bet · H201CU10 · 2015-04-23 00:00:00 — Det är i korthet en metod som i samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på att genom en medborgardialog lyfta fram den unika platsens förutsättningar och historia, det lokala kulturarvet och den omgivande bebyggelsestrukturen. Arbetet bör även vara inriktat på att skapa en social känsla och en samhörighet i det aktuella området. Vid nybyggnation i miljöer med inslag av kulturhistoriska byggnader är det viktigt att bl.a. försöka återskapa folkhemmets arkitektur i fråga om t.ex. fasadernas färg och form. Miljonprogrammets alltför dominerande påverkan på bebyggelsen i många kommuner kan på så sätt begränsas. Syftet bör vara att försöka bevara den identitet som skapas genom historiskt förankrade byggnader och att genom nybyggnation lyfta fram områdets unika geografiska och historiska förutsättningar. Det som anförts ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Reduktion av bygglovsavgiften, punkt 14 (S, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 11. Tidsgränser för den kommunala handläggningen av bygglovsansökningar infördes genom beslut om den nya . I det föregående utredningsarbetet hade lämpligheten av att koppla någon form av sanktion till dessa tidsgränser övervägts. Slutsatsen av dessa överväganden blev att ett system med sanktioner i form av reducerade avgifter för sökta bygglov skulle kunna leda till en ökad byråkrati och av olika skäl även riskera att bli urvattnat. I propositionen gjorde regeringen sedan bedömningen att de nya reglerna om tidsgränser skulle kunna bidra till en ökad effektivitet i den kommunala handläggningen även utan att vara kopplade till någon sanktionsåtgärd. Vi anser att det ännu är för tidigt att ompröva det ställningstagande som gjordes i den aktuella frågan i samband med beslutet om den nya och, som motionärerna föreslår, nu införa regler om reduktion av bygglovsavgiften. Det är däremot angeläget att följa upp utfallet av de regler med tidsgränser för bygglovshandläggningen som har hunnit tillämpas under . Om en sådan uppföljning påvisar brister i efterlevnaden av reglerna finns det anledning att återkomma till frågan om vilka åtgärder som bör vidtas. Vi förutsätter att en sådan uppföljning kan komma till stånd även utan ett tillkännagivande i frågan. har till uppgift att löpande följa tillämpningen av , och regeringen har redan aviserat sin avsikt att gå vidare med åtgärder för en effektivare bygglovshandläggning. Därmed anser vi att bör avslå motion 2014/15:2953 yrkande 11. Bygglovsbefriade åtgärder, punkt 15 (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (M), (FP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 10. Den tidigare alliansregeringens förändringsarbete med plan- och bygglagstiftningen hade som huvudsyfte att förenkla plan- och byggprocessen och ta bort onödiga bestämmelser. fattade beslut om lagändringar som underlättar genomförande av olika typer av byggprojekt. Genom beslutet om att fler åtgärder ska kunna genomföras utan bygglov har det blivit enklare för privatpersoner att göra vissa förändringar eller kompletteringar på den egna fastigheten. Avsikten var att fortsätta arbetet med regelförenklingar och undanta fler åtgärder från bygglovskravet. Som ett led i detta arbete fick i uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov. kommer att rapportera sitt uppdrag . Vi anser att det är angeläget att regeringen därefter bereder förslagen skyndsamt med sikte på att eventuella förordningsändringar liksom förslag till om lagändringar kan presenteras före . Den nuvarande regeringens saktfärdighet att fullfölja alliansregeringens förenklingsarbete i andra plan- och byggfrågor motiverar ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Det som vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär att vi tillstyrker motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkande 10. Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden m.m., punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:555 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Det har skett en successiv förändring av näringsverksamheten på den svenska landsbygden. Från att ha varit präglad av familjejordbruk med blandad djurhållning och hög grad av självhushållning har utvecklingen gått mot en alltmer specialiserad produktion bedriven med förhållandevis liten personalinsats. Det svenska lantbruket har under denna förändring behövt anpassa sig efter olika krav som medfört höga kostnader och pressade priser. Vi ser en fortsatt utveckling som innebär att den dominerande näringsverksamheten inom jord- och skogsbruk ofta kombineras med andra verksamheter som exempelvis hästhållning, livsmedelsförädling, gårdsförsäljning, entreprenad och turism. Denna förändring av det traditionella jord- och skogsbruket till olika former av kombinerad och flexibel näringsverksamhet har i många fall varit en förutsättning för att kunna behålla en levande landsbygd. Det är därför hög tid att se över olika föråldrade regler som kan lägga hinder för denna utveckling. Ett sådant hinder är att bestämmelserna i inte har anpassats efter dagens näringsverksamheter. Det finns ett undantag från lagens krav på bygglov som gäller för ekonomibyggnader som används för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas inom ett område som inte omfattas av en detaljplan. Denna bestämmelse har emellertid inte ansetts vara tillämplig för flera av de verksamheter som ingår som en naturlig del i jord- och skogsbruket, eftersom lagtolkningen faller tillbaka på föråldrade formuleringar präglade av sin samtid. I förarbetena till byggnadslag angavs att undantagsregeln inte gäller anläggningar som mejerier, konserveringsfabriker, slakterier, sågverk, eller växthus, vilka inte direkt behövdes för jordbruket, utan som med hänsyn till sin storlek och övriga omständigheter mer var att anse som självständiga företag. Jag anser att dagens tillämpning av bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden riskerar att hindra företag från att utvecklas och därigenom kan motverka att nya arbetstillfällen kommer till stånd. Mot denna bakgrund bör det göras en översyn av med syfte att ta fram förslag till förändringar som förenklar för befintliga jord- och skogsbruksföretag att utvecklas till en modern och flexibel näringsverksamhet. Även inom detaljplanelagda områden kan dagens bygglovsregler försvåra utvecklingen av företag genom de krav som ställs på ett nytt bygglov för att ändra och inreda befintliga byggnader med en lokal för handel, hantverk eller industri. Om byggnaden ska användas på ett nytt sätt behövs bygglov, även om ingen ändring görs i själva byggnaden. Det gäller exempelvis vid ändring av ett garage till lager, en bostad till kontor, en fabrik till kontor eller en ladugård till verkstad. Jag menar att denna tillämpning av bygglovsreglerna begränsar möjligheterna för nystartade företag att påbörja en verksamhet och utveckla den tills det blir möjligt att flytta vidare till mer ändamålsenliga lokaler. har beslutat om ett antal bygglovsbefriade åtgärder som är möjliga att genomföra i syfte att skapa fler bostäder. På samma sätt borde det vara möjligt att befrämja skapandet av arbetstillfällen genom att bygglovsbefria åtgärder som utan att förändra byggnadens yttre utformning innebär att den kan användas på ett nytt sätt. När det gäller verksamheten som sådan prövas den oftast med stöd av annan lagstiftning. Genom bygglovsbefriade åtgärder blir det möjligt för enskilda att starta bolag inom den egna bostadsfastigheten och åstadkomma s.k. bolagsbyggen. Även denna fråga bör ingå i översynen av bygglovsreglerna. Det som jag har anfört ovan bör med bifall till motion 2014/15:555 (C) tillkännage för regeringen som sin mening. Riktvärden för trafikbuller, punkt 17 (S, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: 2014/15:332 av (S), 2014/15:1207 av m.fl. (M) och 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 5. har genom en bestämmelse i om föreskrifter som behövs till skydd mot olägenheter för människors hälsa bemyndigat regeringen att utfärda bl.a. riktvärden för buller. Regeringen fattade beslut om en förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader som träder i kraft . för beredning av ärendet inom har det framförts kritik i mot att beslutet om en förordning har dröjt. Från regeringens sida har man emellertid framhållit att det förordningsförslag som remitterades av den tidigare regeringen ledde till omfattande synpunkter från remissinstansernas sida. Det handlade både om de hälsoaspekter som alltid gör sig gällande i frågor som gäller buller och om olika lagtekniska frågor. Mot denna bakgrund har regeringen ansett att det har varit angeläget att noga beakta folkhälsoaspekterna vid beredningen av ärendet som reglerna ges en tydlig utformning. Vi delar givetvis regeringens uppfattning att det har varit nödvändigt att ta hänsyn till den sakkunskap som kommer till uttryck i remissvaren. I flertalet av remissvaren riktas det kritik i olika avseenden mot den tidigare regeringens förordningsförslag. Det gäller bl.a. det föreslagna riktvärdet för buller