bet · H201UU10 · 2015-02-10 00:00:00 — väpnad konflikt utomlands när det sker inom ramen för en terroristorganisation, något som också uppmanat regeringen att göra (bet. 2014/15:JuU14 s. 81f., rskr. 2014/15:138). det anförda anser utskottet att något initiativ inte är nödvändigt med anledning av motionsyrkandet om åtgärder mot terrorism. Yrkandet bör därför avstyrkas När det gäller anser utskottet att det är viktigt att värna den fria rörligheten för personer och möjligheten att förflytta sig inom unionen utan inre gränskontroller. är nödvändigt för att garantera den fria rörligheten inom EU. Även om samarbetet behöver förbättras i vissa delar ifrågasätter utskottet inte som sådant. år har exempelvis lagstiftningspaketet om förvaltning av antagits, och den nya utvärderingsmekanismen för har börjat tillämpas, vilket bör leda till ett bättre fungerande Schengensamarbete. Därutöver har flera åtgärder för att stärka gränsskyddet vidtagits för att komma till rätta med de brister som har uppmärksammats. Utskottet anser med hänsyn till vad som anförts att utrikesutskottet bör avstyrka motionsyrkandena om Utskottet har framfört att det anser att kommissionens förslag om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet är alltför långtgående och i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen, senast i yttrande 2014/15:JuU4y. Utskottet vidhåller sin inställning till kommissionens förslag men anser till skillnad från motionärerna att det varken är konstruktivt eller gynnar att definitivt säga nej till ett förslag som ännu inte är Utskottet delar regeringens redovisade ståndpunkt om att ett slutligt ställningstagande till ett svenskt deltagande i en europeisk åklagarmyndighet kan bli aktuellt först när förhandlingsarbetet kommit längre och detaljerna i förslaget är tydligare. Det är också viktigt att deltar aktivt och konstruktivt i förhandlingsarbetet för att underlätta ett eventuellt svenskt deltagande nu eller . därför även avstyrka motionsyrkandet om en europeisk åklagarmyndighet. har i övrigt ingenting att anföra i fråga om regeringens anser att det är vår moraliska skyldighet att hjälpa flyktingar oavsett var i världen de befinner sig. Det övergripande målet måste vara att öka EU:s sammantagna kapacitet att ta emot asylsökande. En utveckling i delar av mot mer stängda gränser måste motverkas. bör i stället verka för att skapa fler lagliga vägar för att söka asyl inom unionen. Detta är viktigt inte minst i ljuset av den senaste tidens tragiska flyktingkatastrofer i . noterar att höll ett extrainsatt toppmöte med anledning av flyktingkatastrofen. På toppmötet antog EU-ledarna ett gemensamt uttalande som framhöll att den omedelbara prioriteringen är att förhindra att fler människor dör till havs. Förutom att stärka närvaron till havs innebär beslutet att EU ska bekämpa människohandlarna och stärka den interna solidariteten och det interna ansvarstagandet. EU ska också inrätta ett första frivilligt pilotprojekt för vidarebosättning inom hela EU för personer som uppfyller kraven för att få skydd. Vidare arbetar kommissionen med en europeisk migrationsagenda som ska ge EU en mer heltäckande strategi för migration. betonar vikten av såväl akuta åtgärder för att rädda liv som långsiktiga åtgärder för att skapa fler lagliga vägar till EU. Utskottet noterar att stats- och regeringscheferna kommer att följa upp migrationsarbetet på . konstaterar att socialförsäkringsutskottet i sitt betänkande 2014/15:SfU11 om migration behandlar en rad frågor som rör asyl- och migrationsfrågor. Bland annat behandlas frågor om samarbetet inom EU vad gäller tillämpningen av Dublinförordningen, viseringspolitiken och det gemensamma europeiska asylsystemet. menar i sitt betänkande att det är eftersträvansvärt med ett fördjupat samarbete inom EU på asylområdet och ser etableringen av ett gemensamt europeiskt asylsystem som ett viktigt grundläggande mål inom ramen för EU:s asylpolitik. vill se ett rättssäkert och öppet system inom EU som värnar möjligheten att söka asyl. Asylsökande ska behandlas på ett likvärdigt sätt, oavsett vilken medlemsstat som har ansvaret för prövningen av asylansökan. betonar även att alla medlemsländer måste leva upp till den överenskomna EU-lagstiftningen och att unionens migrationssamarbete ska bedrivas med och de mänskliga rättigheterna som grund. noterar att kommissionen har ett ansvar för att se till att EU- reglerna följs av medlemsstaterna, och vill framhålla vikten av att arbetar för att kommissionen ska fullgöra den uppgiften. , som kan konstatera att tar en förhållandevis