bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — naden vill motionärerna att det införs ett nystartsavdrag, dvs. skatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. BNP-tillväxt och mått på välstånd I motion 2014/15:1178 av och (båda S) anförs att allt fler pekar på att den tillväxttakt vi vant oss vid inte kommer att fortsätta och att de ekonomiska nedgångar västvärlden brottas med inte enbart är ett tillfälligt avbrott i en i övrigt naturlig uppåtgående kurva. betonar motionärerna behovet av att identifiera och undersöka vilka utma- ningar som en utebliven eller negativ ekonomisk tillväxt kan medföra för sam- hällsutvecklingen samt strategier för att möta dessa. bör ges regeringen till känna. Liknande motionsyrkanden framförs även i mo- tion 2014/15:1889 av (MP) yrkande 1 och motion 2014/15:2528 av och (båda MP). I motion 2014/15:1889 av (MP) yrkande 2 hänvisas till att inlett ett arbete med att ta fram kompletterande mått till BNP och att regeringen också bör redovisa alternativa och kompletterande mått på utveckling. Även i gemensam partimotion 2014/15:2843 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2 anförs att BNP-måttet exkluderar faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande, såsom relationer, trygghet, hälsa, livsmiljö och inflytande, och att regeringen bör ta fram ett livskvalitetsindex för att bredare kunna följa utvecklingen i . I motion 2014/15:2086 av m.fl. (S) anförs att i FN:s kvinnopolitiska handlingsprogram togs beslut om att alla budgetar ska vara jämställdhetsintegrerade och att en budget ska ha ett konsekvent, synligt och genomtänkt könsperspektiv som gör det möjligt att säkra en utveckling till en jämställd värld. Mot den bakgrunden vill motionärerna att regeringen ser över hur statens budget kan utvecklas till att bli helt jämställdhetsintegrerad. Beräkning av skatteeffekter i statens budget I motion 2014/15:2408 av Finn m.fl. (M) anförs att det utifrån teorin om den s.k. Lafferkurvan är viktigt att veta var det svenska skattetrycket ligger i förhållande till den brytpunkt som antingen genererar mer inkomster eller det motsatta för såväl staten som den enskilde. Med de skattehöjningsförslag som den rödgröna regeringen lagt fram är risken att vi inte längre kommer att vara på den positiva sidan av Lafferkurvan. Eftersom det finns en osäkerhet kring detta är det rimligt att kräva att denna typ av beräkningar görs inför varje kommande statsbudget när förändringar av skattesatserna aviseras i budgeten. Detta föreslår motionärerna ska ges regeringen till känna. Kvinnors företagande och vinster i välfärdssektorn I motion 2014/15:2442 av (KD) yrkande 3 anförs att välfärden ska kunna utvecklas genom vinst i företagen, inte bara för de som bygger sjukhusen utan även för de som jobbar på sjukhusen. Kvinnors möjlighet att driva företag inom välfärdssektorn ska inte begränsas genom att de inte tillåts göra vinst. Detta bör enligt motionären ges regeringen till känna. Det finanspolitiska ramverket och hållbar utveckling I motion 2014/15:2792 av m.fl. (S) anförs att klimatfrågan är vår tids ödesfråga och att om vi ska nå målen som fastställs nationellt och internationellt krävs en sammanhållen politik på alla nivåer. Det finanspolitiska ramverket som är styrande i utformningen av finanspolitiken har dock inte en definition av hållbar utveckling eller miljömässigt hänsynstagande som överensstämmer med landets miljöpolitik. Därför bör regeringen enligt motionärerna se över hur man bättre kan koppla ihop det finanspolitiska ramverket med de svenska miljökvalitetsmålen och den svenska miljöpolitiken. 2.3 Yttranden från andra utskott , utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över propositionen och motionerna i de delar som berör respektive utskotts ämnesområde. Yttrandena återfinns i sin helhet som bilagor i betänkandet. Samtliga utskott tillstyrker regeringens förslag. I samtliga fyra yttranden finns fem avvikande meningar där M, SD, C, FP och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. I yttrande 2014/15:SkU7y tillstyrker skatteutskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (punkt 1). Utskottet står bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslagit. tillstyrker även regeringens förslag till riktlinjer för skattepolitiken (punkt 2), och utskottet instämmer med regeringen i att skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatteförändringar bör bidra till en generellt och rättvist fördelad välfärd, goda villkor för företagande och investeringar samt en ändamålsenlig styrning mot att uppfylla mål för miljö och folkhälsa och förbättra skatternas miljöstyrande effekt. Skattesystemet ska även skapa förutsättningar för