bet · H201TU13 · 2015-05-22 00:00:00 — Efter beslut bolagiserades BVP 2010 och det statligt ägda bolaget bildades. Enligt årsredovisningen har Infranord ungefär 3 000 anställda. Företaget erbjuder drift och underhåll samt om- och tillbyggnader av järnvägar i , och . När det gäller drifts- och underhållsprojekt inom den svenska järnvägen var omsättningen för Infranord ca 2011. Företagets marknadsandel var . Den största kunden är , men företaget har uppdrag även för (), Spårvägar, och olika industrispårsägare. Det grundläggande syftet med offentligrättslig säkerhetsreglering på transportområdet är att förebygga olyckor och därmed hindra att människor, egendom och miljö kommer till skada i samband med transporter. Av artikel 4 i järnvägssäkerhetsdirektivet (direktiv /49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar) framgår att medlemsstaterna ska se till att ansvaret för en säker drift av järnvägssystemet läggs på infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag. Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare har ansvar för sina respektive delar av järnvägssystemet gentemot användare, kunder, berörd personal och tredje part. Av artikeln framgår vidare att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, för att kunna ta sitt ansvar för en säker drift av järnvägssystemet, ska vara skyldiga att genomföra nödvändiga åtgärder för riskhantering, i samarbete med varandra där det är lämpligt, tillämpa nationella säkerhetsbestämmelser och säkerhetsstandarder och inrätta säkerhetsstyrningssystem i enlighet med säkerhetsdirektivet. Sammanfattningsvis innebär artikel 4 att det är järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare som är ytterst ansvariga för en säker drift av järnvägssystemet. Järnvägssäkerhetsdirektivet är genomfört i svensk rätt genom järnvägslagen (2004:519) och föreskrifter meddelade med stöd av den. Kommissionen har vidare utfärdat förordningar om gemensamma säkerhetsmetoder för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetstillstånd respektive säkerhetsintyg för järnväg (kommissionens förordningar (EU) nr 1158/2010 och 1169/2010 av om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetstillstånd för järnväg). Om Transportstyrelsen inom ramen för tillsyn eller vid ett eventuellt tillbud uppmärksammas på att ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare inte uppfyller ifrågavarande krav och således inte har tagit vederbörligt ansvar för att hantera de risker som verksamheten ger upphov till kan myndigheten ingripa. I vissa fall kan det även utdömas straffrättsligt ansvar. Utskottet har behandlat motioner om underhåll av statens järnvägsinfrastruktur tidigare, senast i betänkandena /12:TU5, 2012/13:TU2 och 2013/14:TU19. tillkännagav för regeringen att den bör återkomma med förslag på hur underhållet av järnvägsinfrastrukturen ska organiseras (bet. 2011/12:TU5, rskr. 2011/12:247). Utskottet framförde att det är en nödvändig åtgärd för att få en effektiv, samordnad och säker underhållsverksamhet. tillkännagav för regeringen (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:342) att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på statens järnvägsinfrastruktur i takt med att underhållskontrakten löper ut. I motion 2014/15:931 av m.fl. (S) framhålls att en hållbar utveckling, ekonomiskt, socialt och ekologiskt, kräver en fungerande järnväg. Motionärerna anger att det kräver att tar ansvar för ett bättre järnvägsunderhåll och ett fungerande järnvägsnät, för hela skull och inte minst för län. I motionen välkomnas att den nya samarbetsregeringen har föreslagit en stor satsning på järnvägsunderhåll. I motion 2014/15:2049 av m.fl. (S) framhålls att det svenska järnvägssystemet befinner sig i en djup kris. Motionärerna lyfter fram att järnvägstrafiken är en grundläggande samhällsfunktion som fungerar mycket dåligt. Motionärerna menar därför att det behövs en skyndsam översyn av hur järnvägsunderhållet organiseras. I motionen anges att det finns skäl att överväga en återföring av det löpande och avhjälpande underhållet till . Motionärerna framhåller att de extrema kraven på samordning mellan trafikledning och underhållsarbete gör att det finns klara fördelar med att bedriva verksamheten i egen regi. I motion 2014/15:2136 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkas att allt järnvägsunderhåll bör återgå i statlig regi så fort som möjligt. Som skäl för yrkandet anges att en stor orsak till bristen på pengar till järnvägsunderhåll är en växande byråkrati hos på grund av privatiseringen. Motionärerna framhåller att det har försvunnit lika många järnvägsarbetare från järnvägsspåren som det har tillkommit byråkrater på . I motionen anges därför att underhållskontrakt, i takt med att de löper ut, ska överföras