bet · H301JuU14 · 2015-12-18 00:00:00 — betänkande 2015/16:JuU14 Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändring i . Lagändringen innebär att maximistraffet för olovlig befattning med falska pengar, grovt brott, höjs från fängelse till fängelse . Ändringen görs för att ska genomföra ett direktiv om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot penningförfalskning, som antagits av EU. Lagändringen föreslås träda i kraft . Proposition 2015/16:83 Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning............................ Förteckning över behandlade förslag.............................................................. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2015/16:83. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (S), (M) och (C). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:39 Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning. Regeringens förslag syftar till att genomföra ett direktiv om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot penningförfalskning som antagits av EU. Ingen motion har väckts med anledning av propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. antogs inom en konvention för bekämpande av penningförfalskning. antog Europeiska unionens råd för rättsliga och inrikes frågor en resolution om förstärkning av det straffrättsliga skyddet mot förfalskning i samband med införandet av euron. Därefter antogs ett rambeslut för att komplettera bestämmelserna konvention, rådets rambeslut /383/RIF av om förstärkning av skyddet mot förfalskning i samband med införandet av euron genom straffrättsliga och andra påföljder. godkände konventionen och utkastet till rambeslut (prop. 1999/2000:85, bet. 1999/2000:JuU20, rskr. 1999/2000:217). presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot penningförfalskning och om ersättande av rådets rambeslut /383/RIF. Direktivet – och rådets direktiv /62/EU av om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot penningförfalskning och om ersättande av rådets rambeslut /383/RIF – antogs . Det trädde i kraft och ska vara genomfört . Inom har därefter promemorian Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning (Ds 2015:30) arbetats fram. Promemorian innehåller förslag till den lagändring som bör göras för att ska uppfylla direktivets krav på påföljder för fysiska personer. Syftet med direktivet om penningförfalskning är att fastställa minimiregler för brottsdefinitioner och påföljder när det gäller förfalskning av euron och andra valutor. Avsikten är också att förbättra möjligheterna att bekämpa och utreda förfalskningsbrotten samt säkerställa ett bra samarbete. Utgångspunkten är att penningförfalskning medför betydande negativa konsekvenser för samhället och att det därför behövs en gemensam definition av straffbara gärningar som rör penningförfalskning. till att fastställa gemensamma effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för både fysiska och juridiska personer. Av direktivet framgår att det ska vara straffbart att •bedrägligt tillverka eller ändra pengar, oavsett vilka medel som har använts •bedrägligt sätta falska pengar i omlopp •importera, exportera, transportera, ta emot eller anskaffa falska pengar i syfte att sätta dem i omlopp med insikt om att de är falska •bedrägligt framställa, ta emot, anskaffa, eller inneha instrument, föremål, datorprogram och data, samt andra medel som är särskilt anpassade för förfalskning eller ändring av pengar, eller säkerhetsdetaljer såsom hologram, vattenmärken eller andra komponenter av pengar som syftar till att vara ett skydd mot förfalskning. Anstiftan och medhjälp till nämnda gärningar ska även vara straffbara. Försök ska också vara straffbart, utom när det gäller de förberedande gärningar som anges i den sista punkten. Direktivet innehåller bestämmelser om påföljder för fysiska personer. Direktivet innehåller även bestämmelser om juridiska personers ansvar. Dessa ska kunna ställas till svars för de straffbara gärningar som omfattas av direktivet. Ansvaret ska aktualiseras när gärningarna begåtts till förmån för den juridiska personen av en person som agerat antingen enskilt eller som en del av den juridiska personens organisation och som har en ledande ställning inom organisationen. I direktivet finns även bestämmelser om sanktioner för juridiska personer. Enligt direktivet ska varje medlemsstat se till att man har domsrätt när det gäller de straffbara gärningar som omfattas av direktivet om gärningen helt eller delvis har begåtts på medlemsstatens territorium eller den straffbara gärningen har begåtts av någon som är medborgare i medlemsstaten. har genomfört EU:s rambeslut om penningförfalskning som till stora delar har motsvarande innehåll som direktivet. För att genomföra direktivet krävs enbart en lagändring när det gäller påföljder. I övrigt uppfyller svensk rätt åtagandena i direktivet. Direktivet ställer krav på lägsta maximistraff om fem års fängelse för brotten att importera, exportera, transportera, ta emot eller anskaffa falska pengar i syfte att sätta dem i omlopp. För svenskt vidkommande motsvaras detta av brottet olovlig befattning med falska pengar i 14 kap. 7 § . Maximistraffet för olovlig befattning med falska pengar, grovt brott, är fängelse. Svensk rätt uppfyller därmed inte direktivets krav på en lägsta maximistraff om fem års fängelse för det nämnda brottet. En lagändring krävs således för att uppfylla direktivets krav. När det gäller straffskalans utformning finns det inget formellt hinder mot att höja straffet till den nivå som direktivet föreskriver. som lämpligt att låta maximistraffet för grov olovlig befattning med falska pengar motsvara vad som gäller för bl.a. grov stöld, grovt bedrägeri, grovt häleri och grovt svindleri, dvs. En sådan utformning av straffskalan passar också väl in i systematik när det gäller gradindelade brott. Maximistraffet för olovlig befattning med falska pengar, grovt brott, föreslås därför höjas till fängelse i högst . Regeringen föreslår att lagändringen ska träda i kraft . Propositionen har inte lett till några motionsyrkanden eller andra invändningar under utskottsbehandlingen. Utskottet anser att regeringens förslag är ändamålsenligt utformat och bör antas. Utskottet föreslår därför att antar det lagförslag som läggs fram i propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:83 Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning: antar regeringens förslag till lag om ändring i .