bet · H201UbU9 · 2015-03-06 00:00:00 — Vi vill därför särskilt framhålla att vi avser att återkomma med förslag som återspeglar denna inriktning på utbildningspolitiken. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:5 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägre årskurser ska vara skyldiga att erbjuda läxhjälp under fritidsverksamhet. 2014/15:23 av (FP): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella minoritetsspråk. 2014/15:34 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka personaltätheten på fritidshemmen. 2014/15:138 av m.fl. (V): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen på politiken för fritidshem. 2014/15:857 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökning av fler lärarledda undervisningstimmar med fokus på läsning i . 2014/15:860 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en klassikerlista med böcker, filmer, pjäser och musik som alla svenska elever ska ha tagit del av när de lämnar skolan. 2014/15:1203 av (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utfärda allmänna råd om barngruppernas storlek. 2014/15:1416 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolor. 2014/15:1428 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre klasser i lågstadiet. 2014/15:1466 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell plan för stöd till barn med dyslexi. 2014/15:1494 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till fler skoldagar per läsår och ett ökat minimum av garanterad undervisningstid inom . 2014/15:1663 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över utformningen av läromedel i för att förbättra elevers individuella inlärning. 2014/15:1906 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av mer lärarledd undervisning och av att satsa på läsandet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att uppvärdera bildning. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av mindre klasser i skolan. 2014/15:2051 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till läxhjälp för alla barn som behöver det. 2014/15:2068 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kvalitetshöjande insatser på fritidshemmen. 2014/15:2344 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolskjutsar för unga med funktionsnedsättning. 2014/15:2620 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god kompetens inom adhd och dyslexi. 2014/15:2649 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anställa fritidshemspersonal. 2014/15:2744 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa den obligatoriska modersmålsundervisningen, de nationella minoritetsspråken undantagna. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs. 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa nivågruppering av matematikundervisningen fr.o.m. årskurs 4. 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elever som behöver hjälp med läxläsning ska erbjudas sådant stöd av skolan. 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid bör vara svenska – skolor för nationella minoriteter undantagna. 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål. 2014/15:2761 av m.fl. (M, FP, C, KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler matematiklektioner i högstadiet. 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga skolplikten med för elever i nuvarande årskurs nio som inte når gymnasiebehörighet samt att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder . 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slå fast ett nytt kunskapsmål i att läsa och förstå enklare texter och införa ett obligatoriskt bedömningsstöd i att läsa, skriva och räkna redan under det första skolåret. 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD): 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om matematiklektioner i högstadiet. 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slå fast ett nytt kunskapsmål i att läsa och förstå enklare texter och införa ett obligatoriskt bedömningsstöd i att läsa, skriva och räkna redan under det första skolåret. 25.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga skolplikten med för elever i nuvarande årskurs 9 som inte når gymnasiebehörighet samt att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder senast . [1] Se budgetproposition (prop. 2013/14:1) s. 64 och ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100) s. 45. [2] Se skoldatateksportalen som är en gemensam webbplats för skoldatatek. [3] SFS 2014:458. [4] Tabell 8 B: Elever med undervisning i modersmål och svenska som andraspråk (SVA) /14. Jag vet inte hur ofta talmannen befinner sig i skolans värld. För oss ledamöter i utbildningsutskottet är skolbesök en ynnest och dessutom en skyldighet. Jag kan för egen del säga att det är en förmån att få möta lärare och rektorer, barn och elever i skolan. Vilken förmån det är att få vara en del av deras lärande vardag! på Paradisskolan i berättade för mig om sin skola och om hur nöjda de är med sina lärare, som verkligen ser dem, peppar dem och får dem att anstränga sig lite till. För att inte tala om det faktum att de sedan höstterminen får möta elever ända från förskoleklass och upp till nian. Stämningen blir mer respektfull , som en av dem sa. För det är ju i mötet med andra som man blir någon. Det är när andra ser vem man är, när man uppmärksammas för sina framgångar eller ges extra stöd när det behövs som man utvecklas. Uppmärksamheten kommer förhoppningsvis från många olika håll. Från en klasskompis, en förälder, en ridlärare eller en lagkompis. Men under en stor del av dagen är barn och unga i skolan. Då är det ett måste att mötas av kunniga, kompetenta och omtänksamma lärare som ser varje elev, som kan möta var och en och som förmår att komma full av energi och kreativitet för att ta vara på den lust att lära som finns inneboende hos var och en av dem och av oss. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Genom framför allt läraren når kunskapsmålen, läroplanerna och värdegrunden eleven. Därför är lärarna så viktiga. läste statsministern upp regeringsförklaringen i just denna talarstol. Han sa då bland annat: "Regeringen kommer . att fokusera på att höja kunskapsresultaten, öka jämlikheten i skolan och höja läraryrkets attraktivitet. Fler anställs i skolan så att lärarna får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre i lågstadiet. En läsa skriva-räknagaranti tas fram så att insatser kan sättas in snabbt. Barngrupperna i förskolan ska bli mindre och fritids stärkas. En nationell samling för läraryrket genomförs. Lärarnas kompetens ska höjas, deras administrativa börda ska minska och rektorerna ska stärkas i sitt pedagogiska ledarskap. Svensk skola ska vara sammanhållen och likvärdig. Särskilda insatser ska riktas mot de skolor som har de tuffaste förutsättningarna. Skattesubventionen för dem som har råd att köpa privat läxhjälp avskaffas. Läxhjälp ska ges till alla elever, oavsett betalningsförmåga." Detta är ambitiöst och förpliktande på olika sätt. Fler anställda, mindre barngrupper, fortbildning och höjda lärarlöner kräver förstås ekonomiska resurser. Att prioritera skolan före stora ofinansierade skattesänkningar har vi redan levererat. I och med regeringens förslag om stora skolsatsningar i höstens budgetproposition tvingades borgerligheten att också svara upp mot dem. Vi prioriterade delvis annorlunda, men att borgerligheten valde att inte gå fram med jobbskatteavdrag 6 i sin skuggbudget efter åtta skattesänkarår på bekostnad av mycket annat måste ändå ses som en delseger för skolan - en början . En ny tid för skolan innebär också ett tydligt fokus på jämlikhet, på likvärdiga förutsättningar. En jämlik skola är också ett sätt att mäta framgång. Ökad jämlikhet och ökad likvärdighet i skolsystemet är mer krävande men desto viktigare att förstå behovet av. Skillnaderna mellan elever, mellan klasser och mellan skolor ökar, och det driver inte utvecklingen i positiv riktning för någon, vare sig lågpresterande eller högpresterande. Att förmå lärare att anta den utmaning som skolor med låg andel gymnasiebehöriga innebär är därför helt avgörande. Framgångar för skolan och naturligtvis ytterst för eleven handlar i stor utsträckning om att visa lärarna och skolans alla professioner tillit - tillit till deras bedömningar och till att de hanterar sitt uppdrag långsiktigt. De behöver inte tvära kast och nya direktiv, projekt, betygssystem, kursplaner och legitimationskrav varje läsår. Tvärtom, skolan behöver arbetsro. Det har bland annat vi ett ansvar för. Det kan vi tillsammans bidra till. Det är anledningen till att vi menar att förändringar av timplanen, hur goda avsikterna än är, bör göras i ett sammanhang. Vi vill ge arbetsro och förutsättningar att lyckas långsiktigt. Skolan må organiseras i terminer och läsår, men alla elever har egentligen på sig för att nå målen i årskurs 9, om de inte anländer till senare, förstås. Men på gäller det att alla resurser samverkar, att stöd sätts in tidigt och och att extra utmaningar kontinuerligt ges elever som behöver det. Läxhjälp, mattestudior, lovskola och andra komplement till undervisningen kan olika elever nyttja på olika sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Men om förskoleklass och grundskola ändå inte räcker för att nå kunskapsmålen gäller det att se vad som är det bästa alternativet för den enskilda eleven. Alla behöver uppleva känslan av att lyckas, stoltheten av att klara av en uppgift. Det gäller inte minst den som gått igenom F-9 utan att nå gymnasiebehörighet. Ska fortsatta studier bli framgångsrika, och ska elever lyckas vända obehörighet till behörighet, gäller det att förstå orsaken till att målen inte nås. Att alla elever behöver bli behöriga till gymnasiet och därefter till högskolan är Socialdemokraternas bestämda uppfattning. Men vi behöver se närmare på hur. Det gäller att hitta rätt lärandemiljö, och det gäller att hitta motivationen. Kanske är det i som funkar, kanske är det inte till just i som gör skillnaden. Jag vill hinna säga något om fritidshemmen. Jag tycker det är dags att se på fritis som en möjlighet till lärande och att se fritidspedagogen, numera fritidsläraren, på riktigt. Min bestämda uppfattning är att den tid som våra barn tillbringar på fritis eller fritidshem spelar stor roll för lärandet. Men det krävs att tiden tas till vara, att det ges förutsättningar för planering och samordning med övriga lärare. Då kanske den som tycker att matten i klassrummet är svår kan knäcka koden i ett helt annat sammanhang, i en annan lärandemiljö utan att nödvändigtvis tänka på det som matte. Jag tillhör dem som gärna skulle se att vi tänkte mer i termer av samlad skoldag för att nyttja de olika lärarkompetenserna optimalt och för att eleven ska få ut maximalt av sin dag. Låt mig avsluta mitt inlägg med några angelägna ord om modersmålets betydelse. De flesta känner till hur viktigt det är att behärska sitt modersmål i grunden för att kunna lära sig ytterligare språk. Språkutveckling i svenska går helt enkelt inte fortare för att man struntar i sitt modersmål, tvärtom. För att behärska och utveckla sitt modersmål behöver man dessutom undervisning. Det gäller mina barn, som har modersmålet svenska, och det gäller barn som har föräldrar med annat modersmål. menar i sin motion att den obligatoriska modersmålsundervisningen ska avskaffas och att ett annat modersmål än svenska eller ett nationellt minoritetsspråk är ett intresse för den enskilda familjen ekonomiskt och organisatoriskt. Det är ju fritt att tycka vad man vill, även i riksdag. Men en sådan inställning ignorerar all känd forskning och beprövad erfarenhet när det gäller att ge goda förutsättningar att lära sig ett nytt språk, i detta fall svenska. När i sin reservation sedan skriver att språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna knappast kan överskattas tror man lätt att det är en felskrivning med tanke på inställningen till modersmålsundervisning. Men icke då, det är argumentationen till förslag att skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som ett tillvalsämne. Jag utgår från att jag i ett replikskifte får möjlighet att utveckla detta vidare, men jag måste ändå få ställa frågan: Hur kommer man fram till att lokal dialekt är en kulturbärare och en länk mellan generationerna som bör vara en del av den ordinarie svenskundervisningen medan modersmålet är ett intresse för familjen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag tror inte att jag behöver sätta epitetet invandringsfientlig på och deras politik, för det gör de så bra själva. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. För Nya är och förblir människan projektet. Politiken vi fattar beslut om i denna kammare ska aldrig finnas till för att reglera, styra eller kontrollera människor, utan den ska lyfta, skapa ramar och stötta var och en så att fler av oss får chansen att stå på egna ben och göra något unikt med vårt eget liv. För oss i Nya blir därför skolan den kanske viktigaste delen av välfärdens kärna. Inget av våra gemensamma åtaganden är viktigare för att skapa livschanser för fler, möjliggöra resor i livet och få människor att växa efter eget huvud och egen förmåga. Vill vi bygga ett samhälle där vart man är på väg spelar större roll än var man kommer ifrån är skolan det enskilt viktigaste vapnet vi har. Låt mig därför inleda med att yrka bifall till reservation 6 och i övrigt till utskottets förslag. Svensk skola har sina utmaningar. Men vi ska inte glömma bort att vi har mycket att vara stolta över. Vi är inte bara bäst på att ha ogiltig frånvaro. Vi erbjuder alla en solidariskt finansierad utbildning, vi är världsledande på att skapa kritiskt tänkande elever och ligger i framkant inom mycket forskning. Vi har många enormt duktiga lärare som kämpar för sina elever men som kanske inte alltid riktigt får förutsättningarna för att nå hela vägen fram. har vi stora utmaningar. Skillnaderna inom och mellan skolor ökar på ett sätt som inte är sunt. Framför allt ser vi att killar halkar efter mer och mer och får svårt att hävda sig i skolan. Stöd kommer alldeles för sent för den som halkar efter lite, och små utmaningar tillåts växa till stora problem innan åtgärder sätts in. Alltför många unga känner sig i efterhand, av goda skäl och med all rätt, svikna av vuxenvärlden. Alltför mycket fokus i skolan, och därmed alldeles för mycket tid för våra lärare, går till annat än att förmedla kunskap. Med goda intentioner för ögonen har man tillåtit dessa problem att växa och bli alldeles för stora, och det är hög tid att vi faktiskt tar itu med dessa frågor. Vi behöver låta skolan sätta kunskap i fokus, låta lärare och rektorer få makt över utbildningen och låta skolan bli en för den som inte alltid har det så lätt där utanför. Man ska känna att det finns en plats där man kan få växa, bedömas och behandlas efter vart man är på väg och inte var man kommer ifrån. Lärarna är kanske den enskilt viktigaste resurs som vi har i den svenska skolan, och därför förtjänar de vår uppmärksamhet. Alldeles för länge har lärarnas roll negligerats av politiken. Under alliansregeringens år inleddes därför en rad åtgärder för att höja statusen på läraryrket och höja lärarnas kompetens. Matematiklyftet, som fortsätter, är den största fortbildningssatsningen på ett enskilt ämne som har genomförts i modern tid. Det är tänkt att höja kompetensen för ett nyckelämne för eleverna i skolan. Till 2015-2016 kommer 37 000 matematiklärare att ha deltagit. fortsätter vi även med Läslyftet, med fokus på att förbättra läsförståelsen redan i lägre åldrar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Just stöd och fokus på rätt saker i lägre åldrar är av yttersta vikt om varje elev ska få chansen att komma till sin rätt. Just därför är det extra roligt att kunna se att Socialdemokraterna och i samband med betygsöverenskommelsen delar Alliansens krav på kunskapsmål i läsning redan från årskurs 1 och på bedömningsstöd i svenska och matematik redan i årskurs 1 för att kunna garantera att ingen elev ska falla mellan stolarna. Ska vi kunna garantera att ingen elev tillåts halka efter, då gäller det också att vi har möjlighet att identifiera dem som faktiskt har utmaningar, så att vi kan se till att rätt stöd och rätt åtgärder sätts in. Det är just detta som Alliansens lågstadielyft på nästan 2 miljarder, vilket antogs av , tar sikte på. Med Lågstadielyftet ger vi inte bara verktygen i form av kunskapsmål och bedömningsstöd, utan vi ger också resurserna till skolorna för att möta upp med stödlärare och specialpedagoger för att eleverna ska få rätt stöd och rätt insatser. Alliansen vill också fortsätta framåt och satsa på matematiken i skolan. Matematiken är i många delar både grunden och nyckeln till annan och fortsatt kunskap. är det just med matematiken som många elever kämpar. Mer än var tionde elev når inte målen i just matematik. Bristfälliga kunskaper i matematik är därmed det vanligaste hindret mot att möjliggöra för våra grundskoleelever att få behörighet till gymnasiet och fortsatta studier. En av tio kan jämföras med att i engelska når målet minst godkänt inom . Alliansen har redan utökat matematikundervisningen med i lågstadiet. Vi vill även gå framåt och utöka matematikundervisningen i högstadiet med ytterligare . Även om det kanske viktigaste som vi har framför oss som utmaning just nu handlar om tidigare och tydligare kunskapsmål, bedömningar, uppföljningar och stödinsatser behöver vi även klara av att utveckla mellan- och högstadiet framöver, så att fler på ett bättre sätt är förberedda för det som väntar efter . Det är glädjande att det finns gehör för en sådan politik i denna kammare. Jag hoppas att vi eller - om vi är debattvilliga i ligan - kan fatta beslut om att investera på riktigt i våra elever. Viljan att fokusera på just kunskap handlar nämligen om mer än bara fina ord. Det handlar också om hård leverans. Det handlar om tid, om