till statliga Infranord som omgående bör bli en fristående underhållsenhet inom . I motion 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 4 konstateras att sedan 2010 började upphandla allt underhåll i konkurrens har underhållsarbetet blivit mer effektivt. Motionärerna anser att det är en god ordning, även om i viss utsträckning har behov av förbättringar i sin egenskap av beställarorganisation. I motionen anförs att en återreglering medför en omfattande risk för att statens finanser påverkas negativt, eftersom möjligheten att upphandla tjänster i konkurrens går förlorad. Motionärerna anser att regeringen bör invänta järnvägsutredningens slutbetänkande innan eventuella förslag till förändringar avges. För att de nationella och internationella miljö- och klimatmålen ska kunna uppnås är det nödvändigt att en större del av resenärerna och näringslivet väljer miljömässigt hållbara transporter. Ett väl fungerande järnvägssystem med hög kvalitet och punktlighet är enligt utskottet en förutsättning för att järnvägen ska bli ett attraktivt transportalternativ – ett transportalternativ som också kan bidra till att uppnå de transportpolitiska målen och till att utveckla ett hållbart samhälle. Utskottet kan konstatera att vårt svenska järnvägssystem i alla delar inte lever upp till detta . Det är trångt på spåren och järnvägens person- och godstransporter dras med problem när det gäller punktlighet. En viktig del i att åstadkomma ett väl fungerande järnvägssystem är enligt utskottets uppfattning att säkerställa att järnvägen är väl underhållen. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att fick i uppdrag att utreda och redogöra för olika alternativ för organisering av underhållet av den statliga järnvägsanläggningen. redovisade sitt uppdrag och förslagen bereds inom . Likaså välkomnar utskottet att Utredningen om järnvägens organisation genom tilläggsdirektiv fick i uppdrag att se över hur järnvägsunderhållet skulle organiseras. I ett pressmeddelande från anger infrastrukturminister att regeringen har fokus på att förbättra järnvägen och att en del i detta är att förstärka underhållet och på så vis minska trafikstörningar. Statsrådet framförde vidare att det är viktigt att se över hur arbetet med underhållet av järnvägen organiseras och bedrivs och att regeringen har varit tydlig med att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. Vidare framförde statsrådet att utredningens föreslag ska remissbehandlas och därefter ska regeringen ta ställning till hur arbetet ska fortsätta. Utskottet finner detta vara en god ordning. Utskottet konstaterar även med tillfredsställelse att i regeringens vårändringsbudget anges att regeringen alltjämt anser att det är viktigt att förstärka underhållet på järnvägen för att öka förutsättningarna för att komma tillrätta med trafikstörningar och andra problem som förorsakar samhället och näringslivet kostnader. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur föreslås därför ökas med . Vidare anges att utgifterna därefter bedöms öka med –2018. Utskottet välkomnar satsningen. Mot denna bakgrund finner utskottet inga anledningar att ta något initiativ med anledning av motionerna. Utskottet avstyrker således mo-tionerna 2014/15:931 (S), 2014/15:2049 (S), 2014/15:2136 (SD) och 2014/15:2318 (M) yrkande 4. Ansvar för järnvägsstationer m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ansvar för järnvägsstationer med hänvisning till det pågående utredningsarbetet. I motion 2014/15:192 av m.fl. (V) yrkande 8 framförs att regeringen bör utreda behovet av förändringar när det gäller omfattning och ägande av verkstäder och depåer. I motionen framhålls att det är viktigt att det finns ett tillräckligt antal verkstäder och depåer, men också att tillträde till dessa kan ges på ett ur samhällsekonomiskt perspektiv optimalt sätt som möjligt. I yrkande 9 anges att ansvaret för stationsbyggnader bör flyttas från till . Utskottet vill framhålla att det är viktigt att Jernhusen tydligt fokuserar på tågresenärens upplevelse och utvecklar depåer och kombiterminaler för innovativa och hållbara logistiklösningar. Utskottet vill även framhålla vikten av att samarbetet mellan , , och andra aktörer inom järnvägssystemet utvecklas. Utskottet välkomnar därför att Utredningen om järnvägens organisation bl.a. har i uppdrag att analysera lämpligheten i att inom hålla samman järnvägens allmänna fastighetsförvaltning med dess aktiva terminal- och depåförvaltning, ta ställning till om delar av Jernhusen AB:s terminal- och depåverksamhet bör avskiljas för att åstadkomma ökad mångfald och konkurrens, samt att ta ställning till om en mer samlad förvaltning av spår, övriga terminalanläggningar och terminalservice bör etableras och hur den i så fall ska organiseras för att