från spårtrafik och vägar vid bostadsbyggnaders fasader och särskilt förslaget om en särregel för studentbostäder som tillåter mycket höga bullernivåer. Remissinstanserna har framför allt pekat på hälsoriskerna med en hög bullerexponering. Vi kan konstatera att regeringens beredning av remissvaren och övrigt underlag har resulterat i ett beslut om en förordning som avviker från det remitterade förslaget. Under civilutskottets beredning av de aktuella motionsförslagen och förslaget om ett utskottsinitiativ i fråga om riktvärden för trafikbuller har en utskottsmajoritet bestående av allianspartierna och valt att nu helt bortse från remissinstansernas synpunkter. Det förslag om ett tillkännagivande som läggs fram i betänkandet innebär att regeringen ska uppmanas att ändra i den beslutade förordningen och i princip genomföra det tidigare remitterade förslaget i sin helhet. Utskottsmajoritetens ställningstagande ger anledning till flera invändningar. Det bör först påminnas om att regeringen har bemyndigats att fatta beslut om den närmare författningsregleringen av frågor som gäller omgivningsbuller. har således överlåtit till regeringen att göra den avvägning som krävs i sammanhanget. När det sedan gäller remissvaren på författningsförslaget förefaller utskottsmajoriteten inte ha tagit del av, eller åtminstone inte beaktat, de expertsynpunkter och sakargument som talar mot den förordade utformningen av förordningen. Vi kan exempelvis hänvisa till att ett flertal tunga remissinstanser, bl.a. Mark- och , och , avråder från att utfärda särregler för studentbostäder. Vidare bör det framhållas att de remissinstanser som har en särskild kompetens i miljömedicinska frågor genomgående har varnat för hälsoeffekterna av höga bullernivåer och särskilt avrått från att acceptera så höga bullernivåer som föreslås bli tillåtna för studentbostäder. Sammanfattningsvis anser vi att bör avvisa utskottsmajoritetens ställningstagande i fråga om riktvärden för trafikbuller och således avslå de aktuella motionsförslagen. Riktvärden för trafikbuller, punkt 17 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 5 och 2014/15:332 av (S) och 2014/15:1207 av m.fl. (M). Det finns en omfattande bostadsbrist i stora delar av landet. Den leder till att unga har mycket svårt att skaffa sin första egna bostad eller flytta till en ny studieort. Rörligheten på arbetsmarknaden hindras, och företagens tillväxt hämmas. Bostadsbristen är ett mycket stort och dessutom växande samhällsproblem eftersom bostadsbyggandet inte alls ligger på den nivå som skulle krävas för att vända utvecklingen och skapa en bostadsmarknad i balans. Det behöver därför vidtas en rad åtgärder för att ta bort olika hinder för ett ökat bostadsbyggande. Ett sådant hinder är tillämpningen av de statliga reglerna för buller från trafik. Kommuner, byggare och bostadsföretag har under pekat på att en orimlig regeltillämpning hindrar bostadsbyggande i lägen som är mycket attraktiva och efterfrågade. Det handlar ofta om centrala lägen i nära anslutning till kommunikationer och samhällsservice. Inte sällan har byggplaner i sådana lägen stoppats av de statliga myndigheternas tolkning av oklara riktvärden för buller som dessutom saknat ett uttalat lagstöd. Ett ytterligare problem har varit att de statliga myndigheterna och ofta gjort helt olika tolkningar av innebörden av de statliga reglerna. Det var mot denna bakgrund som fattade beslut om en samordnad prövning av buller enligt och . Syftet med lagändringarna var att underlätta byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Det framhölls att det behövde utfärdas tydliga regler med riktvärden för omgivningsbuller vid bostäder för att lagändringarna skulle få genomslag i den praktiska tillämpningen vid planläggning och bygglovsprövning. Regeringen bemyndigades att utfärda sådana föreskrifter i en förordning. Den tidigare regeringen tog sedan snabbt fram ett förslag om en förordning som remissbehandlades . Därefter har S-MP-regeringen förhalat frågan och först fattat beslut om en förordning. Vi kan emellertid konstatera att denna förordning inte ligger i linje med lagändringarnas syfte. Regeringens beslut innebär endast en begränsad höjning av riktvärdet för smålägenheter. Eftersom regeringen inte har hörsammat avsikt med lagändringarna att i betydligt större utsträckning tillåta byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer anser vi att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att göra nödvändiga ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Vi anser att ändringarna