pengar och om stöd. Stödet behöver bli bättre även för våra äldre elever i . Tyvärr har det alldeles för länge odlats en kultur där man skjuter problemen framför sig i skolan i stället för att ta tag i de utmaningar som man har. Det är dags att vi vänder den trenden. Det är därför som Alliansen har gått fram med en rad åtgärder för att stötta eleverna i högstadiet för att göra det möjligt för fler att nå målen inom utsatt tid. Med läxhjälp tillgänglig på varje skola ser vi till att varje elev, även den som kommer från en studiesocialt kanske svagare bakgrund, får det stöd som eleven behöver. För den som kanske halkat efter ännu mer av en eller annan anledning och behöver extra åtgärder jobbar vi nu med möjligheten till sommarskola och lovskola för att kunna kompensera ytterligare för kunskapsluckor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Men vi vill även gå vidare med att göra det möjligt med ett tionde grundskoleår som är obligatoriskt för de elever som har stora luckor i sin utbildning och behöver stöd för att ta igen dem. Att låta dessa elever lämna utan fullvärdiga betyg och utan de kunskaper som de behöver ha med sig därifrån är ett svek som vi inte kan fortsätta att tolerera. I stället borde det vara möjligt att gå kvar i för att ta igen just de stora kunskapsluckor som vi talar om och som berör just och som därmed borde vara bäst på att komplettera. Det är kunskaper som anses vara så viktiga att de just därför ligger i och inte i den frivilliga gymnasieskolan. Det är nämligen inte bara en fråga om vad som ger resultat, även om jag är övertygad om att just är bäst på att lära ut det som ingår i ansvarsområde. Det handlar också om ansvar, om ansvar att se till att varenda unge ska klara . Det ansvaret måste också ligga på och ingen annanstans. är stolta över att få fortsätta driva på för mer kunskapsfokus i skolan med tidigare stöd, mer matematik och mer fortbildning för våra lärare. Jag tycker att det är mycket roligt och mycket välkommet att nästan alla politiska partier i denna kammare nu delar vår syn på utbildningen framöver och det som vi har gjort . I detta anförande instämde , och (alla M). Välkommen till utbildningsutskottet och till debatt i kammaren, . Det tillhör artigheten att säga det, och det är roligt att diskutera skolpolitik. Jag hör verkligen ditt engagemang. Inledningsvis vill jag påpeka att inte allt påbörjades i och med den borgerliga regeringen. Jag tror att det för klimatet i hela skolpolitiken vore klokt för samtliga företrädare för Alliansen att inse det. Med viss ödmjukhet kanske de kan erkänna att alla skolresultat inte vände uppåt 2006 i och med oändliga reformer och den reformtrötthet som det har skapat i svensk skola. Jag tycker att det faktiskt fordrar lite eftertanke. Det finns väldigt mycket att säga efter moderaten anförande, inte minst om ekonomiska prioriteringar. med skattesänkningar valde Alliansen konsekvent en annan väg än att satsa resurser på skolan. Jag väljer jag har kvar av denna replik att fokusera på den reservation som särskilt lyfte fram. Jag är lite besviken över att det inte finns ett resonemang om att vi ska se varje elev, att vi ska förstå att elever är olika och att vi ska förstå att alla elever har olika förutsättningar och möjligheter. Vi måste vara intresserade av att förstå vad som ligger bakom det som faktiskt är ett elevmisslyckande och framför allt ett skolmisslyckande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag vill inte på något sätt avvisa möjligheten för en elev att få gå ett tionde år i om det är detta som kan hjälpa den eleven bäst. Men om det är ständiga skolmisslyckanden kan det finns mobbning och alla andra skäl bakom det. Man måste lyssna på eleven och hitta det bästa sättet för eleven att klara av sin grundskolebehörighet. Det bästa kanske är att få komma vidare till en ny miljö som gymnasiet är. Det är väldigt roligt att vara tillbaka i utbildningsutskottet och denna kammare. Det är en ynnest att få fortsätta mitt arbete med utbildningsfrågor, och jag tror att den uppfattningen delas av de flesta som sitter här. Det är otroligt glädjande att få jobba med ett område som känns så viktigt och roligt att arbeta med. Jag ber om ursäkt om det är så att har uppfattat det som att vi vill ge sken av att allting började . Det är absolut inte så vi ser på saker och ting. Det är också väldigt glädjande att ha en ordförande i utskottet som inser att allting inte heller stannade 2006 utan att mycket har hänt .