en högre sysselsättning och bidra till ökad jämställdhet. Enkla, tydliga och hållbara regler med få undantag och breda skattebaser är grundläggande principer. När det gäller motionärernas olika förslag till riktlinjer konstaterar skatteutskottet bl.a. att och betänkanden bereds i och att det inte finns någon anledning att föregripa denna beredning. hänvisar också till att utredningsförslag om t.ex. skatteregler för incitamentsprogram, beskattning vid ägarskiften i fåmansföretag och en avståndsbaserad vägslitageskatt ska redovisas . ser inte heller någon anledning att föreslå att utredningen om att utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet eller den översyn av kapitalförsörjningen som aviserats kompletteras med förslag på förändringar i skattesystemet. tar också i sitt yttrande upp att man noga följt frågan om ideella föreningars skyldighet att ta ut mervärdesskatt vid secondhandförsäljning och noterar att regeringen nu remitterat en promemoria med förslag för att frågan ska kunna få en långsiktig lösning. Detta är enligt skatteutskottet mycket tillfredsställande. avstyrker de fem partimotionerna. I yttrandet finns fem avvikande meningar där M, SD, C, FP och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. I yttrande 2014/15:UbU5y anser utbildningsutskottet att finansutskottet bör godkänna regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde och därmed också avstyrka de fem partimotionerna. I yttrandet finns fem avvikande meningar där M, SD, C, FP och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. Enligt utbildningsutskottet innebär regeringens övergripande prioriteringar för utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning kraftfulla satsningar på fler anställda i skolan så att lärare kan få tid till sitt arbete och klasserna i de lägre årskurserna kan bli mindre, stöd till elever som riskerar att halka efter genom förstärkt specialundervisning och tydliga insatser för att öka läraryrkets attraktivitet – allt för att uppnå regeringens målsättning om att alla skolor i ska vara bra skolor. När det gäller högre utbildning vill utbildningsutskottet betona vikten av att fler ges möjlighet att genomgå högskoleutbildning. kommer allt fler jobb att kräva en högre utbildning, och kunskapsbehoven kommer att öka. Att fler lär sig mer är avgörande för framtidens jobb och konkurrenskraft och därmed vår välfärd, skriver utbildningsutskottet. understryker att all högskoleutbildning ska hålla hög kvalitet och nämner i det sammanhanget att regeringen avser att höja kvaliteten ytterligare genom förslaget på ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning (U2015/1626/UH). påminner om att nyanlända elever generellt sett har svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i och att utskottet, och senare , ställt sig bakom propositionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45, bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177). beslut innebär att ett nytt regelverk för nyanländas mottagande och skolgång införs för att de ska ges bästa möjliga förutsättningar att uppnå kunskapskraven och fullfölja sin utbildning. Genom krav på huvudmän att vidta vissa åtgärder kommer likvärdigheten att öka i utbildningen och i de berörda skolformerna. När det gäller forskning påminner utskottet om att regeringen utsett en ny forskningsberedning vars huvudsakliga arbete blir att diskutera utformningen av de förslag och forskningspolitiska prioriteringar som avses läggas fram i regeringens forskningspolitiska proposition . Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet anser i sitt yttrande 2014/15:MjU5y att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avstyrka motionerna i berörda delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar där M, SD, C, FP och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. Miljö- och jordbruksutskottet instämmer med regeringen i att ska ligga i framkant i den klimatomställning som är nödvändig. hället behöver förberedas för och anpassas till ett förändrat klimat, och avgö- rande steg för att nå miljökvalitetsmålen bör tas. styrmedel ska enligt miljö- och jordbruksutskottets uppfattning användas för att ställa om i en mer hållbar riktning. miljö- och jordbruksutskottet att klimatfrågan är vår tids ödesfråga och instäm- mer i att ska vara ett föregångsland i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser och ska minska utsläppen av växt- husgaser i den takt som behövs för en globalt hållbar utveckling. en giftfri miljö, biologisk mångfald samt bättre havs- och vattenmiljö ska pri- Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar att regeringen har inrättat ett miljömålsråd som är en plattform för samarbete mellan de myndigheter som är strategiskt viktiga för att nå miljökvalitetsmålen. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterarar i yttrandet att den långsiktiga livsmedelsstrategi för hela värdekedjan som ska tas fram är ett viktigt instru- ment för en satsning på jobb och tillväxt i hela landet. Utskottet har fått kän- nedom om att betänkande (SOU 2015:15) At- traktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring ska remissbehandlas t.o.m. . remissvaren kommer att vara ett underlag i det pågående arbetet med en svensk ställer sig i yttrande 2014/15:AU3y bakom regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och anser att förslaget i propositionen, i de delar som berör utskottets ämnesområde, bör tillstyrkas. Utskottet avvisar oppositionspartiernas förslag och anser att dessa förslag i motsvarande delar bör avstyrkas. Till yttrandet har fogats fem avvikande meningar där M, SD, C, FP och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. välkomnar att regeringen i sitt arbete kommer att vägledas av målet att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. noterar med tillfredsställelse att målet ska nås genom ökad sysselsättning och konstaterar att det är avgörande för en god ekonomisk utveckling och är grunden för ett som håller ihop. När det gäller utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 14 noterar arbetsmarknadsutskottet att bl.a. höjningen av nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen kommer att medföra ökade kostnader under hela prognosperioden –2019. konstateras att ersättningen i reala termer sjunkit och att försäkringen därför innebär ett mycket dåligt skydd vid arbetslöshet. För att försäkringen ska fungera som den omställningsförsäkring den är tänkt att vara måste både taket och grundbeloppet höjas, varför arbetsmarknadsutskottet välkomnar regeringens förslag. En minskning av arbetslösheten kommer på samma gång att medföra minskade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. konstaterar att även om de borgerliga partierna nu delvis går olika vägar har de en fortsatt samsyn på vad som driver utvecklingen framåt som utskottet inte kan dela. Ett konkret exempel är nedsättningen av socialavgifterna för unga, där arbetsmarknadsutskottet hänvisar till att såväl utvärdering som gör bedömningen att sysselsättningsvinsterna av åtgärden är små i förhållande till kostnaderna. En avveckling är därför motiverad. Skatter påverkar självklart ekonomin, konstaterar arbetsmarknadsutskottet, men det är lika självklart att det som skatterna används till också skapar jobb och tillväxt. När det gäller insatser för långtidsarbetslösa invänder arbetsmarknadsutskottet mot att utveckla fas 3 genom s.k. matchningsanställningar som utskottet menar inte har något nytt att erbjuda i förhållande till det som redan tidigare visat sig inte fungera särskilt väl. Att fortsätta informera om att främja användningen av yrkesintroduktionsavtal är en viktig uppgift, och arbetsmarknadsutskottet är inte främmande för att reglerna för sådana anställningar ses över. Regeringens förslag om extratjänster bygger i mycket på just denna form av yrkesintroduktionsavtal, påpekar utskottet. När det gäller turordningsreglerna är det arbetsmarknadsutskottets bedömning att de är väl avvägda och bidrar till att skapa en balans mellan flexibilitet och trygghet. Utskottets uppfattning är att förändringar av det arbetsrättsliga regelverket måste vara väl förankrade hos arbetsmarknadens parter för att få det genomslag som önskas. Om det skulle framgå att det hos parterna finns en samsyn om att en förändring av lagstiftningen är nödvändig utgår utskottet från att regeringen noga skulle analysera detta. Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2015 publicerade sin rapport finanspolitik 2015 . Rådets huvuduppgift är att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och den ekonomiska politiken. Det ekonomiska läget och stabiliseringspolitiken Av rådets rapport framgår att resursutnyttjandet enligt de flesta bedömare kommer att vara balanserat . Även regeringens något mer pessimistiska bedömning pekar på att ekonomin är nära balans . Utsikterna för en god svensk konjunkturutveckling är bättre än . Detta gäller trots att riskerna för en svagare internationell konjunktur är betydande. Finanspolitiken bör nu enligt rådet inriktas mot att återta det betydande un- derskott som uppstått under lågkonjunkturåren. En förutsättning för att en ak- tiv stabiliseringspolitik ska vara förenlig med hållbara offentliga finanser är att underskotten återtas när konjunkturen vänder. Regeringens plan för åren 2016–2018 innebär att det faktiska sparandet för- bättras med sammanlagt av BNP