bet · H201AU4 · 2015-03-06 00:00:00 — Utskottet anser inte att det finns någon anledning att se över möjligheterna att införa en sådan tvingande lagstiftning som föreslås i motion 2014/15:2844 (SD) och avstyrker den därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att begränsa arbetsgivares möjlighet att begära utdrag ur brottsregistret. gavs en särskild utredare uppdraget att bl.a. kartlägga av vilka skäl arbetsgivare utan uttryckligt författningsstöd begär att arbetssökande visar upp utdrag ur belastningsregistret och vilken betydelse sådana utdrag tillmäts i anställningsprocessen (dir. 2013:56). Utredaren har också analyserat vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att arbetsgivare inte utan författningsstöd begär att arbetssökande och arbetstagare visar upp utdrag ur belastningsregistret. Efter en förlängning redovisades uppdraget i betänkandet Registerutdrag i arbetslivet (SOU 2014:48). Utredaren föreslår att det ska vara förbjudet för arbetsgivare att utan författningsstöd begära att en arbetssökande ska visa upp eller överlämna ett utdrag ur belastningsregistret. Betänkandet har remissbehandlats. och (båda S) uppmärksammar i motion 2014/15:1932 att det har blivit allt vanligare att även andra arbetsgivare än sådana som har laglig rätt till det kräver utdrag ut brottsregistret av arbetssökande. Motionärerna vill därför begränsa arbetsgivares möjlighet att begära utdrag ur brottsregistret vid andra tillfällen än när lagen kräver detta. Motionärerna i detta avsnitt riktar in sig på att arbetsgivare i anställningssituationer kräver utdrag ur belastningsregistret trots att det i många fall saknas lagstöd för en sådan begäran. Utskottet kan konstatera att en särskild utredare har gjort en kartläggning på området och presenterat ett förslag om en ny lag om registerkontroll i arbetslivet. Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa regeringens beredning av utredningens förslag och avstyrker därför motion 2014/15:1932 (S). Det europeiska au pair-avtalet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ansluta sig till det europeiska au pair-avtalet. Det s.k. europeiska au pair-avtalet (European Agreement on Au Pair Placement) upprättades inom ramen för 1969 och trädde i kraft . Avtalet innehåller bl.a. bestämmelser om förhållandet mellan en au pair och dess värdfamilj. Enligt avtalet är en au pair varken studerande eller arbetstagare utan tillhör en särskild grupp. (M) konstaterar i motion 2014/15:1403 att precis som många svenska ungdomar vill åka till andra länder som au pair för den kulturella erfarenheten vill många ungdomar komma till och många familjer ta emot dessa ungdomar. Motionären anser att borde underlätta för detta kulturella utbyte genom att ansluta sig till och underteckna det europeiska au pair-avtalet. Utskottet noterar inledningsvis att frågan om au pairers ställning och om att ska ansluta sig till det europeiska au pair-avtalet återkommer med jämna mellanrum för behandling i (se t.ex. bet. 2010/11:AU10 s. 49 f. och bet. 2007/08:UU6 s. 12 f.). Vid tidigare behandling av frågan om anslutning till avtalet har det framförts att ett skäl till att varken undertecknat eller ratificerat avtalet är att har en annan syn på den au pair-anställdas rättsliga status på arbetsmarknaden än vad som kommer till uttryck i avtalet. Utskottet kan konstatera att en au pair som inte är EU/EES-medborgare måste ha arbetstillstånd i . För att få ett arbetstillstånd krävs att en rad förhållanden är för handen. En au pair måste vara och ha ett skriftligt erbjudande från värdfamiljen i där villkoren för anställningen framgår. Värdfamiljen ska bl.a. erbjuda högst 25 timmars lättare hushållsarbete , lägst en bruttolön på och fri kost och logi. Som au pair får man endast tillstånd för den tid som arbetserbjudandet omfattar men högst vistelse i . vistelse som au pair i något annat land före den planerade vistelsen i kan enligt webbplats minska möjligheterna att få tillstånd i . Personer som är medborgare i länder inom EU/EES-området behöver inte arbetstillstånd men ska registrera sin uppehållsrätt hos i vissa fall. Vidare finns det skyddsregler även för personer som arbetar som au pair i . Alla bestämmelser i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete gäller för arbetstagare som har fyllt och som arbetar som au pair i . gäller även arbetsmiljölagen (1977:1160) för