker också delvis , och respektive förslag till riktlinjer. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 2014/15:FiU20 RESERVATIONER 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2014/15:3090 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2014/15:100 punkterna 1 och 2 samt motionerna 2014/15:3087 av m.fl. (FP), 2014/15:3088 av och (M), 2014/15:3091 av m.fl. (C), 2014/15:3092 av m.fl. (KD), 2014/15:1178 av och (S), 2014/15:1889 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2086 av m.fl. (S), 2014/15:2408 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2442 av (KD) yrkande 3, 2014/15:2528 av och (MP), 2014/15:2792 av m.fl. (S) och 2014/15:2843 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. är ett industriland där ungefär en miljon människor är sysselsatta i industrin eller i den industrinära tjänstesektorn. Exportindustrin utgör ett fundament för ekonomi. Industrins framtid är avgörande för hur ska kunna behålla en hög sysselsättning både i tätorter och på landsbygden. behöver rimliga skattenivåer, kompetensförsörjning och tillgång till billig och miljövänlig energi för att kunna fortsätta att vara en stark industrination. För att utvecklas till en industrination som främjar en ny växande industri behövs investeringskapital, regelförenklingar och tillgång på högutbildad arbetskraft. Om vi kan erbjuda god infrastruktur och förmånliga villkor tror vi att svensk industri som flyttat utomlands kan lockas tillbaka hem. För att garantera att industrins konkurrenskraft som helhet inte försvagas behöver det finnas en industrigaranti som garanterar att alla eventuella försämringar för industrin följs åt av motsvarande förbättringar på andra områden. RESERVATIONER 2014/15:FiU20 Vi i står stadigt fast vid hela det finanspolitiska ramverket. Eftersom det strukturella sparandet är negativt under hela mandatperioden trots att ekonomin kommer att befinna sig i ett normalläge, uppfylls inte överskottsmålet. som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgång till elenergi under årets alla timmar. Vattenkraften och kärnkraften ska därför vara basen i det svenska energisystemet. Eftersom hälften av energiförsörjning består av kärnkraften är den industrivänliga linjen att bygga ut och vidareutveckla denna energikälla. Konkret innebär det att gamla kärnkraftsreaktorer ska ersättas med nya, att staten ska finansiera en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft och att skatten på termisk effekt inte ska höjas. Den statliga riskkapitalfinansieringen bör i högre grad än prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Genom att öka ambitionerna för det redan befintliga investeraravdraget så att även juridiska personer kan utnyttja avdraget och genom att allmänheten får använda sig av avdraget för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag, kan ett ökat ägande av svenska företag stimuleras. Detta behöver utredas vidare. Det finns också ett behov av att höja avdraget. Statens insatser på området bör även innehålla satsningar på s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer. Möjligheten till expansionslån via en särskild fond med låga avkastningskrav och bättre villkor för personaloptioner är också något som behöver utredas vidare. Utbildning är en nyckelfaktor för industrins fortlevnad och utveckling i , och vi ska vara självförsörjande när det gäller kompetens. Reglerna för arbetskraftsinvandring behöver reformeras så att högkvalificerad arbetskraftsinvandring prioriteras framför lågkvalificerad. Samtliga elever ska rustas för arbetsmarknadens krav, och hela utbildningsväsendet bör ta hänsyn till arbetsmarknadens behov. Resultaten i skolan måste förbättras för att trygga kompetensförsörjningen inom industrin. Gymnasiekompetens är en viktig plattform för att fylla bristen på tekniker, ingenjörer och andra kvalificerade yrkesarbetare på alla nivåer. För att kunna utforma relevanta och attraktiva gymnasieutbildningar behöver näringslivet få spela en betydligt större roll, och vi förespråkar både s.k. teknikcollege och en teknikbrygga som konkreta åtgärder på en sådan samverkan. Genom att låta universitetslärare undervisa på gymnasium kan bristen på lärare i NO-ämnen åtgärdas. Vidare behöver resurser tillföras för ett förhöjt studiebidrag till studenter som läser program för framtida bristyrken. Vi anser också att statliga forskningsmedel i större utsträckning bör orienteras mot naturvetenskaplig forskning. Politikens roll är att säkerställa ett gott klimat för innovationer, och vi vill se ett system för patent- och innovationsboxar som i praktiken innebär sänkt bolagsskatt för innovativa företag och fungerar som ett incitament för företag att utveckla innovativa koncept just i . 2014/15:FiU20 RESERVATIONER Det behövs också en översyn av skattesatserna på alla plan, från kapitalskatt till fastighetsskatt, för att vårt skattesystem ska vara internationellt konkurrenskraftigt. Den generella nedsättningen av socialavgifterna för unga är alltför bred. I stället bör den allmänna löneavgiften avskaffas för företag upp till nio anställda. Detta tror vi kommer att stimulera sysselsättningen mer. Fastighetsskatten på industrienheter bör avskaffas, och kommunerna ska få ta ut en avgift för industrienheter. Detta ger incitament för kommunerna att tillhandahålla mark för nybyggnation av industrienheter. Verksamhetsutövare med serverhallar som den huvudsakliga affärsverksamheten bör kunna likställas med den energiintensiva industrin. Arbetet med de bilaterala skatteavtalen måste återupptas och intensifieras. Vi avvisar en politik som innebär slopad läx- , försämrade villkor för RUT- och ROT-avdragen, en höjning av löneskatten för äldre och en kraftigt höjd bensinskatt. Den orättvisa skatteskillnaden mellan inkomst av tjänst och inkomst av pension bör avskaffas. Transportinfrastrukturen bör i grunden ses som en nationell angelägenhet, och den ska kunna möjliggöra transport av både gods och arbetskraft. Ökade resurser till både vidmakthållande och utveckling av infrastrukturen behövs, och vi förespråkar att man inrättar en pott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområdet för kommunikationer. Tyngre lastbilar ska kunna trafikera flera sträckor, och åtgärder som möjliggör detta bör därför prioriteras. Skatter och avgifter som hämmar industrins konkurrenskraft när det gäller transporter av varor avvisar vi. Avslutningsvis bör invandringspolitiken behovsprövas och harmoniseras med arbetsmarknadens behov. Den utomeuropeiska asyl- och anhörighetsinvandringen behöver begränsas kraftigt. behöver ett balanserat försvar som i det längsta avhåller en presumtiv angripare från att anfalla. Värnplikten bör återinföras. När det gäller rättsväsendet behövs en kraftsamling mot organiserad brottslighet och kraftiga straffskärpningar för våldsbrott. Utländska medborgare med kopplingar till terrorism i kriget i ska utvisas och det organiserade tiggeriet förbjudas. Vi tillstyrker sammanfattningsvis förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i motion 2014/15:3090 av m.fl. (SD). Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. RESERVATIONER 2014/15:FiU20 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken av (C).