också göra det möjligt för trafikutövare och fordonsansvariga att själva eller via tjänstetillhandahållare som de upphandlat, utföra relaterad verksamhet. Med hänsyn till det pågående utredningsarbetet finner inte utskottet att det finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionen. Utskottet avstyrker därmed motion 2014/15:192 (V) yrkandena 8 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om kapacitetstilldelning. Utskottet hänvisar till det pågående utredningsarbetet. Av järnvägslagen följer att det är infrastrukturförvaltaren som ska fördela kapacitet på ett konkurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt samt träffa avtal med järnvägsföretag och organisatörer. För det fall ett järnvägsföretag eller den som har auktorisation att ansöka om tåglägen anser att beslut inte överensstämmer med lagen eller föreskrifter meddelade med stöd av lagen kan beslut överklagas hos Transportstyrelsen. I motion 2014/15:1071 av (M) anges att stambanorna i är överfulla. Motionären framhåller att förseningar tillhör vardagen och att trängseln i tågen och på spåren är enorm. I motionen konstateras att årliga beslut om tilldelning av tåglägen har medfört en kraftigt förändrad tidtabell. Det har bl.a. inneburit att anslutningar till busstrafiken inte längre fungerar. Motionären framhåller vidare att årliga beslut om kapacitetstilldelning lämnas mycket sent , vilket leder till att planeringsarbetet för kollektivtrafiken måste göras om på . I motionen önskas därför mer långsiktiga och stabila planeringsförutsättningar vid tilldelning av tåglägen (yrkande 1). Motionären yrkar också att regeringen får i uppdrag att se över kapacitetstilldelning (yrkande 2). Utskottet vill framhålla att kapacitetstilldelningen är en central process för järnvägssystemet och att det är väsentligt att den är transparent och rättssäker samt leder till en effektiv användning av infrastrukturen. Utskottet kan vidare konstatera att Utredningen om järnvägens organisation bl.a. har i uppdrag att analysera hur det med begränsade insatser i infrastruktur och fordon är möjligt att öka kapaciteten i järnvägsnätet, föreslå åtgärder för att insatserna ska realiseras i högre utsträckning, och ta ställning till om arbete med att utveckla prioriteringskriterier, ekonomiska styrinstrument och tåglägesprodukter kan leda till en mer transparent kapacitetstilldelningsprocess och effektivare användning av spåren. riktade ett tillkännagivande (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:342) till regeringen om att skyndsamt utreda hur kapacitetstilldelningen och trafikledningen kan bli mer effektiva. Av regeringens skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår att tillkännagivande om kapacitetstilldelning bereds inom . Mot bakgrund av det pågående arbetet avstyrker utskottet motion 2014/15:1071 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om resenärsfrågor. Utskottet framhåller betydelsen av frågorna och hänvisar till pågående utrednings- och utvecklingsarbete. Jämför reservation 4 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:192 av m.fl. (V) yrkande 11 framförs att regeringen bör utreda möjligheten och förutsättningarna för att inrätta ett resanderåd. I motionen anges att ett resanderåd kan ha till uppgift att samordna information till de resande, t.ex. när förseningar inträffar av någon anledning. Motionärerna framför vidare i yrkande 14 att regionala kollektivtrafikmyndigheter, eller den till vilken befogenhet överlämnats, ska ha möjlighet att ställa krav på operatörer som bedriver kommersiell trafik att ingå i ett gemensamt biljettsystem. Motionärerna menar att det är nödvändigt för att uppnå ett sammanhållet kollektivtrafiksystem. I motion 2014/15:809 av och (båda C) framförs att kollektivtrafik är enklare och mer trafiksäkert för resenärer, utvidgar arbetsmarknadsregionerna och därmed ökar konkurrenskraften för företag och underlättar skapandet av nya arbetstillfällen som det blir enklare för människor att hitta jobb. Motionärerna konstaterar att det ofta uppstår problem för människor som vill resa över läns- eller regiongränser. I motionen anges att därför bör få i uppdrag att på ett tydligt sätt och i samverkan med andra intressenter bidra till en digital plattform för regiongränsöverskridande reseinformation och resebokning med målet att en sådan plattform ska finnas i funktion 2016. I motion 2014/15:1263 av och (båda SD) anges att den pekuniära belöning som hemvärnssoldater får för sin insats är mycket låg. Motionärerna anser därför att som ett tecken på uppskattning från samhällets sida bör hemvärnssoldater kunna få utnyttja avgiftsfri kollektivtrafik. I motion 2014/15:1500 av (M) framförs att det är negativt för resenärer när det skapas monopol på delsträckor på järnvägen. Motionären