bet · H301UU2 · 2015-12-15 00:00:00 — Sammantaget är det regeringens bedömning att kapitaltillskott är den finansieringsmodell som ger bäst förutsättningar att bedriva en verksamhet som svarar mot de biståndspolitiska målen. Utskottet delar denna bedömning och tillstyrker därmed att regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till på högst (prop. yrkande 5). Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen aviserar att man avser att återkomma till med förslag om ytterligare kapitaltillskott till 2017 och 2018. Utskottet utgår från att regeringen i det sammanhanget följer upp de synpunkter som utskottet lämnade i samband med behandlingen av granskning (bet. 2014/15:UU8) av utvecklingseffekter, additionalitet och fondinvesteringar. Utskottet har som ett led i sitt uppföljningsarbete tagit del av uppgifter om revisionens iakttagelser om myndigheterna inom utgiftsområdet. Av publikation Årlig rapport framgår att granskningar av årsredovisningar för myndigheterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd visar att redovisningarna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndigheternas verksamhet. har lämnat synpunkter av särskild betydelse för Sida. lämnar en sådan särskild upplysning när den bedömer att det finns viktig och oväntad information i årsredovisningen som den vill fästa uppmärksamheten på. En upplysning kan även lämnas om det finns särskilda förhållanden i revisionen som en läsare behöver information om. konstaterar att Sida administrerar utbetalningar av bidrag och redovisar ekonomiska åtaganden som har beretts av och beslutats av regeringen. konstaterar att den brutna ansvarskedjan ökar risken för fel och bristande kontroll av att medlen används till avsedda ändamål. Sidas ansvar begränsas till administrativa kontroller och till att verkställa utbetalningar. Hanteringen medför att det finns oklarheter kring hur eventuella anslags- eller bemyndigandeöverskridanden ska hanteras. Sådana överskridanden ska redovisas i Sidas årsredovisning trots att Sida inte beslutar om dem. intygar i årsredovisningen att redovisningen ger en rättvisande bild, men ledningen tar inte fullt samma ansvar för de utbetalningar och åtaganden som regeringen har beslutat om, som för sina egna beslutade utbetalningar. Exemplet är enligt principiellt intressant eftersom det är som bereder bidrag och ekonomiska åtaganden och regeringen som beslutar om anslagens användning. Därmed omfattas utbetalningarna varken av myndighetsförordningen (2007:515) eller förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Det är enligt utskottet positivt att redovisningarna för myndigheterna inom utgiftsområdet i allt väsentligt bedöms ge rättvisande bilder av myndigheternas verksamhet. När det gäller de särskilda upplysningar som redovisas ovan konstaterar utskottet att lämnat motsvarande synpunkter angående Sida . Utskottet behandlade regeringens skrivelse med anledning av om valutahanteringen i det internationella utvecklingssamarbetet (skr. 2014/15:49, bet. 2014/15:UU17). har utskottet behandlat granskning av hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet (skr. 2014/15:92, bet. 2015/16:UU7). Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om utvecklingspolitikens inriktning och politiken för global utveckling. Jämför reservationerna 3 (C), 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (V), 8 (L), 9 (KD) och 10 (SD). Regeringens förslag till inriktning av politiken tar sin utgångspunkt i situationen i omvärlden och i erfarenheterna från det svenska utvecklingssamarbetet. För att nå målet för det svenska utvecklingssamarbetet och för att fortsatta att ligga i internationell framkant måste svenskt bistånd svara upp mot de förändringar vi ser i omvärlden. måste biståndets kvalitet förbättras så att dess fulla potential tillvaratas. Regeringen anser därför att större kraft behöver läggas på tre globala utvecklingsfrågor: miljö och klimat, jämställdhet samt freds- och statsbyggande. För en positiv utveckling inom dessa tre områden är mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer centrala både som mål och som medel. Produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor är också en förutsättning för en framgångsrik kamp mot fattigdomen. De framsteg som gjorts inom en rad områden riskerar enorma bakslag om inte engagemanget för miljö och klimat stärks. Jämställdheten går inte framåt i den takt som skulle behövas. Ansträngningarna och kvaliteten i biståndet måste därför ökas ytterligare. Trenden mot minskade konflikter är bruten, och fattigdomen fokuseras alltmer till konfliktområden. satsningar måste därför intensifieras inom detta tema. Dessa tre perspektiv ska förstärkas med ett mer systematiskt metodarbete i form av