och det strukturella sparandet Därmed är budgeten nära balans först . svag förbättring av sparandet är inte i linje med överskottsmålet, skriver rådet. Rådet menar att det finanspolitiska ramverket kräver att finanspolitiken in- riktas mot att nå den målsatta nivån för sparandet när BNP-gapet är slutet, om inte övertygande skäl talar emot det. Rådets bedömning är att det finns sådana skäl , eftersom dagens stora underskott gör att det inte är rimligt att planera för 1 procents överskott även om ekonomin då skulle vara En förstärkning av det strukturella sparandet med per år skulle vara förenlig med vad som normalt krävs i en konjunkturåterhämt- ning och är därmed stabiliseringspolitiskt acceptabel, enligt rådet. utveckling skulle ge ett finansiellt sparande i nivå med överskottsmålet under En uthållig och ansvarsfull finanspolitik kräver att varaktiga budgetför- Rådet bedömer att regeringens åtagande att alla refor- mer ska vara finansierade enligt principen krona för krona inte är tillräckligt för att tillgodose ramverkets krav. För att leva upp till överskottsmålet krävs också ett åtagande att inte lånefinansiera oförutsedda utgiftsökningar, t.ex. Regeringen har föreslagit stora höjningar av utgiftstaken. Det är ett uttryck för en politisk vilja som rådet inte har synpunkter på. Enligt rådet finns dock en risk att utgiftstakets styrande roll försvagas om det inte finns ett åtagande om att alla varaktiga utgiftsökningar finansieras. Rådet anser att den svaga förbättringen av det planerade finansiella sparan- det 2016–2018 tillsammans med frånvaron av ett åtagande om att finansiera oförutsedda utgiftsökningar är ett brott mot det finanspolitiska ramverket. Långsiktig hållbarhet och pensionsåldern Rådet bedömer att en stigande pensionsålder med en månad är nödvän- dig för att framtida pensioner ska vara på en godtagbar nivå och för hållbara Därför bör angivna åldersnivåer i t.ex. pensionssystem, öv- riga socialförsäkringar och LAS automatiskt skrivas upp med en månad , Rådet anser att ett system där överskottsmålets nivå prövas sällan men regelbundet skulle kunna bidra till att ge målet en viss flexibilitet utan att dess trovärdighet skadas. Det är dock viktigt, menar rådet, att eventuella ändringar av målets nivå baseras på långsiktiga överväganden och en politisk samsyn. Rådet anser att det finns goda skäl för att överskottsmålet inte ska omfatta sparandet inom pensionssystemet. Pensionssystemet är utformat för att vara finansiellt hållbart. Systemets finansiella sparande kan vara negativt utan att detta är ett problem för pensionssystemets hållbarhet. Ett överskottsmål för hela den offentliga sektorn innebär dock att variationer i pensionssystemets sparande måste kompenseras av variationer i statens eller kommunsektorns sparande. Detta riskerar att skapa oönskade effekter för stabiliseringspolitiken och i förlängningen även för statsskuldens utveckling. Dagens överskottsmål har fram till inneburit ett implicit balansmål för staten. Rådet ser inga övertygande argument för att frångå detta implicita mål för statens sparande. Om pensionssystemet skulle lyftas ut ur överskottsmålet vore det enligt rådets bedömning rimligt att sparmålet för staten och kommunerna blir noll. Rådet konstaterar att har den högsta sysselsättningsgraden och det högsta arbetskraftsdeltagandet inom EU 2014. Arbetslösheten ligger under genomsnittet för EU. Den är dock avsevärt högre än i , som har lägst arbetslöshet. Enligt rådets mening kommer det att bli mycket svårt att nå regeringens mål om lägst arbetslöshet inom EU till 2020. Enligt är den strukturella arbetslösheten i från att vara lägst inom EU. Detta motsvarar ca 130 000 arbetstillfällen. För att målet ska vara inom räckhåll kommer det därför att krävas aktiva åtgärder som sänker den strukturella arbetslösheten väsentligt. Åtgärder som skulle kunna leda till att målet nås hamnar enligt rådet sannolikt i allvarlig konflikt med regeringens fördelningspolitiska ambitioner. Rådet bedömer att vissa av de åtgärder som regeringen har presenterat inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningssystemet kan ha positiva effekter på sysselsättningen. I förhållande till vad som behövs för att nå arbetslöshetsmålet rör det sig emellertid sannolikt om små effekter. Regeringen har också aviserat åtgärder – den slopade sänkningen av socialavgifterna för unga och de höjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen – som enligt rådet kan förväntas öka arbetslösheten. utvärderingar tyder enligt rådet på att höjningen av socialavgifterna kan minska sysselsättningen bland unga med 6 000–10 000 personer. Rådet framhåller också att gängse beräkningsmetoder visar att förbättringen