arbete i arbetsgivarens hushåll. Enligt utskottet har det inte framkommit några skäl som ger anledning till att frångå den ordning som råder. Att ansluta sig till det snart europeiska au pair-avtalet, som hade ratificerats av endast fem av medlemsländer, är enligt utskottet inte en konstruktiv väg för att hantera au pair-verksamhet och det kulturella utbyte som detta för med sig. Utskottet noterar dock att det på EU-nivå pågår visst arbete i frågan om bl.a. au pairers ställning och att ett direktivförslag om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete och au pair-arbete (KOM(2013) 151) behandlades av parlamentet och väntar på behandling av rådet. Utskottet kommer att följa behandlingen av förslaget. Utskottet anser inte att det finns skäl för något tillkännagivande med anledning av motion 2014/15:1403 (M), som därför avstyrks. Det arbetsrättsliga regelverket, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1943 av och (S) och 2014/15:2029 av och (S), 2014/15:2364 av (M) och 2014/15:2654 av Finn och (M) yrkande 1. Konkurrensen för svenska företag har till följd av internationalisering, privatiseringar och avregleringar skärpts i många branscher. Situationen för företag som vill följa lagar och avtal har ytterligare försämrats av illojal konkurrens av mindre nogräknade företag inom bl.a. åkerinäringen och byggsektorn. Det är fråga om företag som använder lönedumpning som konkurrensmedel. Vi anser att det ska vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden och att svenska kollektivavtal ska gälla för alla som arbetar i . Den svenska modellen bygger på avtal mellan starka och självständiga parter på arbetsmarknaden tillsammans med insatser från staten genom en aktiv arbetsmarknadspolitik och en väl fungerande omställningsförsäkring vid arbetslöshet. Den borgerliga regeringen monterade på område efter område ned statens roll i detta och försvagade den svenska modellens funktionssätt. Därför är det angeläget att regeringen verkar för att den svenska modellen på arbetsmarknaden återupprättas. Det är viktigt att vi värnar om att principen att det är arbetsmarknadens parter som tecknar kollektivavtal även ska gälla . Det får inte vara en fråga som beslutas politiskt. Däremot måste det finnas lagar som på olika sätt försvårar illojal konkurrens för att säkra konkurrens på lika villkor. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:1943 (S) tillstyrks. Tidsbegränsade anställningar, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4 och 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2014/15:477 av (S) yrkande 1, 2014/15:918 av (S), 2014/15:1640 av (KD), 2014/15:2089 av m.fl. (S), 2014/15:2176 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2014/15:2294 av (S) och 2014/15:2303 av (S) yrkande 1. Vi anser att flexibilitet på arbetsmarknaden är nödvändigt med hänsyn till den rådande situationen med bl.a. hög ungdomsarbetslöshet. Vi värnar en arbetsrätt som ger trygghet till alla på arbetsmarknaden och som inte bygger upp onödiga trösklar för dem som står utanför. Genom tidsbegränsade anställningar förenklade alliansregeringen för arbetsgivare att anställa och underlättade för unga och andra med svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Fasta anställningar ska fortsatt vara grunden på svensk arbetsmarknad, visstidsanställningar är dock ett viktigt komplement och en bro in på arbetsmarknaden, men ska inte missbrukas. Det är därför viktigt att följa utvecklingen. Alliansregeringen lyckades dämpa ungdomsarbetslösheten medan den ökade mer än dubbelt så mycket i övriga EU. Det är effekten av en offensiv politik för att skapa jobb till unga. Vi inser dock att det finns utmaningar kvar. Kostnaderna för att anställa unga och för ett starkt anställningsskydd leder till att unga har en svagare ställning jämfört med den etablerade arbetskraften. Hårdast drabbas de ungdomar som inte har en avslutad utbildning. Att sänka kostnaderna för och osäkerheten med att anställa unga med begränsad erfarenhet minskar arbetsgivarens risktagande. Vi vill därför förlänga provanställningstiden från , för att ge dem med mindre erfarenhet tid att komma in i arbetet innan arbetsgivaren ska besluta om fast anställning. Regeringen bör utan dröjsmål bereda ett sådant förslag och sedan lägga fram ett lagförslag för . Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:2575 (M, C, FP, KD) yrkande 4 tillstyrks. Tidsbegränsade anställningar, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2014/15:477 av (S) yrkande 1, 2014/15:918 av (S), 2014/15:1640 av (KD), 2014/15:2089 av m.fl. (S), 2014/15:2176 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2014/15:2294 av (S), 2014/15:2303 av (S) yrkande 1 och 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Tidsbegränsade anställningar fyller en viktig funktion på arbetsmarknaden. Det måste gå att ta in vikarier när anställda är föräldralediga eller sjuka, och det måste gå att anställa extrapersonal vid tillfälliga arbetsanhopningar eller när det behövs specifik kunskap . anser dock att tillsvidareanställning ska vara norm på arbetsmarknaden och att tidsbegränsade anställningar bara ska få användas när det finns objektiva skäl för det. Så är det inte . För att anställa någon på ett vikariat krävs att en anställd är frånvarande och tillfälligt behöver ersättas. Men för att erbjuda någon en allmän visstidsanställning enligt § 5 i LAS finns inga sådana kriterier alls. Det står arbetsgivaren fritt att välja en tidsbegränsad anställning utan att motivera det. Därmed kan det inte sägas att tillsvidareanställning längre är norm i den svenska arbetsrättslagstiftningen. Regeringen bör se över LAS så att allmän visstidsanställning utgår och det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar. Lagen bör i denna del även fortsättningsvis vara semidispositiv. Det innebär att arbetsmarknadens parter i centrala kollektivavtal kan komma överens om de anställningsformer som är lämpliga inom respektive bransch. Vidare ska det inte vara möjligt att stapla olika visstidsanställningar hos samma arbetsgivare på varandra under en alltför . Den lagstiftning som gäller innebär i praktiken att en person kan vara anställd på olika tidsbegränsade kontrakt i all oändlighet hos samma arbetsgivare. Det är inte acceptabelt att det går att kringgå anställningstryggheten på det här sättet. Den svenska lagstiftningen strider också mot EU:s visstidsdirektiv. Den svenska staten riskerar att dras inför om problemet inte åtgärdas. vill att regeringen verkar för en ändring av regelverket med införandet av en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning. En vikarie är tänkt att vara en person som ersätter en viss bestämd person , dvs. det ska finnas ett personsamband. I verkligheten används vikariat ibland på vaga grunder där det ofta är oklart om vikarien alls ersätter en frånvarande person, eller om det i själva verket handlar om att täcka upp för vakanser eller tillfälliga arbetsanhopningar. Det är inte acceptabelt att vikariatsformen missbrukas på detta sätt. Naturligtvis måste det finnas utrymme för rockader i en organisation, så att en vikarie täcker upp för en person som utför en frånvarande anställds arbetsuppgifter. Det måste dock på ett tydligare sätt än vad som är fallet gå att se sambandet mellan en anställds frånvaro och en vikarie. Regeringen bör se över hur regelverket för vikariat kan förtydligas i syfte att förhindra missbruk av anställningsformen. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:68 (V) yrkandena 1, 2 och 4 tillstyrks. Rätt att återgå till sin anställning, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 11. Merparten av landets företagare månar om sin personal och bedriver ett ansvarstagande arbetsmiljöarbete. Det händer dock att arbetstagare sägs upp på helt ogiltiga grunder. En arbetstagare kan överklaga uppsägningen i Arbetsdomstolen. Om arbetsgivaren fälls kan denne bli skyldig att betala skadestånd enligt LAS. En uppsagd arbetstagare får dock inte per automatik tillbaka sin anställning. anser att denna ordning är oacceptabel och att regeringen därför bör se över regelverket så att arbetstagare som blivit uppsagda på osakliga grunder får ett lagstadgat val att återgå till sin anställning om de så önskar. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:2812 (SD) yrkande 11 tillstyrks. Lärlingsanställning, punkt 4 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1908 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:1639 av (KD). De senaste årens ekonomiska och finansiella kriser har drabbat många människor i en lång rad länder mycket hårt – inte minst i . Den svenska ekonomin har vid jämförelse klarat sig bra. Men arbetslösheten, speciellt ungdomsarbetslösheten, är fortfarande ett gissel. För att förenkla steget in på arbetsmarknaden för ungdomar finns det ett behov av att införa en ny lärlingsanställningsform. Arbetsgivare som anställer en lärling ska få ekonomiskt stöd för att kompensera handledarkostnader. Regeringen bör se över hur en sådan anställningsform lämpligen kan införas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:1908 (KD) yrkande 1 tillstyrks. Bemanningsdirektivet och uthyrningslagen, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2014/15:477 av (S) yrkande 2. EU:s bemanningsdirektiv gäller som lag i . Direktivet innebär ett stärkt skydd för arbetstagare som både är utstationerade och uthyrda på den svenska arbetsmarknaden. Men direktivet innebär också att enskilda medlemsstater inte längre själva kan besluta om och på vilka villkor bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden. anser att det är en fråga som varje medlemsland måste ha rätt att besluta om. Inhyrning av arbetskraft är i praktiken en arbetsrättslig fråga, och EU ska inte reglera arbetsrätten. Regeringen bör därför verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv som innebär att medlemsstaterna själva kan besluta huruvida bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden. konstaterar vidare att uthyrning av arbetstagare sker i allt större utsträckning för att tillfredsställa permanenta behov hos kundföretagen. Permanent inhyrning innebär ett missbruk av bemanningsföretag och skapar stora problem på arbetsmarknaden. Relationerna vid uthyrning är mer komplicerade än förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare eftersom också en tredje part, det inhyrande företaget, är inblandat. Det gör det svårare för de fackliga organisationerna att skydda arbetstagarens anställnings- och arbetsvillkor och undvika att diskriminering och godtycke sker. Det är också svårare för anställda i uthyrningsföretag att få det inflytande i arbetslivet som de har rätt till och de har också ofta mindre möjlighet att ta del av kompetensutvecklande åtgärder. Jag anser därför att lagen behöver moderniseras och anpassas till den utveckling som skett . Regeringen bör därför ta initiativ till ett lagtillägg om att det inte är tillåtet att använda inhyrning för att tillgodose permanenta arbetskraftsbehov. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:68 (V) yrkandena 6 och 7 tillstyrks. Företrädesrätt till återanställning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:68 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2014/15:2040 av (S) samt 2014/15:501 av (S), 2014/15:1209 av (M) och 2014/15:2286 av (S). Företrädesrätten till återanställning motverkar att oseriösa arbetsgivare godtyckligt säger upp personal enbart för att kunna ersätta dem med andra. Kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning har förlängts. krävs sammanlagt tolv månaders anställning . Givet de allt fler korta visstidsanställningar som framför allt unga hänvisas till innebär denna tidsgräns att stora grupper ställs utanför det skydd som företrädesrätt till återanställning medför. Företrädesrätten gäller efter anställningens upphörande. Om företrädesrätten ska ge ett tillräckligt skydd mot godtyckliga uppsägningar måste den förlängas. finns det ett stort antal personer som permanent blir hänvisade till att varva tillfälliga anställningar med arbetslöshet. Om inget görs för att stärka återanställningsrätten riskerar den skaran att växa än mer framöver. Det är viktigt att LAS stärks upp på ett sådant sätt att det inte går att kringgå företrädesrätten, såvida inte arbetsgivare och facklig organisation avtalar om något annat, och att bemanningsföretag inte får anlitas så länge företrädesrätt till återanställning föreligger. Mot bakgrund av det som anförts bör kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning kortas och inträda efter sammanlagt sex månaders anställning , och tiden under vilken företrädesrätten till återanställning gäller bör förlängas efter anställningens upphörande. Regeringen bör utan dröjsmål bereda ett förslag som tar det ovan anförda i beaktande och återkomma till med ett lagförslag. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2014/15:68 (V) yrkande 3 och 2014/15:2040 (S) tillstyrks. Utstationeringsdirektivet och lex , punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20 samt 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 5. Vi anser att den s.k. Lavallagen, som hindrar fackförbund från att vidta stridsåtgärder mot arbetsplatser med utstationerad arbetskraft som inte följer svenska kollektivavtal, ska rivas upp i sin helhet. ska därigenom äga konflikträtt gentemot oseriösa arbetsgivare som utnyttjar arbetskraft eller aktivt ägnar sig åt lönedumpning genom att åsidosätta svenska villkor. Regeringen bör ta initiativ så att Lavallagen kan rivas upp. Vi anser vidare att månadsrapportering och anmälningsplikt ska vara tvingande för samtliga företag som har utstationerad arbetskraft i . är det oklart exakt hur många utstationerade löntagare som finns i , vilka löner de har och hur länge de har varit och kommer att vara här. Det bör även införas en bortre maxgräns för hur länge en arbetstagare ska kunna vara utstationerad i . Om en arbetsgivare behöver ha personal stationerad i annat EES-land längre än så medför det inget hinder eftersom den anställde har rätt att arbetskraftsinvandra i enlighet med rörlighetsdirektivet. Regeringen bör därför verka för att utstationeringsdirektivet reformeras i enlighet med det anförda. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:2812 (SD) yrkandena 19 och 20 tillstyrks och motion 2014/15:194 (V) yrkande 5 tillstyrks delvis. Utstationeringsdirektivet och lex , punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 20. Genom Lavaldom skapades en motsättning mellan om fri rörlighet och svensk lagstiftning om konflikträtt. I stället för att värna vår kollektivavtalsmodell reagerade den borgerliga regeringen tämligen omgående med att tillsätta en utredning i syfte att anpassa svensk lagstiftning till tolkning. Det resulterade i ändringar i den svenska lagstiftningen, den s.k. lex , som på flera punkter går längre i inskränkningen av de fackliga rättigheterna än dom krävde. Redan när Lavaldomen föll uttrycktes tvivel om huruvida den var förenlig med konventioner och praxis. Efter att lex införts i svensk lag har det blivit alltmer uppenbart att tolkning i m.fl. domar också står i konflikt med kärnkonvention om förenings- och förhandlingsrätt. godtar inte inskränkningar av konflikträtten av handelsskäl, vilket är vad lex innebär. Vidare har slagit fast att de inskränkningar i konflikträtten som är en följd av tolkning i m.fl. domar är en otillåten inskränkning av grundläggande mänskliga och fackliga rättigheter. EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och sociala stadga är andra viktiga dokument som innehåller regler om bl.a. föreningsfrihet, skydd för migrerande arbetstagare och kollektiva åtgärder. anser att vi nu befinner oss i en situation där vår kollektivavtalsmodell undermineras och där inte lever upp till sina internationella åtaganden när det gäller grundläggande fackliga rättigheter. är medvetna om att det finns ett pågående utredningsarbete i . Frågan är dock av en sådan dignitet att en större tydlighet från sida vore önskvärd, särskilt i ljuset av de utlåtanden från och som nämnts ovan. Regeringen bör vidta åtgärder i syfte att riva upp lex . Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2014/15:194 (V) yrkande 5 tillstyrks och motion 2014/15:2812 (SD) yrkande 19 tillstyrks delvis. Förhandlingsbehörig företrädare vid utstationering, punkt 8 (SD, V) av (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2014/15:2813 av m.fl. (SD). skärptes utstationeringslagen med krav på att företag som utstationerar arbetskraft till ska anmäla utstationeringen och utse en representant som ska ha kontakter med myndigheter. Lagskärpningen var välkommen men det behövs ytterligare ändringar. krävs inte att den kontaktperson som ska utses och anmälas ska vara förhandlingsbehörig. Om en kontaktperson saknar rättskapacitet att själv förhandla med relevant facklig organisation kan det innebära att det kan komma att ta innan t.ex. en förhandlingsframställan besvaras. Möjligheten till förhandling och att teckna kollektivavtal är själva grunden i den svenska kollektivavtalsmodellen. Utan en förhandlingsbehörig kontaktperson undermineras det skydd som utstationeringsdirektivet förutsätter ska ges genom kollektivavtal. Det innebär även en brist i förutsättningarna för att utstationerade arbetstagare ska kunna garanteras likabehandling. Regeringen bör därför ta initiativ till att lagstiftningen ändras så att den person som utses som kontaktperson i måste ha behörighet att förhandla och teckna kollektivavtal.