bör göras med utgångspunkt i det tidigare remitterade förslaget om en förordning. Det innebär att det riktvärde som anges som en huvudregel för buller från spårtrafik och vägar i den beslutade förordningen bör ändras från till ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad. När det gäller förslaget om en särregel med en högre tillåten ljudnivå utanför studentbostäder finns det emellertid anledning att göra en förändring mot bakgrund av vad som framkommit vid remissbehandlingen. Ett antal remissinstanser, bl.a och , har pekat på att det saknas en tydlig definition av vad som är en studentbostadsbyggnad och att användningen av denna avgränsning av bostadsbyggnader med en högre tillåten ljudnivå därför bör undvikas. Flera remissinstanser framhåller också att det är oklart vad som händer om studentbostadsbyggnaden senare får en annan användning. Det anses finnas en risk för att en kommun eller en annan trafikhuvudman då kan ställas inför kostsamma krav på att sänka bullernivån från trafiken. Vi kan vidare konstatera att många remissinstanser, exempelvis , , Byggindustrier och ett antal kommuner, har framhållit att det finns ett stort behov av att underlätta byggandet av alla typer av smålägenheter som är mindre än och att särregeln därför bör gälla för sådana bostäder. Mot denna bakgrund föreslår vi att den aktuella särregeln i den förordning som beslutats av regeringen ändras så att det för en bostad om högst gäller att bullret inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Vi vill i sammanhanget framhålla att vår avsikt med förslaget om ändringar i den aktuella förordningen givetvis inte är att släppa fram bostadsmiljöer som leder till hälsoproblem för de boende. Vissa remissinstanser har gjort gällande att detta oundvikligen skulle bli följden av att tillåta mer byggande i bullerpåverkade lägen. Man tycks då inte ha tagit hänsyn till att det går att skapa bostäder med en mycket bra inomhusmiljö även i bullriga lägen och dessutom hitta lösningar för att få en bra utomhusmiljö exempelvis genom kringbyggda gårdar. De hälsorisker till följd av bl.a. sömnstörningar som man talar om i sammanhanget kan då endast uppstå för den som vill sova med öppet fönster i rum som vetter mot en bullrig väg. Det får förutsättas att den bostadssökande själv kan ta ett visst ansvar för att utifrån sina personliga preferenser bedöma lämpligheten i att bosätta sig i ett område som är utsatt för visst trafikbuller. Det som vi anfört ovan bör tillkännage för regeringen som sin mening. Vårt ställningstagande innebär ett delvis bifall till motion 2014/15:2953 yrkande 5. byggregler för energihushållning, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2014/15:154 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:1919 av (M), 2014/15:2205 av m.fl. (S) och 2014/15:2429 av (C) yrkande 5. Den tidigare regeringen tog initiativ till den skärpning av energihushållningskraven i byggregler som har trätt i kraft. Denna ändring bör emellertid endast ses som ett första steg i en fortsatt skärpning av energihushållningskraven. Representanter för bygg- och fastighetssektorn har konstaterat att man till stor del bygger hus som skulle klara väsentligt hårdare krav på energihushållningen. Det är därför angeläget att klarlägga att avsikten är att gå vidare i arbetet med att se över de bestämmelser om energihushållning som utfärdas med stöd av . Med hänsyn till den framförhållning som krävs i de flesta bostadsbyggnadsprojekt är det också viktigt att de ändrade nivåerna i energihushållningskraven konkretiseras innan de träder i kraft. Detta är särskilt angeläget med tanke på att det nu endast återstår tills kravet på att alla nya byggnader ska vara nära-nollenergibyggnader börjar gälla. Det som jag nu anfört bör med bifall till partimo-tion tillkännage för regeringen som sin mening. Tillgänglighetskrav för studentbostäder, punkt 19 (S, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 17. Det har ibland hävdats att tillgänglighetskraven i plan- och bygglagstiftningen utgör ett hinder mot byggande av små studentbostäder och att de därmed bidrar till höga bygg- och boendekostnader. har det emellertid genomförts andra ändringar i bl.a. byggregler som möjliggjort byggande av studentbostäder med en yta ned till . Dessa förändringar har gällt flera av kraven på bostadsutformningen, men inneburit att de generella kraven på att bostaden ska vara tillgänglig och användbar även för personer med funktionsnedsättning har kunnat behållas. Vi anser att utgångspunkten bör vara att alla nya bostäder ska vara