framför bl.a. att är en aktiv och växande arbetsmarknadsregion och att det för att regionen ska kunna växa även krävs kommunika-tioner på flera sätt. Motionären konstaterar i sammanhanget att ingen bedriver trafik på sträckan och då denna skulle kunna konkurrera med SJ. I motion 2014/15:2199 av (S) konstateras att pendling och utökade arbetsmarknadsregioner är viktigt för svensk konkurrenskraft och enskilda människors frihet. Motionären framhåller att ett stabilt, punktligt och förutsägbart transportsystem därför är av stor vikt. Motionären menar att planeringsprocessen för tågtrafik och tidtabeller fungerar dåligt och systemet måste ses över så att tyngdpunkten förskjuts från konkurrens till robusthet, punktlighet och hållbarhet för resenärerna. I motion 2014/15:2864 av m.fl. (S) yrkande 2 konstateras att det är märkbart svårt att ta sig mellan olika län med olika biljettsystem. Motionärerna lyfter fram frågan om en ytterligare harmonisering av biljettsystemen och menar att en ytterligare harmonisering är viktig både för arbetspendlingen och för turister. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utvecklingen av ett system som underlättar för resenärer och ett tryggt, säkert och tillgängligt transportsystem för alla är av stor betydelse. Utskottet anser att det ska vara enkelt att byta mellan olika tåglinjer, och biljettsystemen måste vara enkla. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att underlätta för resenärer genom gemensamma biljettsystem och pendlingsmöjligheter. Utskottet sammanträffade med X2AB m.fl. X2AB informerade bl.a. om projektet, Gemensamma biljett- och betallösningar som är en arena för samverkan kring biljett- och betalsystem. Ett trettiotal branschaktörer samverkar i projektet och målet är att resenären ska uppleva att det är enkelt att planera och köpa sin resa i kollektivtrafiken oavsett om man reser lokalt, regionalt eller nationellt. lanserades en nationell reseplanerare med köpfunktion. Köpfunktionen finns tillgänglig på , där det nu är möjligt att inte bara planera sin resa utan också köpa biljetter mellan 3 500 största orter. Det innebär att det är möjligt att på ett neutralt sätt planera och köpa hela sin resa. Förutom att det blir enklare för sällanresenären att köpa enkelbiljetter, innebär reseplaneraren också att det blir enklare att resa över länsgränser med olika aktörer. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även påminna om att initierade en intern utredning i syfte att undersöka om det bör bli obligatoriskt för kollektivtrafikföretag att tillhandahålla data som gör det möjligt att bygga system för information, bokning och biljettförsäljning av kollektivtrafikresor. Bakgrunden var att det ur ett resenärsperspektiv är viktigt vid kollektivtrafikresor att på ett enkelt sätt få en överskådlig bild av resealternativ, kunna jämföra tider och priser samt kunna boka och köpa biljetter för hela resan, även när den omfattar flera sträckor och/eller flera aktörers trafik. presenterade promemorian Res lätt med biljett (Ds 2015:11). I promemorian föreslås att lagen (2010:1065) om kollektivtrafik ändras så att kollektivtrafikföretag ska lämna och tillgängliggöra information i andra format och på annat sätt än . Utredningen bedömer också att den information som ska lämnas bör utökas så att fler uppgifter om trafiken lämnas och att tillförlitligheten och kvaliteten blir åtminstone likvärdig med den kvalitet som kollektivtrafikföretagen har i sina egna system. En gemensam portal bedöms lämpligt för enkel åtkomst av den information som görs tillgänglig som öppna data (där öppna data som begrepp används i en vid bemärkelse). Promemorian är föremål för remissbehandling. Utskottet välkomnar även att det inom myndigheterna pågår arbete med att underlätta för resenärer att resa med järnvägstrafik. Som exempel kan nämnas att Transportstyrelsen med stöd av bemyndigande i kollektivtrafiklagen har tagit fram föreskrifter och allmänna råd för att förbättra trafikantinformationen. Av Transportstyrelsens allmänna råd framgår att uppgifterna ska lämnas till Samtrafiken som därefter samlar uppgifterna i reseplaneraren . Med hänsyn till det pågående utvecklingsarbetet avstyrker utskottet motionerna 2014/15:192 (V) yrkandena 11 och 14, 2014/15:809 (C), 2014/15:1263 (SD), 2014/15:1500 (M), 2014/15:2199 (S) och 2014/15:2864 (S) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om resandestatistik. Utskottet hänvisar till det pågående utredningsarbetet. I motion 2014/15:2036 av (S) yrkas att det bör göras en översyn av hur det kan bli enklare för kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter att få tillgång till resandestatistik. Motionären pekar på att ett nytt resecentrum vid stationsområden är en stor investering och att