konflikt-, jämställdhets-, miljö- och klimatanalys. Detta kommer att avspeglas i att större vikt än tidigare läggs vid dessa frågor i de strategier som styr biståndet till enskilda länder, tematiska områden eller genom multilaterala organisationer. kommer regeringen, i en skrivelse till , att presentera ett policyramverk för det svenska utvecklingssamarbetet. kommer att omfatta inriktningen för det samlade svenska utvecklingssamarbetet och ange delmål och bärande principer. beslutade mål för utgiftsområdet ligger fast. Inriktningen kommer att ta sin utgångspunkt i den globala agendan för hållbar utveckling som beslutades . Regeringen konstaterar också att för att genomföra post 2015-agendan, både i och internationellt, behövs samstämmiga lösningar där flera politikområden och aktörer involveras. står väl rustat för detta genom den nystart av politiken för global utveckling (PGU) som regeringen genomför. Den innebär bl.a. att handlingsplaner för PGU kopplat till den nya globala agendan för hållbar utveckling tas fram. Handlingsplanerna kommer att utgöra en viktig del av det ramverk för regeringens PGU-arbete som också ska redovisas för i en skrivelse . föreslår i kommittémotion 2015/16:2969 av m.fl. yrkande 2 att bör ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Partiet anser också i yrkande 6 att ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus, ett aktivt korruptionsarbete, en effektiv medelsanvändning och transparenta system för redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. Vidare bör landfokuseringen inom biståndet öka (yrkande 9). Dessa synpunkter återkommer i kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. yrkande 33. I samma motion (yrkande 34) betonas att ett jämställdhetsperspektiv och särskilt fokus på kvinnors och flickors rättigheter ska prägla utformningen av all utvecklingspolitik. Dessutom vill partiet utöka förmåga att genomföra demokratibistånd och ser det som ett viktigt bidrag till att skapa en friare värld (yrkande 35). anser också att måste fortsätta att vara drivande och ledande i arbetet med Agenda 2030 och för att alla ska kunna nå de nya målen för hållbar utveckling som fastlagts av världssamfundet (yrkande 36). I kommittémotion 2015/16:2449 av m.fl. yrkande 2 föreslår att fler insatser görs inom biståndet för att överbrygga bistånd till handel. anser i partimotion 2015/16:2106 av m.fl. yrkande 4 att det är angeläget att det internationella samfundet kan fortsätta att bekämpa Ebolaepidemin även när den blivit mindre intensiv och stötta det förebyggande arbetet, bl.a. genom att hjälpa lokalbefolkningen att bibehålla preventiva rutiner. Vidare anser i yrkande 7 att biståndet till utbildningsinsatser ska riktas till de minst utvecklade länderna. I yrkande 8 understryks att även rätten till en skälig levnadsstandard, rätten till utbildning och rätten till hälsa är grundläggande mänskliga rättigheter och att insatser för t.ex. rent vatten, grundläggande sanitet, utbildning och hälsa också är insatser för att främja mänskliga rättigheter. Vidare anför partiet att de minst utvecklade länderna bör prioriteras i biståndet (yrkande 9). anser också att bör avsluta biståndet till den palestinska myndigheten och även avsluta reformsamarbetet i (yrkandena 10 och 11). Motionärerna anser också att biståndsformen budgetstöd i dess nuvarande form bör avvecklas och att biståndet i högre grad bör kanaliseras genom svenska organisationer i det civila samhället (yrkandena 12 och 13). I motionens yrkande 14 anför partiet att regeringen i högre grad bör uppmärksamma och verka för barns rättigheter inom biståndet. Kravet på att stoppa biståndet till den palestinska myndigheten återkommer i motionerna 2015/16:2892 av (SD) och 2015/16:2016 av och (båda SD). kräver i partimotion 2015/16:3209 av m.fl. yrkande 1 en parlamentarisk översyn av politik för global utveckling för att uppgradera det svenska biståndspolitiska ramverket i överensstämmelse med de nya målen för hållbar global utveckling (SDG). Vidare anför partiet i yrkande 2 att biståndet ska bidra till en mer långsiktigt hållbar och inkluderande fattigdomsbekämpning. anför i partimotion 2015/16:82 av m.fl. yrkande 5 att den kommande biståndspolitiska plattformen måste tydliggöra vikten av religions- och övertygelsefrihet i svenskt utvecklingssamarbete. I partiets kommittémotion 2015/16:123 av m.fl. yrkandena 2 och 5 understryks vikten av att barns rättigheter tydliggörs i den kommande biståndspolitiska plattformen och att plattformen tydliggör att barns rätt till utbildning särskilt bör fokusera på de barn som är mest marginaliserade. Regeringen bör också få i uppdrag att garantera att barnkonsekvensanalyser genomförs i svenska biståndsprojekt och att genomförandet av understöds inom ramen för humanitära insatser (yrkandena 3 och 4). Vidare understryker motionärerna att svenskt bistånd blir bättre om vi lyssnar på barnen i de länder vi arbetar i och i . Det gäller i det långsiktiga utvecklingssamarbetet såväl som i det humanitära biståndet (yrkande 12). I kommittémotion 2015/16:374 av m.fl. yrkande 2 anförs att den kommande biståndspolitiska plattformen bör tydliggöra vikten av vatten och sanitet i svenskt utvecklingssamarbete. Motionärerna anför i yrkande 4 att arbetet med vatten och sanitet behöver fokusera på att långsiktigt stärka och bygga nationella system och institutioner som kan tillhandahålla hållbara vatten- och sanitetstjänster. anför i partimotion 2015/16:2262 av m.fl. yrkande 2 att flickors och kvinnors friheter, rättigheter och möjligheter ska genomsyra svensk biståndspolitik och där behållas som ett av de tre genomgripande perspektiven. I kommittémotion 2015/16:2264 av m.fl. anför att det behövs ett demokratilyft inom svenskt bistånd och att bör göra större ansträngningar för att påverka EU:s biståndsstrategier för ett ökat fokus på demokratiinsatser (yrkandena 2 och 4). föreslår i kommittémotion 2015/16:1936 av m.fl. yrkandena 1 och 2 ett ökat fokus på att hjälpa människor på flykt och på demokratiutveckling. I yrkande 10 understryks vikten av att stödja insatser där offentligt bistånd samverkar med privata aktörer för mervärdeseffekt. I motionens yrkande 14 anförs att svensk biståndspolitik bör bedrivas på ett sådant sätt att det civila samhället stärks. Frivilligorganisationernas och samfundens distributionsvägar bör nyttjas särskilt i områden där biståndet har svårt att nå fram via officiella kanaler (yrkande 15). vill också att det görs en översyn i syfte att hushålla bättre med biståndsmedel (yrkande 22). I kommittémotion 2015/16:2678 av m.fl. anför partiet att UD och Sida bör ta vara på trosbaserade rörelser och samfund som informationskälla och främjande av interreligiös dialog i samarbetsländer (yrkande 4). De nya landstrategier som UD tar fram bör alltid innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten (yrkande 5). I kommittémotion 2015/16:1994 av m.fl. yrkande 1 understryker att jämställdhetsfrågor är avgörande för att uppnå effektiv och hållbar utveckling i utvecklingsländerna och förordar därför att svenska biståndsmedel prioriterar jämställdhetsfrämjande insatser. Utskottet konstaterar att målet för utgiftsområdet, att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck, är långt ifrån uppnått. ska därför fortsätta att ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd där det bilaterala och multilaterala stödet samverkar. I enlighet med vad som fastslogs i beslut om politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2002/03:UU3) ska allt utvecklingssamarbete genomsyras av ett rättighetsperspektiv och av fattiga människors perspektiv på utveckling. Arbetet med att bekämpa fattigdom i de minst utvecklade länderna ska vara prioriterat. Utvecklingssamarbetet ska bidra till att uppnå 2030-agendan för hållbar utveckling. De nya hållbarhetsmålen, som antogs i , syftar till att utrota fattigdom och främja en hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt – på ett integrerat sätt. I slutsatserna från högnivåmötet om hållbarhetsmålen framhålls att social och ekonomisk utveckling är beroende av ett hållbart utnyttjande av naturresurserna. De 17 hållbarhetsmålen ska styra det internationella utvecklings- och hållbarhetsarbetet och är universella och giltiga för alla, såväl på nationell och regional nivå som på global nivå. I processen att utarbeta de globala hållbarhetsmålen har arbetat för att säkra genomslag för bl.a. jämställdhet, miljö- och klimathänsyn, hållbarhet, sysselsättning och anständiga arbetsvillkor. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om ett nytt policyramverk för det svenska utvecklingssamarbetet. kommer enligt propositionen att omfatta inriktningen för det samlade svenska utvecklingssamarbetet och ange delmål och bärande principer. beslutade mål för utgiftsområdet ska ligga fast. Utskottet instämmer med regeringen att svenskt utvecklingssamarbete ska utformas genom ett brett deltagande, och präglas av folklig förankring och ägarskap och utskottet välkomnar därför att regeringen, som en del av arbetet med ramverket, har fördjupat dialogen med såväl svenska som utländska aktörer och samarbetspartner. Biståndsminister och statssekreterare har informerat utskottet om arbetet med policyramverket genom föredragningar och diskussioner. Utskottet ser fram emot en fortsatt dialog med regeringen i denna fråga. Utskottet välkomnar att regeringen har påbörjat ett arbete med syfte att utveckla politiken för global utveckling (PGU) som ska redovisas i en skrivelse till . Arbetet innebär bl.a. att man ska ta framhandlingsplaner för PGU kopplat till den nya globala agendan för hållbar utveckling. Det framgick av biståndsministerns föredragning för utskottet att PGU-arbetet i ett första skede kommer att fokusera på tre frågor: kapital- och skatteflykt, hållbart företagande och hållbar energi. Utskottet anser liksom regeringen att det är angeläget att PGU-arbetet kopplas till den beslutade 2030-agendan och att mål- och intressekonflikter lyfts fram och analyseras inom ramen för PGU. Utskottet ser fram emot en fortsatt dialog med regeringen i denna fråga men är inte berett att tillstyrka motionsförslaget om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:3209 yrkande 1. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att de humanitära behoven i världen är historiskt stora och att det humanitära systemet är mycket ansträngt. De humanitära behoven har mer än fördubblats , och givarnas humanitära budgetar är kraftigt ansträngda. Appellerna var enbart finansierade till . var världens femte största bilaterala humanitära givare. Utskottet vill understryka vikten av att humanitära bidrag även fortsättningsvis ges med stor förutsägbarhet, till stor del på flexibla villkor och i linje med de humanitära principerna om medmänsklighet, neutralitet, oberoende och opartiskhet. Utskottet välkomnar att regeringen avser att arbeta aktivt för reformer av det humanitära systemet för att bidra till en effektiv humanitär respons i av extremt stora behov. Inte minst viktigt är arbetet med att utveckla de humanitära finansieringsstrukturerna. Det är därför positivt att utrikesminister har blivit utsedd att delta i FN:s högnivåpanel om humanitära finansieringsfrågor. Uppdraget är att komma med förslag på hur finansieringen av det humanitära systemet kan förbättras, hur mer medel kan samlas in, hur finansieringen kan göras mer förutsägbar och hur det humanitära systemet kan använda tillgängliga medel på ett bättre och effektivare vis. Panelens förslag ska presenteras för FN:s generalsekreterare . Utrikesministern presenterade gruppens arbete vid en föredragning för utskottet . En faktapromemoria (2015/16:FPM13) har också inkommit där regeringen redogör för sin syn på det meddelande som presenterat inför världstoppmötet om humanitära frågor i . Regeringen poängterar i sitt ställningstagande framför allt fyra prioriterade frågor: att lyfta fram vikten av respekt och efterlevnad av de humanitära principerna, att stärka motståndskraften hos drabbade befolkningar, särskilt kvinnor och flickor, att uppmuntra till ett förbättrat samarbete mellan humanitär- och utvecklingsaktörer och att bredda och effektivisera finansieringen av det humanitära systemet. Utskottet instämmer med dessa prioriteringar. Ett antal motionärer för fram förslag på insatser som bör prioriteras i biståndet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att mer kraft behöver läggas på miljö och klimat, jämställdhet och freds- och statsbyggande inom utvecklingssamarbetet. För en positiv utveckling inom dessa tre områden är mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer centrala som både mål och medel. Utskottet välkomnar att större vikt än tidigare ska läggas vid konflikt-, jämställdhets-, miljö- och klimatanalys i de strategier som styr enskilda länder. Vidare välkomnar utskottet att regeringen i EU:s utvecklingssamarbete kommer att fortsätta att verka aktivt för i synnerhet rättighets- och demokratifrågor, jämställdhetsfrågor, miljö- och klimatfrågor, freds- och statsbyggande, civilsamhällets deltagande samt samstämmighetsfrågor med koppling till 2030-agendan för hållbar utveckling. Utskottet anser liksom regeringen att det är ett grundläggande krav att människor oavsett kön, ålder, funktionsnedsättning, etnisk tillhörighet, religion och andra trosuppfattningar, sexuell läggning, och könsöverskridande identitet eller uttryck ska kunna åtnjuta sina rättigheter. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att ta ett förnyat grepp om rättighetsperspektivet för att säkerställa dess fortsatta relevans. Ett sådant förhållningssätt innebär ett synliggörande av diskriminerade, exkluderade och marginaliserade individer och grupper före varje insats. Det framgick vid utrikesministerns och vid biståndsministerns respektive föredragningar för utskottet att regeringen kommer att lämna över en skrivelse till om politik för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. I skrivelsen kommer dessa frågor att belysas ur såväl ett biståndspolitiskt som ett utrikespolitiskt perspektiv. Utskottet noterar att regeringen presenterade en handlingsplan för feministisk utrikespolitik för perioden –2018 med fokusområden . Flera av dessa berör utvecklingspolitiken: att stärka kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i humanitära situationer, att främja kvinnors deltagande som aktörer i fredsprocesser och fredsfrämjande insatser, att främja kvinnors och flickors deltagande som aktörer i arbetet för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling, att stärka kvinnors ekonomiska egenmakt och tillgång till ekonomiska resurser samt att stärka de sexuella och reproduktiva rättigheterna. Detta utvecklas i budgetpropositionen där det framgår att regeringen avser att fortsätta att driva en feministisk utvecklingspolitik med syfte att bidra till att bryta kvinnors och flickors systematiska underordning. Utvecklingssamarbetet ska stärka kvinnors och flickors politiska deltagande och kvinnors ekonomiska egenmakt. Det humanitära biståndet ska bidra till kvinnors och flickors rätt till skydd i konflikter och humanitära kriser och ge kvinnor möjlighet att spela en aktiv roll i respons till dessa. Utskottet välkomnar detta och vill betona vikten av insatser för att stärka hbtq-personers rättigheter och för att förhindra könsstympning och barn- och tvångsäktenskap. Utskottet välkomnar också att regeringen understryker vikten av utbildning som en grundpelare för 2030-agendan för hållbar utveckling. är också starkt engagerat i globala insatser för att uppnå allmän tillgång till vatten, sanitet och hygien, och i åtagandet att minska barnadödligheten och förbättra mödrahälsan. Inom vatten och sanitet ligger ett särskilt fokus på barns och kvinnors hälsa samt kapacitetsförstärkning. Utskottet välkomnar vidare att regeringen avser att bidra till återuppbyggnadsarbetet efter ebolautbrottet i , framför allt genom tilldelning av resurser till multilaterala aktörer såsom UNDP. Utskottet vill understryka att ska fortsätta att vara en stark global aktör och förespråkare för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) genom att oförtrutet driva SRHR-frågorna ur ett rättighetsperspektiv och påtala sambandet mellan SRHR och hållbar utveckling. Utskottet anser liksom regeringen att också aktivt bör driva SRHR-frågorna inom ramen för humanitära insatser samt främja stärkt kapacitet i samarbetsländerna för att tillhandahålla en fungerande hälsovård. Utskottet vill också understryka att en viktig del av rättighetsperspektivet är barnrättsperspektivet. Utskottet noterar att är en betydande givare på barnrättsområdet och välkomnar att regeringen avser att prioritera frågan i pågående och kommande strategiprocesser. Utskottet anser liksom regeringen att samverkan med den privata sektorn och tillvaratagandet av näringslivets initiativförmåga, erfarenhet, expertis och resurser kan bidra till att främja socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbart företagande och bidra till fattigdomsbekämpning. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att se över de svenska aktörernas uppdrag och inriktning i syfte att öka effektiviteten och samt för att stärka fokus på hur de olika instrumenten bidrar till att främja miljö, klimat och hållbara investeringar. Utskottet konstaterar att har bidragit till handelsrelaterade biståndsinsatser, Aid for Trade, och på detta sätt har bidragit till fattiga länders integration i världsekonomin och möjlighet att dra nytta av handel för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet anser liksom regeringen att det för att åstadkomma en hållbar ekonomisk utveckling behövs institutioner och regelverk som bl.a. gynnar ansvarsfulla, långsiktigt hållbara och jämställda investeringar och effektivitet. Detta inkluderar insatser för ett stärkt rättssystem och mot korruption. För att utvecklingsländer, i synnerhet de fattigaste, ska kunna tillvarata möjligheterna i den globala ekonomin och för att få till stånd en hållbar ekonomisk utveckling är insatser för en friare, rättvisare och grönare handel och fungerande marknader centralt. Hållbart företagande, såsom genomslaget för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt miljöhänsyn, är enligt utskottets uppfattning också centralt för en hållbar ekonomisk utveckling. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om ökat bistånd genom det civila samhället (bet. 2014/15:UU2). Utskottet anförde då att det civila samhället och dess organisationer är en stark förändringskraft som har en nyckelroll i arbetet för fattigdomsminskning. Ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer kan komplettera eller ersätta direkt statligt stöd. Många av organisationerna har stor potential att verka lokalt och nära de fattiga och förtryckta människor som det svenska biståndet syftar till att nå. Utskottet välkomnar därför att regeringen fattade ett beslut om gemensamma åtaganden med svenska civilsamhällsorganisationer för stärkt dialog och samverkan inom utvecklingssamarbetet.