tillgängliga och användbara även för personer med funktionsnedsättning. Det innebär att det även i fortsättningen bör ställas samma krav på tillgängligheten hos nybyggda studentbostäder som för andra bostäder. De senaste genomförda ändringarna i byggregler har visat att det är möjligt att utforma regler som tillåter en betydligt mindre bostadsyta för studentbostäderna än tidigare utan att göra avkall på detta krav. Det bör i sammanhanget också framhållas att på den tidigare regeringens uppdrag redan har utrett om de tekniska egenskapskraven på tillgänglighet och användbarhet för studentbostäder med tidsbegränsat bygglov bör ändras. Enligt slutsats finns det emellertid inte tillräckliga skäl för en sådan ändring. Verket framhåller bl.a. att ändringen endast kan leda till en begränsad minskning av byggkostnaden och att det som är tänkt som en regelförenkling mycket väl kan leda till att regelverket blir mer komplicerat att tillämpa. Vi anser att det finns skäl att avvakta tillämpningen av de regler som har trätt i kraft för utformningen av studentbostäder innan det kan bli aktuellt att överväga ytterligare regelförändringar. Det finns åtminstone inte skäl att nu tillmötesgå motionsförslaget om en utredning om anpassningar av tillgänglighetskraven för studentbostäder. Den aktuella motionen avstyrks således. Gemensamma byggregler i , punkt 22 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 5. Vi ser positivt på de initiativ till en ökad harmonisering av byggreglerna i de nordiska länderna som tagits av men anser att arbetet måste ges högre prioritet och kopplas till en tidsplan och ett mål om gemensamma byggregler i hela . Ett sådant enhetligt regelverk ger förutsättningar för ett ökat industriellt byggande som kan leda till lägre byggkostnader och billigare bostäder utan att kvaliteten försämras. Vidare blir konkurrensen på byggmarknaden mer rättvis som priserna för villor och bostadsrätter kan sänkas och hyrorna kan bli lägre. Med ett gemensamt regelverk kan höga krav ställas på kvaliteten eftersom det finns stora likheter mellan de nordiska länderna vad gäller bl.a. klimat. Det vi nu anfört om gemensamma byggregler i hela bör tillkännage för regeringen som sin mening. Försökslän för byggande, punkt 24 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:808 av och (C) yrkandena 1–3 och 2014/15:368 av m.fl. (M) och 2014/15:2737 av och (C). I varje län finns det orter där en omfattande bostadsbrist allvarligt hämmar människors livskvalitet och företagens konkurrenskraft. Bostadsbristen leder till stora problem på arbetsmarknaden och skapar dessutom sociala problem. Höga produktionskostnader anges ofta som en av de viktigaste orsakerna till dagens otillräckliga bostadsbyggande. har flera beredningar, utredningar och forskare undersökt hur bostadsbyggandet kan göras billigare och effektivare. Flera av de förslag som har tagits fram har redan genomförts av alliansregeringen. Det finns emellertid fortfarande ett stort antal intressanta förslag och idéer som behöver vidareutvecklas och prövas i praktiken. Ett sätt att snabbt få en bättre kunskap om hur olika regelsystem bör utformas för att uppnå en önskvärd samhällsutveckling är att tillåta en försöksverksamhet med ett friare byggande i en del av . Jag föreslår därför att görs till ett försökslän med syfte att pröva förutsättningarna för ett snabbare, effektivare, billigare och miljövänligare byggande. I finns det såväl större städer med en omfattande bostadsbrist som mindre kommuner med ett överskott av bostäder. En av de frågor som bör prioriteras i försöksverksamheten gäller hur nya regler för nära-nollenergibyggnader bör utformas för att medverka till en effektivare byggprocess. fick av den tidigare regeringen i uppdrag att föreslå bl.a. en kvantitativ riktlinje för dessa byggnader som ska kunna ligga till grund för de regler som ska gälla för alla bostäder. Det är viktigt att de nya reglerna på detta område utformas så att de inte fördröjer byggprocessen utan leder till en snabbare hantering. Det förefaller mycket lämpligt att testa olika byggmetoder, utvärdera nuvarande regelsystem och prova nya tekniska lösningar i . I länet finns forskningsverksamhet vid och flera företag inom energisektorn. Här finns också en byggsektor med rik variation både vad gäller storlek och inriktning. Med hänvisning till det anförda anser jag att genom ett tillkännagivande till regeringen bör tillstyrka motion 2014/15:808 (C). Därmed blir syftet med förslagen även i de två övriga motioner som behandlats i detta avsnitt till stor del tillgodosett.