möjligheterna att få in fler verksamheter i en sådan anläggning är viktiga för kommunen och en del i hela det nya stationsområdet. För den som vill öppna en affärsverksamhet i ett resecentrum är det naturligtvis också viktigt att veta när och i vilken omfattning människor reser, så att verksamheten kan anpassas efter det. Utskottet vill betona att tillgänglig och tillförlitlig statistik över resande och punktlighet är av stor vikt. Statistiken är av betydelse inte minst som underlag vid statliga och regionala aktörers transportplanering och utgör dessutom ett centralt underlag för planering av både drift och underhåll samt större nyinvesteringar. Utredningen om järnvägens organisation har i sitt delbetänkande En enkel till framtiden? (SOU 2013:83) pekat på att det från flera håll har framförts att bristen på och tillgängligheten till statistik och även information från andra typer av uppföljning är ett betydande problem. I tilläggsdirektiven till Utredningen om järnvägens organisation framhöll regeringen bl.a. att det är tydligt att det finns behov av att utveckla tillgången till kvalitetssäkrad statistik för olika ändamål. Vidare anges att uppgifterna krävs för beslut om åtgärder inom järnvägsområdet och att det är väsentligt att allmänheten får korrekt information om hur järnvägssystemet fungerar. riktade ett tillkännagivande (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:342) till regeringen om att utreda hur tillgången på tillförlitlig och offentlig statistik över punktlighet kan säkerställas liksom möjligheterna att offentliggöra statistik över resande. Av regeringens skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår att tillkännagivande om statistik bereds. Mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet avstyrker utskottet motion 2014/15:2036 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om vissa säkerhetsfrågor men förutsätter att regeringen aktivt driver på frågan och att adekvata åtgärder vidtas i detta syfte. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2014/15:241 av Per Klarberg (SD) framförs att det säkerhetstänkande som finns inom flygbranschen bör införas även inom den svenska järnvägsbranschen. Motionären anser att det bör vara en självklarhet att en lokförare ska kunna låsa om sig och att dörren till lokförarens hytt inte ska gå att forcera så enkelt som . Utskottet vill understryka att frågor om säkerhet är av hög prioritet för utskottet och vill i sammanhanget framhålla det angelägna i att man kan uppnå det transportpolitiska målet för säkerhet inom järnvägstransportområdet om att omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet fortlöpande minskar. Utskottet anser vidare att även de säkerhetsaspekter som tas upp av motionären är av stor betydelse. Utskottet kan dock konstatera att det i detta sammanhang finns flera aspekter som bör bli föremål för ytterligare överväganden, bl.a. den EU-rättsliga reglering som finns på området. har bl.a. pekat på att ett införande av åtgärder måste föregås av en djupare analys av konsekvenser, t.ex. för utrymning från resandeutrymmen vid olika händelser, och vilka barriärer som finns. har vidare pekat på att det inte enbart är som berörs, utan även flertalet fordonstyper och järnvägsföretag med olika funktionssätt. Enligt utskottets mening skulle det därför kunna finnas skäl för en översyn av de gällande kraven på området liksom behovet av nya eller ändrade krav. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt driver frågan om ökad säkerhet på järnväg och att adekvata åtgärder vidtas i detta syfte. Mot denna bakgrund avstyrker således utskottet motion 2014/15:241 (SD). Utskottets förslag i korthet riktar ett tillkännagivande till regeringen om statens roll i att skapa rätt förutsättningar för att branschens mål om en fördubblad kollektivtrafik ska kunna nås. Utskottet understryker vikten av kollektivtrafikbranschens mål om en fördubblad kollektivtrafik. bifaller därmed helt eller delvis motionsförslag om ökad kollektivtrafik. Jämför reservation 6 (V). antog en ny lag om kollektivtrafik (2010:1065) (prop. 2009/10:200, bet. 2009/10:TU21, rskr. 2009/10:379). Lagen trädde i kraft . Den nya kollektivtrafiklagen innebär en modernisering av kollektivtrafiklagstiftningen och en anpassning till på området. Med den nya lagen kan kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment få etablera kommersiell kollektivtrafik förutsatt att de har sådana grundläggande tillstånd för verksamheten som krävs. har beslutat att öppna marknaden för persontrafik på järnväg . Med den nya lagen avskaffas även den begränsning som hindrat kommersiella bussföretag från att bedriva lokal och regional kollektivtrafik. Vidare har trafikhuvudmannen i respektive län ersatts med en regional kollektivtrafikmyndighet.