stor del av ansvaret för det internationella skyddet av flyktingar i jämförelse med andra EU-länder, anser att också andra medlemsländer behöver ta ett ökat ansvar för att erbjuda skydd åt flyktingar. Vidare anser socialförsäkringsutskottet att är och ska vara djupt engagerat i EU:s arbete med solidaritet med utsatta tredjelandsmedborgare. åstadkoms det genom att verkar för en ökad vidarebosättning inom EU och för att alla 28 medlemsstater faktiskt deltar i UNHCR:s bör även verka för att ge FN:s flykting- kommissariat en mer framträdande roll. instämmer i socialförsäkringsutskottets ställningstaganden som de redovisas ovan. Med anledning av ett motionsyrkande om att familjebegrepp breddas till att inbegripa samkönade par kan utrikesutskottet konstatera att unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att röra sig fritt och uppehålla sig i en annan medlemsstat regleras genom det s.k. rörlighets- Direktivet har genomförts i svensk rätt. i rörlighetsdirektivet omfattar även registrerade partnerskap. respektive nationell lagstiftning förutsätter dock att den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med har tidigare beklagat att en registrerad partner enligt direktivet inte generellt likställs med en make, senast i betänkande 2013/14:SfU6. registrerad partner till en unionsmedborgare för svenskt vidkommande ska räknas som familjemedlem enligt rörlighetsdirektivet, och förutsätter att även fortsättningsvis verkar för att regelverket fullt ut görs icke- Vad gäller ett motionsyrkande om vikten av att diskrimineringsskyddet i EU stärks och utvidgas till att inkludera såväl sexuell läggning som könsidentitet och könsuttryck konstaterar utrikesutskottet att kommissionen har lämnat förslag till ett nytt direktiv, det s.k. antidiskrimineringsdirektivet, som har förhandlats i rådet (KOM(2008) 426). förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Förbudet ska gälla på flera samhällsområden, nämligen inom social trygghet, hälso- och sjukvård och utbildning och i fråga om tillgång till varor och tjänster. understryker vikten av att regeringen arbetar aktivt för att antidiskriminerings- direktivet blir så brett som möjligt och att det säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. I fråga om EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter vill utrikesutskottet framhålla att värnandet av de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som ska genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Utskottet konstaterar att EU kommer att anta en ny strategisk handlingsplan för arbetet med mänskliga rättigheter och demokrati . noterar att regeringen i de övergripande prioriteringarna för EU-arbetet 2015 framhåller att ska fortsätta att stödja denna process och vara en stark röst för att såväl civila och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter inkluderas i handlingsplanen. att regeringen, i enlighet med EU-prioriteringarna , kommer att arbeta mot könsdiskriminering och våld mot kvinnor, uppmärksamma hbtqpersoners situation samt stärka respekten för fackliga rättigheter. Utskottet noterar vidare att kommissionen presenterade ett meddelande om inrättande av ett nytt ramverk i EU för att stärka rättsstaten (se fakta-PM 2013/14:FPM73). Syftet med ramverket är att göra det möjligt för kommissionen att finna en lösning med en berörd medlemsstat för att avvärja systematiska och allvarliga hot mot rättsstatsprincipen. som kompletterar överträdelseförfarandet enligt artikel 258 i EUF-fördraget och mekanismerna i artikel 7 i ska bestå av en process i tre steg: kommissionens bedömning, rekommendation och uppföljning. har välkomnat ramverket och dess övergripande utformning. Vid rådet antogs rådsslutsatser om att rådet ska hålla en årlig dialog om rättsstatsfrågor för att bidra till gemensam förståelse av efterlevnad av rättsstaten. Dialogen i rådet ska baseras på objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling av alla medlemsstater och utformas så att de drar nytta av andra EU-institutioners och internationella organisationers instrument och expertis. Den årliga dialogen kan kompletteras med tematiska diskussioner. konstaterar att erfarenheterna av dialogerna ska utvärderas . Vad gäller ett motionsyrkande om människohandel kan utskottet konstatera att EU:s medlemsstater samarbetar för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag, t.ex. människohandel. Arbetet i EU:s policycykel mot allvarlig och organiserad brottslighet fortsatte . De nio prioriteringar som rådet enades under om 2013 genomförs nu i praktiken genom ett antal gemensamma projekt och koordinerande insatser. Europol har fått en tydligare roll när det gäller att hålla samman arbetet. Bland annat genomfördes den hittills största EU-koordinerade insatsen mot organiserad brottslighet med 34 deltagande länder. Insatsen innebar bl.a. att koordinerade kontroller genomfördes på strategiska knutpunkter för att uppdaga olika typer av brott, däribland trafficking. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att arbeta aktivt mot organiserad brottslighet och människohandel inom ramen för EU-samarbetet. delar i övrigt de ställningstaganden som görs i yttrandet från justitieutskottet (2014/15:JuU5y) om terrorism, informationsutbyte för att förebygga och bekämpa brott, Schengenfrågor och gränskontroll samt en europeisk åklagarmyndighet och skydd av EU:s finansiella intressen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motionerna 2014/15:3044 yrkandena 15, 20 och 33–37, 2014/15:1880 yrkande 7, 2014/15:2316 yrkande 14 och 2014/15:2993 yrkande 10. 2014/15:UU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om bl.a. sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik och könsfördelningen i bolagsstyrelser. Jämför reservationerna 13 (SD), 14 (SD), 15 (S, MP) och 16 (V). I skrivelsen behandlas frågor om sysselsättning och socialpolitik samt hälso- och sjukvård. De olika avsnitten berör sysselsättningspolitik, arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor, jämställdhet och arbetet mot diskriminering samt hälsofrågor. Regeringen anger i skrivelsen att har deltagit i genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Samarbetet inom socialpolitikens område sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet. Samarbetet har som övergripande syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i mål för fattigdomsbekämpning, för arbetet med att skapa hållbara och adekvata pensionssystem och för ökad tillgång till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. har även drivit frågan om att stärka jämställdhetsperspektivet i 2020-strategin. Vidare har deltagit i det fortsatta arbetet med förslaget om ett antidiskrimineringsdirektiv och arbetet med integrering av romer. Vad gäller hälsofrågor har arbetat mot antibiotikaresistens och mot alkoholens skadeverkningar. har ansvarat för ordförandeskapet i en arbetsgrupp som syftar till att hitta rutiner för att följa upp och jämföra effekter av sjukvårdssystemen inom EU. antogs formellt det reviderade tobaksproduktsdirektivet. delen av 2014 präglades av arbetet med att bemöta ebolaepidemin i . När det gäller sysselsättningsstrategin inom 2020 och rekommendationerna på sysselsättningsområdet är det uppfattning enligt motion 2014/15:3044 av och yrkande 39 att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik i första hand är en nationell fråga som ska avgöras i riksdag. Motionärerna vill i yrkande 40 kraftigt reformera utstationeringsdirektivet genom att införa en bortre maxgräns för hur länge en arbetstagare kan vara utstationerad i . Denna gräns bör sättas . anser vidare att det bör införas en obligatorisk månadsrapportering och anmälningsplikt för företag med utstationerad arbetskraft i . En behörig företrädare för utstationerade företag ska finnas på plats i med rätt att ingå kollektivavtal eller liknande. I yrkande 41 motsätter sig att man på EU-nivå inskränker företagens självklara rätt att rekrytera efter kompetens och erfarenhet genom EU:s målsättning om att uppnå av det underrepresenterade könet i bolagsstyrelser. föreslår därför ett tillkännagivande om att ska motsätta sig kvotering på EU- nivå. Vad gäller fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fund for European Aid to the Most Deprived, FEAD) anser i yrkande 42 att förslaget inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Motionärerna anser att direkta socialpolitiska stödinsatser ska vara ett ansvar för varje medlemsstat. När fonden nu är instiftad anser att det är viktigt med en uppföljning för att utvärdera dess reella effekter. Kommissionens förslag till ett direktiv om jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser var föremål för subsidiaritetsprövning i . ansåg att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. beslutade i enlighet med utskottets förslag (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138). I det motiverade yttrandet anförde bl.a. att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. Enligt var det positivt med initiativ på ett så viktigt område. ansåg dock att de regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma. De gränsöverskridande problemen på området var, enligt , inte heller så stora att en reglering av frågan på EU-nivå är motiverad. ansåg alltså att det inte fanns tillräckliga skäl att vidta åtgärder på EU-nivå. Målet att skapa ett jämställt beslutsfattande i ekonomiska frågor bedömdes kunna uppnås bättre genom nationella åtgärder. överlade civilutskottet med regeringen om direktivförslaget. Utskottets majoritet ansåg även då att det inte fanns tillräckliga skäl för att införa en reglering på EU-nivå. Enligt utskottet stred förslaget mot subsidiaritetsprincipen (prot. 2014/15:10 § 4). anser alltjämt att det är viktigt att könsfördelningen inom ekonomiskt beslutsfattande blir jämnare, men utskottet anser att det inte finns tillräckliga skäl att införa könskvotering på EU-nivå. Varje EU-land bör självt bestämma reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöter. Förslaget är inte förenligt med vare sig subsidiaritetsprincipen eller Med hänsyn till att i förhandlingsarbetet inom EU motsätter sig direktivförslaget finns det inte behov av något tillkännagivande. bör därför avstyrka motion 2014/15:3044 yrkande 41. konstaterar i sitt yttrande att Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) har fått uppdraget att i genomföra fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (FEAD). Förkortningen FEAD står för Fund for European Aid to the Most Deprived. godkände kommissionen program för fonden. Det svenska programmet kommer att arbeta med insatser för social inkludering, och , , och har också den inriktningen. Övriga medlemsländer kommer att dela ut mat och kläder. Målgruppen för insatserna i är de personer som är socialt utsatta EU- eller EES-medborgare när de vistas tillfälligt i , utan uppehållsrätt. lanserades fonden i , och i kan de första projekten väntas starta (). Genom ett regeringsbeslut inrättades en övervakningskommitté för det nationella programmet för fonden, och bestämdes vilka myndigheter och organisationer som ska ingå i kommittén (S2015/2413/FST). Kommittén ska sammanträda minst en gång och förvissa sig om att det operativa programmet genomförs effektivt och med tillfredsställande kvalitet bl.a. genom att • granska genomförandet av programmet och framstegen när det gäller att uppnå programmets mål • undersöka frågor som påverkar programmets resultat, genomförandet av informations- och kommunikationsåtgärder, åtgärder som främjar jämställdhet, lika möjligheter och icke-diskriminering • granska och godkänna metoden och kriterierna för urval av insatser, den årliga och den slutliga genomföranderapporten, eventuella förslag till ändringar av det operativa programmet • lämna synpunkter till den förvaltande myndigheten om genomförandet och utvärderingen av programmet. noterar att Svenska har i uppdrag att i genomföra FEAD och ser positivt på att det svenska programmet kommer att arbeta med insatser för social inkludering med syftet att bistå socialt utsatta personer som inte har rätt till stöd och hjälp enligt socialtjänstlagen. noterar vidare den inrättade övervakningskommittén för det nationella programmet för fonden och kommitténs uppdrag. 42 i motion 2014/15:3044 (SD) får därmed anses tillgodosett och bör avstyrkas. noterar att inom området för sysselsättning och socialpolitik och hälso- och sjukvård har regeringen samrått med nämnden om sysselsättningsfrågor inom ramen för 2020, bl.a. sysselsättningsriktlinjer och den gemensamma sysselsättningsrapporten . En majoritet av nämndens ledamöter kunde ställa sig bakom regeringens ståndpunkt. Förslaget om en jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser och efterföljande kompromissförslag har orsakat diskussion i nämnden. Vid samrådet kunde en majoritet av nämndens ledamöter inte ställa sig bakom regeringens förslag till en svensk ståndpunkt om stöd till det kompromissförslag som lagts fram i rådet. Enligt oppositionen fanns det inte tillräckliga skäl för att införa könskvotering på EU-nivå; i stället ansågs det att reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöterna bör vara en nationell angelägenhet. konstaterar att ett effektivt samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt för att stimulera medlemsstaterna att genomföra nödvändiga reformer för att få fler kvinnor och män i arbete. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. Utskottet konstaterar vidare att arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Samarbetet inom socialpolitikens område sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet. framhåller att arbetstagarnas och företagens rörlighet över gränserna är något mycket positivt som skapar möjlighet för många, såväl människor som företag, att utvecklas. Vad gäller specifika motionsyrkanden om utstationeringsdirektivet kan utskottet konstatera att kommissionen har aviserat en målinriktad översyn av utstationeringsdirektivet som inte utesluter en revidering av det. noterar vad regeringen framhåller i de övergripande prioriteringarna för EU-arbetet 2015 om att regeringen kommer att verka för att den riktade översynen av utstationeringsdirektivet leder till en skyndsam revidering av direktivet. förutsätter att arbetsmarknadsutskottet, inom ramen för beredningsrutiner, behandlar frågan om översyn av utstationeringsdirektivet. Vad gäller frågan om könsfördelning i bolagsstyrelser konstaterar utrikesutskottet att kommissionens förslag till ett direktiv om jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser subsidiaritetsprövades . ansåg att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. beslutade i enlighet med utskottets förslag (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138). I det motiverade yttrandet anförde bl.a. att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i Enligt var det positivt med initiativ på ett så viktigt område. ansåg dock att de regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör förbli en sak för varje medlemsstat att De gränsöverskridande problemen på området var, enligt , inte heller så stora att en reglering av frågan på EU-nivå är ansåg alltså att det inte fanns tillräckliga skäl att vidta åtgärder på EU-nivå. Målet att skapa ett jämställt beslutsfattande i ekonomiska frågor bedömdes kunna uppnås bättre genom nationella åtgärder. överlade civilutskottet med regeringen om direktiv- majoritet ansåg även då att det inte fanns tillräckliga skäl för att införa en reglering på EU-nivå. Enligt utskottet stred förslaget mot subsidiaritetsprincipen (prot. 2014/15:10 § 4). anser alltjämt att det är viktigt att könsfördelningen inom ekonomiskt beslutsfattande blir jämnare, men utskottet anser att det inte finns tillräckliga skäl att införa könskvotering på EU-nivå. Varje EU-land bör själva bestämma reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöter. Förslaget är inte förenligt med vare sig subsidiaritetsprincipen eller Med hänsyn till att i förhandlingsarbetet inom EU motsätter sig direktivförslaget finns det inte behov av något En majoritet i utrikesutskottet bestående av , , och instämmer i civilutskottets I övrigt har utrikesutskottet ingen annan uppfattning än vad som framhålls i yttrandet från socialutskottet (2014/15:SoU3y). Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2014/15:3044 yrkandena 39–42. Jordbruks- och fiskeripolitik samt livsmedelsfrågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om jordbruks- och fiskeripolitiken samt livsmedelsfrågor. Jämför reservation 17 (SD). I skrivelsen redogör regeringen för jordbruksfrågor, fiskeripolitiken och livsmedelsfrågor. har kommissionen bl.a. presenterat ett förslag till nytt program för utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolan (se fakta- PM 2013/14:FPM61). Enligt kommissionens förslag kommer EU:s nuvarande program för utdelning av frukt och grönsaker respektive mjölk i skolan att slås ihop till ett program. Syftet med programmet är att främja konsumtionen av dessa produkter och därigenom bidra till hälsosamma matvanor. Kommissionen presenterade även ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion . utfärdade president ett dekret om motåtgärder mot de länder som har infört sanktioner mot i samband med Ukrainakrisen. Enligt beslutet förbjuder import från EU, , , och av nöt-, gris- och fågelkött, bearbetat kött, fisk och skaldjur, mjölk och mjölkprodukter, ost, grönsaker, frukt och nötter. Beslutet trädde i kraft och ska gälla . Inom EU är det i första hand mejerisektorn och frukt- och grönsaksproducenterna som påverkats av importstoppet. De länder som främst drabbats är länder med gräns mot och traditionella exportländer som och . Vad gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer har t.ex. röstat nej till beslut om att ingå ett hållbart partnerskapsavtal om fiske mellan EU och Republiken då ett tillgängligt beståndsöverskott för arten kummel inte kunnat säkerställas inom ramen för tillgängligt vetenskapligt underlag. I kommittémotion 2014/15:3044 av och yrkande 49 anför att regeringen ska verka för att avskaffa den gemensamma jordbrukspolitiken. De menar att den gemensamma jordbrukspolitiken är det kanske mest ineffektiva och kostsamma inslaget i hela EU.