av arbetslöshetsförsäkringen kan öka arbetslösheten med i storleksordningen 27 000 personer. Rådet bedömer liksom tidigare att sysselsättningsvinsterna av de nedsatta socialavgifterna för unga är små i förhållande till kostnaderna. avvecklingen av nedsättningen är därför enligt rådets mening motiverad, trots de negativa sysselsättningseffekterna. Rådet anser att det finns goda argument för att höja arbetslöshetsersätt- ningen, som annars riskerar att mista sin roll som omställningsförsäkring. är dock olyckligt att regeringen har valt att inte redovisa några sysselsättnings- effekter av höjningen. En förutsättning för en konstruktiv diskussion om den ekonomiska politikens inriktning är att regeringen redovisar olika målkonflik- ter och tydliggör politiska avvägningar, skriver rådet. Rådet ser en risk för att ett svåruppnåeligt mål för arbetslösheten skulle kunna leda till åtgärder som kortsiktigt eller rent statistiskt minskar arbetslös- heten men som har långsiktigt negativa effekter på sysselsättningen. finansierad expansiv finanspolitik kan temporärt minska arbetslösheten men har små eller inga permanenta arbetslöshetseffekter. ökade inkomstskillnaderna trendmässigt. att inkomstfördelningens utveckling inte är så entydig att den går att beskriva på ett sätt. Beroende på vilket segment av inkomstfördelningen, och vilka utvecklingstendenser man väljer att betona framträder olika bilder Andelen absolut fattiga har t.ex. varit ungefär , me- dan andelen relativt fattiga har ökat påtagligt . 2012 och ökade den genomsnittliga inkomsten i samtliga decilgrupper. Den största inkomstökningen ägde rum i decilgrupp 10 och den minsta i Rådets analys indikerar att transfereringarna har blivit allt mindre omför- delande över tiden, medan de direkta skatternas omfördelande effekt inte har Andra studier av hur socialförsäkringarna utvecklats över tiden pe- kar i samma riktning. Sammantaget indikerar detta enligt rådet att finanspoli- tiken är mindre omfördelande än . Rådet konstaterar att den uppmätta produktivitetsökningen i svensk ekonomi har varit svag i närmare . De viktigaste förklaringarna är för- modligen finans- och eurokrisen samt en långvarig svag utveckling i byggsek- När omvärlden har återhämtat sig från krisen och efterfrågan på svenska varor och tjänster tar fart väntas produktiviteten i svensk ekonomi återigen Utvecklingen bör dock följas noggrant, anser rådet. I ett europeiskt perspektiv är de svenska investeringarna i transportinfrastruk- tur varken höga eller låga. Investeringarna i järnvägen har varit förhållandevis stora, och kapitalstocken i järnväg per person har mer än fördubblats under de senaste två decennierna. Det går därmed inte att utifrån tillgänglig statistik dra slutsatsen att investeringsvolymen i vägar och järnvägar är eftersatt. Den övergripande kunskapen om behovet av underhåll och reparationer av vägar och järnvägar är mycket bristfällig. Det går därför inte att avgöra om resurserna är otillräckliga eller om de används ineffektivt. Rådet anser att regeringen bör presentera en sammanhållen analys av underhållsbehovet för det svenska väg- och järnvägsnätet och vilka resurser detta kräver. En analys av den beslutade investeringsplanen för vägar –2021 visar att den dåvarande regeringens prioriteringar var samhällsekonomiskt ineffektiva. Bättre prioriteringar inom planen, omfattande , kunde ha ökat de beräknade nettointäkterna för samhället från till . Rådets bedömning är att detta är något som utmärker infrastrukturområdet. Bristerna i beslutsmodellen innebär enligt rådet ett stort resursslöseri och kan förklara att transportinfrastrukturen upplevs som bristfällig. En större budget är då inte rätt lösning på problemen, konstaterar rådet. Infrastrukturens samhällsekonomiska betydelse och de uppenbara bristerna i systemet för att prioritera mellan olika projekt pekar på behovet av ett ramverk för infrastrukturbeslut. Syftet bör vara att tydliggöra de samhällsekonomiska avvägningarna men inte att inskränka den politiska beslutsmakten. Ett ramverk bör innehålla krav på att alla beslut om infrastrukturinvesteringar ska föregås av en samhällsekonomisk kalkyl. Efter beslut och genomförande ska en uppföljande kalkyl göras. Finanspolitiska rådets tillgång till information Rådet anser att regeringen bör stärka rådets formella möjligheter att få tillgång till den information som uppdraget kräver. Rådet hänvisar till att regeringen enligt riktlinjer för finanspolitiska råd i regelverket ska säkerställa att finanspolitiska råd får tillgång till all den information de anser sig behöva för att fullfölja sina uppdrag. I saknas sådana regler. antog landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen .