bet · H301SfU1 · 2015-12-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2015/16:390 av (FP), 2015/16:1995 av (KD) yrkande 2, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 11 samt 2015/16:2425 av m.fl. (S). Det är viktigt att betona och fokusera på den enskildes arbetsförmåga hellre än dennes arbetsoförmåga. Därför bör det ges större möjligheter till deltidssjukskrivning. För att stärka detta synsätt och öka den enskildes möjligheter bör de fasta stegen i sjukpenningen, sjukersättningen och rehabiliteringspenningen helt slopas och ersättas av en flexibel individanpassad ersättning mellan . Regeringen bör återkomma till med ett förslag i enlighet med detta. Rehabilitering, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 8, 10 och 12 samt 2015/16:2419 av m.fl. (S) och 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8. Enligt ett förslag av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen skulle den bortre tidsgränsen eventuellt kunna tas bort efter det att en utvärdering av nya och förstärkta insatser av och Arbetsförmedlingen visade att den inte behövdes längre. Trots detta föreslår regeringen att den bortre tidsgränsen ska tas bort innan en sådan utvärdering har gjorts, vilket således är att frångå utredningens förslag. Regeringen bör införa de nya och förstärkta rehabiliteringsinsatserna som utredningen har föreslagit för att därefter göra en uppföljning och utvärdering av effekterna av dessa insatser. Möjligheter för arbetsgivarna att få mer stöd för att bättre kunna medverka till den anställdes återgång i arbete bör ses över. För att förhindra sjukskrivning eller möjliggöra återgång i arbete efter sjukfrånvaro bör det bli enklare att gå från ett jobb till ett annat, vilket kan åstadkommas genom en mer flexibel arbetsmarknad. För att stötta personer att gå från sjukskrivning till arbete är det även viktigt att se över hur systemen för omställning skulle kunna fungera bättre. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Rehabilitering, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8 och 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkandena 8, 10 och 12 samt 2015/16:2419 av m.fl. (S). Det finns de som befinner sig i en utsatt livssituation eller som av andra skäl inte förmår att tillgodogöra sig rehabilitering. I utredningen till arbete – en reform med individen i centrum (SOU 2000:78) föreslogs att dessa individer skulle kunna få rätt till ett eget personligt stöd, en . Syftet med en är att förstärka och effektivisera rehabiliteringsprocessen. Huvuduppgiften är att tjäna som stöd och underlätta samspelet mellan den som är sjukskriven, arbetsplatsen och andra aktörer. Många arbetsgivare, framför allt mindre företag, har svårt att leva upp till de skyldigheter och förväntningar som ställs på dem när det gäller rehabilitering. Dessa arbetsgivare bör kunna erbjudas en personlig arbetsplatsrådgivare som ett stöd både när det gäller rehabiliteringsverksamheten generellt och i enskilda rehabiliteringsfall. Genom stödet skulle arbetsgivarens kunskap om arbetsmiljölagens krav på arbetsanpassning och rehabilitering kunna öka. Arbetsgivaren skulle också kunna få ökade kunskaper om hur rehabilitering går till i praktiken. Staten bör också avsätta särskilda resurser för utbildning och rådgivning till arbetsgivare i form av en nationell webbportal för återgång till arbete. Portalen bör innehålla information, utbildning, fakta och möjligheter till konsultativ rådgivning. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:376 av m.fl. (V), 2015/16:1527 av m.fl. (S), 2015/16:1701 av Finn (M), 2015/16:1736 av (M), 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 10. Antalet unga med aktivitetsersättning har ökat med . En viktig faktor till inflödet i aktivitetsersättningen är att många beviljas förmånen och därefter blir kvar i systemet. Inspektionen för socialförsäkringen har pekat på att den nuvarande ersättningsmodellen vid förlängd skolgång ökar risken för långvarig ersättning från sjukförsäkringen. Ersättningsmodellen vid förlängd skolgång bör därför reformeras så att unga människor inte per automatik får aktivitetsersättning enbart på den grunden att de går i särskola. Regeringen bör återkomma med förslag till i enlighet med det anförda. Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2015/16:1736 av (M) och 2015/16:376 av m.fl. (V), 2015/16:1527 av m.fl. (S), 2015/16:1701 av Finn (M) och 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 6. Människor som lever med en funktionsnedsättning och har sjukersättning måste få bättre förutsättningar att bryta sitt utanförskap. Deras situation kan förändras och då måste det vara möjligt att kunna prova att arbeta utan att förlora sin ersättning. För personer som för hade icke tidsbegränsad sjukersättning gäller att de kan arbeta eller studera och behålla rätten till sjukersättning genom s.k. steglös avräkning. Regeringen bör se över möjligheten för alla som har sjukersättning att kunna göra detta. Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och den försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2490. ökar sjukfrånvaron igen och utgifterna stiger. Orsakerna är sannolikt många, men enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen har minskat sina kontroller . Tillsammans med ökande sjukfrånvaro på grund av olika psykiska diagnoser är detta en oroväckande utveckling. Trots det börjar regeringen riva upp strukturreformer som har gjorts inom sjukförsäkringen. Vi motsätter oss regeringens förslag om slopad bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Först och främst drabbar det sjukskrivna som riskerar att hamna i permanent utanförskap. Skulle utanförskapet på grund av sjukskrivningar fortsätta att öka kraftigt riskerar de ökade kostnaderna dessutom att äta upp resurser som behövs för andra viktiga ändamål. Starkare och rättvisare individuella incitament i sjukförsäkringen behövs för att fler inte ska vara sjukskrivna längre än nödvändigt. Dagens system med en karensdag bör reformeras för att bli mer rättvist. Bland annat medför karensdagen att den som arbetar , t.ex. vid nattarbete, får ett relativt sett större avdrag på sin inkomst än den som har normala arbetstider. Vi föreslår att karensdagen ersätts av ett karensavdrag som ska uppgå till av en genomsnittlig veckoersättning i form av sjuklön. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare än bör även ett karensavdrag införas den femtonde dagen i sjukperioden. I samband med vårändringsbudgeten höjdes det högsta beloppet för hel sjukpenning för arbetslösa per dag. Höjningen föranleddes av att dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen höjdes. har motsatt sig denna höjning. Det högsta beloppet för hel sjukpenning för arbetslösa bör därför vara per dag. Vidare höjdes ersättningsgraden för hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning från av underlaget. Vi anser att ersättningsgraden bör återgå till av underlaget. För att öka landstingens drivkrafter att prioritera sjukskrivningsfrågan bör den rörliga prestationsdelen i den statliga ”sjukskrivningsmiljarden” både förstärkas och knytas närmare ansvarig läkare än . För att motverka utvecklingen mot allt fler och allt längre sjukfall med psykiska diagnoser, bör stödet vid psykisk ohälsa förbättras. Rehabiliteringsgarantin bör därför förstärkas och i större utsträckning fokuseras på sådana behandlingar som har visat tydliga effekter i form av lägre sjukfrånvaro. Vi anser att rehabiliteringsgarantin bör förstärkas med till , varav 100 miljoner för ersättning för behandlingar, 10 miljoner för utveckling av kvalitetsregister och öppna jämförelser med syftet att inkludera fler diagnoser och behandlingsformer i garantin, 20 miljoner för forskning och utveckling, bl.a. för att ta fram ett bedömningsstöd med syftet att tidigt identifiera sjukskrivna som är i behov av specifika insatser eller samverkan med arbetsgivare samt 20 miljoner för utvärdering och utveckling av internetbaserade behandlingsplattformar. arbete är, tillsammans med de striktare reglerna för beviljande av sjukersättning och de tydliga tidsgränserna i sjukförsäkringen, avgörande för att få ned nivåerna på sjukfrånvaron. bör få ett särskilt uppdrag att öka och förbättra den uppföljning och de kontroller som ska ske vid de uppsatta tidsgränserna, särskilt de vid . Vi anslår därför extra till för detta ändamål och därtill för att stävja fusk och missbruk. Våra förslag innebär sammantaget att vi anvisar 1 597 000 000 mindre än regeringen till utgiftsområde 10 . Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: I budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. förslag till statsbudget och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2015/16:761. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet och vi bryter endast i särskilda fall ut utgiftsområden ur denna. Med anledning av detta, samt att våra föreslagna anslag för detta utgiftsområde överstiger den redan fastslagna ramen, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2015/16:2234. Vi är positiva till nya och bättre lösningar för att långtidssjukskrivna inte ska hamna på obestånd när hälsan inte tillåter återgång i arbete. Däremot anser vi att det är vanskligt att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, eftersom det utan tvivel kommer att leda till fler sjukfall och således till ytterligare kostnader i sjukförsäkringen. Ett borttagande av denna gräns riskerar även att låsa fast människor i utanförskap. Vidare anser vi att sjukpenninganslaget bör höjas . förslag om minskad invandring medför minskade utgifter inom anslagen 1:1 och 1:2. Vi vill anvisa till ett nytt anslag, Sjuklön för små företag. Varje företag bör få göra avdrag för sina sjuklönekostnader för upp till nio anställda. Kostnaden per anställd ska motsvara den genomsnittliga kostnaden för en anställd. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader med . Slutligen anslår vi mer än regeringen till för administration av vårt förslag om ökad beviljandegrad i graviditetspenningen. Våra förslag innebär sammantaget att vi anvisar 2 mer än regeringen till utgiftsområde 10 . Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning som förordas i anslagsmotion 2015/16:3180. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit att det förstärkta samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen bör tidigareläggas för de försäkrade som är i behov av arbetslivsinriktad rehabilitering. ska, tillsammans med Arbetsförmedlingen, senast efter 15 månaders sjukskrivning initiera insatser om det inte finns särskilda skäl däremot. När de förstärkta insatserna är införda kan den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ersättas av en regelbunden kontroll av den sjukskrivne. Trots att de tidiga insatserna ännu inte fungerar och sjuktalet trendmässigt ökar, föreslår regeringen att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska tas bort. Det riskerar att förvärra situationen ytterligare. Regeringens förslag om att ta bort den bortre tidsgränsen bör därför avslås. För att stärka incitamenten till att återgå till arbete bör en karensdag införas den femtonde dagen i sjukskrivningsperioden. I samband med vårändringsbudgeten höjdes högsta beloppet för hel sjukpenning för arbetslösa per dag. Höjningen föranleddes av att dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen höjdes. har motsatt sig denna höjning. Det högsta beloppet för hel sjukpenning för arbetslösa bör därför vara per dag. Vidare medför ett reformerat system för pris- och löneomräkning minskade utgifter inom anslaget 1:1. I samband med vårändringsbudgeten höjdes ersättningsgraden för hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning från av underlaget. Ersättningsgraden bör återgå till av underlaget. Ökningen i sjuktalen har varit påtaglig för de flesta diagnoser. Psykiska sjukdomar har dock ökat mest. Det är därför beklagligt att regeringen väljer att dra ned på rehabiliteringsgarantin. Denna bör fortsatt tillföras . För att de resurser som satsas på rehabilitering ska få ytterligare verkan bör även en omprioritering mot insatser med starkare evidensbaserat stöd göras. Det är glädjande att regeringen väljer att förstärka förvaltningsanslag i syfte att förbättra genomförandet av kontrollerna inom sjukförsäkringen. Det räcker emellertid med att anslås för detta ändamål. bör tillföras och de resterande tillföras genom omprioriteringar inom anslaget. Våra förslag innebär sammantaget att vi anvisar 1 mindre än regeringen till utgiftsområde 10 . Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och Liberalerna. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Liberalernas budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flera utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 10 i motion 2015/16:3141. Det är nödvändigt med ett tydligt regelverk för hur och när myndigheter, arbetsgivare och den sjukskrivne ska samarbeta för att återgång i arbete ska bli möjlig. Innan de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen infördes hölls människor i passivitet och ovisshet . Det skapade lidande och utslagning. Regeringens förslag om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska avskaffas är mot den bakgrunden djupt olyckligt och det bör avslås. I samband med vårändringsbudgeten höjdes det högsta beloppet för hel sjukpenning för arbetslösa per dag. Höjningen föranleddes av att dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen höjdes. Liberalerna har motsatt sig denna höjning. Det högsta beloppet för hel sjukpenning för arbetslösa bör därför vara per dag. För att finansiera andra prioriterade satsningar bör också den höjda ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen återgå till av underlaget. Arbetet med att utveckla Finsam bör fortsätta med större engagemang och större frihet. Regeringens förslag till anslagsökning för samordningsförbunden välkomnas därför. Vidare bör ökningen av förvaltningsanslag användas till insatser för att förbättra kvaliteten i handläggningen, som beslutsstöd och kompetensutveckling för personalen. Ett reformerat system för pris- och löneomräkning medför minskade utgifter inom anslaget 2:1. Våra förslag innebär sammantaget att vi anvisar 1 mindre än regeringen till utgiftsområde 10 . Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar – de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta: vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser.