bet · H201UbU9 · 2015-03-06 00:00:00 — När det gäller resonemanget om förlängd skolplikt och om det går att jämföra med regeringens inställning till obligatoriskt gymnasium tror jag att vi ligger väldigt nära varandra. Då låter det inte så hugget i sten för mig med förlängd skolplikt. Ett obligatoriskt gymnasium är inte alls hugget i sten för regeringen, tvärtom. Vi ger uttryck för en ambition. Det är också det som direktiven till den utredningen kommer att visa . Det låter lovande om det är hugget i sten i samma utsträckning. Det är väldigt viktigt att vi hittar fram i de frågor upplevs som viktigast i verksamheten i skolans värld. Att människor är bekymrade över läraryrkets attraktivitet, rekryteringen och lärarutbildningen är det man möter var man än är. Men de tycker att det funkar rätt bra. Jag tror att vi är överens om det. Det finns utmaningar för skolan. Men de allra flesta är väldigt stolta över sin skola som elev, lärare och rektor, men de vill mer. Känslan av att sitta där som matte- och NO-lärare på högstadiet och inte veta om det kommer att vara någon som kan ta över när man går i pension är ganska obehaglig. Som rektor upptar det väldigt mycket av den vakna tiden. I stället för att utveckla skolan och handleda hela lärarlaget får man ett väldigt ensidigt fokus på hur man ska kunna rekrytera lärare som inte finns. Vår utmaning är inte bara fler lärarutbildningsplatser, utan också hur vi ska hitta en väg framåt. I går besökte jag en uttagning hos Teach for , och det var väldigt spännande. står det för en väldigt liten del, men det är ett spännande koncept. Jag vill i min replik signalera att vi här behöver ha väldigt mycket diskussion och dialog så att vi talar om det som väljarna på riktigt tycker är viktigt. Jag tycker att vi har en tendens att i skolan och skoldebatten tala om det som är plakatpolitik. Jag ska inte göra betyg i fyran till plakatpolitik, men jag tycker att det närmar sig det om man ska jämföra med de frågor som lyfts i verksamheten och som man verkligen brottas med dagligdags. Vi måste visa att vi också tar oss an dem. Det är säkrast att jag börjar med den förlängda skolplikten, så att jag hinner med svaret på den frågan också. Det exempel som ges i handlingen handlar om att man förlänger skolplikten för den som av någon anledning efter årskurs 9 inte har nått målen. Men vi vet att det i den svenska skolan handlar om att man gör ett extra år på lågstadiet eller på mellanstadiet och att det gör större nytta där. Det öppnar upp för att vi visar på olika möjligheter och att det kan ta olika att lära sig olika saker. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det är en viktig del att ge möjlighet att ta del av skolplikten också för att visa på det positiva med att få chansen att lära sig. Det sas tidigare i debatten att det är synd om elever som måste gå i skolan på loven. Jag har mött ganska många elever som tycker att det är väldigt skönt. Det är lugn och ro på skolorna. Man har lärarnas totala uppmärksamhet, och man får verkligen chans att nå målen. Hur man än utformar detta hoppas jag att det blir flexibelt på olika sätt. Man ska möta varje enskild elevs behov, och de kan se väldigt olika ut. Vi sätter dock fokus på att har ett ansvar för att lösa dessa frågor, också när det gäller att diskutera den förlängda skolplikten. Låt oss gå tillbaka till rekryteringen till läraryrket. Det är en jättestor utmaning, och jag tror framför allt att vi får anledning att återkomma till detta mycket . Precis som säger, herr talman, förstår man att lärare och framför allt rektorer funderar: Hur ska vi lyckas rekrytera riktigt bra lärare till våra verksamheter så att vi verkligen kan vända resultaten och ge varje barn en chans? Jag ser fram emot fortsatta diskussioner och debatter. Vi har kanske inte alltid samma syn, men när debattklimatet bryts kan vi tänka nya tankar och få nya idéer. Herr talman och i ! När jag hörde talmannen ge ordet till fick jag lära mig hur man ska uttala . Det är trevligt att få komma hit och stå här och debattera med en lärarkollega. En av de saker som tog upp här är just den utbildning som hon själv besitter och som jag, herr talman, besitter. Redan här har vi två differentierade utbildningar. finns det mig veterligen fyra olika sorters utbildningar ute på skolorna. Detta är ett stort problem för landsbygdsskolorna och ett stort problem för rektorer. Det finns dock skolor som lyckas väldigt bra. Jag har precis som varit ute och både jobbat i och besökt dessa skolor. Det finns en skola som ligger inte alltför långt härifrån. Den heter Gripsholmsskolan, och den ligger utanför . Där kom man långt i Vi i femman, och har man lyckats få lugn och ro bland eleverna. Det nämndes här tidigare att det är skönt för eleverna att få komma in och jobba på skolloven, då det är lugn och ro. Men på den här skolan är det lugn och ro alla timmar. Vad är det då som är den stora skillnaden mellan Gripsholmsskolan och de vanliga skolorna? Jo, de jobbar helt och hållet efter en finsk modell. Den finska skolan nämns som ett praktexempel; det är något som vi ofta hör i debatten. Den ligger inte alltför långt härifrån - det är . Ni är välkomna att besöka denna skola! Jag kommer till min fråga. I den första replikomgången har jag en fråga till om de olika utbildningar som man har lyckats plocka fram genom massor med reformer. Vad finns det för tankar från håll? Vilken av dessa utbildningar är bäst anpassad för skolan? Man kan uttala på många olika sätt. Man kanske inte brukar göra det riktigt lika grovt som hade lärt sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det finns problem med olika utbildningar, säger . Jag kan se det som en styrka. Olika kompetenser arbetar tillsammans. Låt mig använda ett eget personligt exempel: Vi känner oss oerhört kompetenta i mitt arbetslag med en svenska-SO-lärare, en matte-NO-lärare, en mellanstadielärare och en fritidspedagog. Man kan se helheten. Jag skulle vilja säga att det inte behöver utmålas som ett problem att det finns ett antal olika utbildningar. Däremot behöver man jobba för att kompetensutveckla och för att bredda kompetensen. Där har de olika lärarlyft som alliansregeringen hade under ett ganska stort antal år varit viktiga. Sedan har arbetsgivaren ett ansvar för att på olika sätt bredda kompetensen. Den enskilda individen har också ett ansvar för att på olika sätt se till att man breddar sin kompetens. Man skulle kunna säga att vi behöver jobba gemensamt för att fortsätta satsningar på olika former av kompetensutveckling och fortbildning för lärare. Där ska de få en chans att få så gedigna utbildningar att de också ökar sin behörighet och därmed det antal ämnen som de har legitimation för och får möjlighet att undervisa i. Jag uppskattar att också kan ge goda exempel från skolans värld och nämna Gripsholmsskolan. Det finns som sagt många olika verksamheter runt om i vårt land som är viktiga att lyfta fram och sprida kunskap om. På så sätt kan man förmera och låta det som är gott kunna växa. Man kan ge inspiration och möjligheter för dem som har utmaningar att lära av andra. Det sker , men vi behöver titta på hur vi stärker de skolor som har de allra tuffaste utmaningarna. Hur stärker vi kompetensen hos lärarna där? Jag kan informera om att det absolut inte var något personligt påhopp när jag tog i med dialekten. Jag är född västgöte; jag är född i . Men det hörs inte när jag talar. Jag har också haft förmånen att jobba i en F-3-klass där man jobbade tillsammans precis på det sätt som tidigare nämnde. Också jag kan se stora fördelar med att man använder varandras kompetens. De problem som finns och som jag trodde att skulle komma fram till är landsbygdsskolorna, när man kommer ned på detta med att det ska sättas betyg. Det räcker med betygen från sexan - vi behöver inte ens titta på betyg från årskurs 4. Där har vi problem med att få lärarkåren behörig, helt enkelt. Jag är helt överens med även när det gäller den nya tekniken. Tyvärr kan jag meddela att mitt senaste besök på lärarutbildningen i fick mig att förstå att man inte använder sig av den nya tekniken. Man är tyvärr långt efter när det gäller att använda sig av den tekniken, herr talman. Jag har ännu en fråga till . Vi har sett hur vi i princip sedan kommunaliseringen sakta men säkert har droppat. I vissa fall har vi fullständigt fallit fritt i de olika undersökningarna. Hur står och inför att återföra det kommunala ansvaret till det statliga huvudmannaskapet i stället? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det är allt lite synd att inte använder sin vackra västgötska, inte minst eftersom den också kommer från . Det är bra om dialekterna får finnas kvar, utvecklas och frodas också i kammare så att man verkligen får ta del av sådana vackra tonfall som det kan vara. När det gäller kommunalisering, som frågan handlar om, anser likt att det inte skulle bidra till kvaliteten i den svenska skolan om vi ändrade system. Men vi ska bygga vidare på de kvalitetsutvecklingssystem som finns och låta dem fortsätta att utvecklas så att man kan vända resultaten. Det har visat sig att skolhuvudmän som arbetar för att vända resultatet lyckas väldigt bra. Det finns inte någon som helst garant för att det på kort sikt skulle hjälpa de elever som inte når målen om vi skulle ge oss in och byta ett helt styr- och ledningssystem i den svenska skolan. Om vi har ett system som kan fortsätta att fungera, som lyfter fram i sin stora utvärdering av den svenska skolan, ska vi bygga vidare på det och se hur vi stärker och skruvar åt det hela. Jag tycker att det är viktigt att säga att det i mitt tycke inte är något svaghetstecken att man ibland också förfinar de olika reformer som vi har arbetat med och delvis justerar dem. Det handlar om ett förbättringsarbete också från den statliga styrningens sida och att kunna se över detta. hade önskat att jag skulle tala lite grann om landsbygdsskolorna också. Skolinspektionen har visat att det finns möjligheter att lösa till exempel betygssättningen också för de mindre skolorna. Man kan ta hjälp av legitimerade lärare på olika sätt. Detta är nämligen inte någonting som vi kommer att kunna lösa en gång för alla - alltså att det sedan är färdigt och att alla kompetenser kommer att finnas - utan vi måste ständigt vara beredda på och visa att det finns lösningar också på de problem som finns när det gäller detta. När vi talar om elever och barn brukar vi säga att de är framtiden. Men jag skulle vilja säga att de minst lika mycket är . Det betyder att vi får se till att de har det bra nu också. ståndpunkt är att alla elever ska kunna lita på att de går i en bra skola och att de får det stöd som de behöver. Men det är tydligt att likvärdigheten i den svenska har försämrats. Alla elever ges inte samma förutsättningar att nå målen, och fler och fler väljer att söka sig bort för att hitta så kallade bättre skolor. Detta har rapporterats från ett flertal gånger , och har skillnaderna mellan olika skolors betygsresultat ökat kraftigt. Valet av skola har blivit allt viktigare för hur en elev lyckas i skolan. Rapporter visar också att skolsegregationen har tagit nya former och påverkar skolresultaten negativt. Det finns ett starkt samband mellan en elevs socioekonomiska bakgrund och dennes skolresultat. Elever från rika familjer klarar sig bättre än elever från arbetarklassfamiljer. Det finns indikationer på att sambandet har ökat . Möjligheten att driva skolor med vinstintresse har också bidragit till denna skolsegregation. Jag kommer att återkomma till många av dessa punkter när vi ska diskutera betänkandet om skolväsendet . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det är viktigt att man ändå satsar på att skapa en likvärdig skola, att man ser till att alla elever erbjuds läxhjälp i skolan i stället för att man ska ha RUT-avdrag för överklassfamiljer och att man ser till att det finns tillräckligt mycket personal på våra skolor runt om i landet, så att de hinner med att hjälpa alla barn. har två reservationer i detta betänkande. Den ena är en reservation där vi vänder oss emot förslaget om att införa fler matematiklektioner i högstadiet. behöver en långsiktig skolpolitik byggd på kunskap och tillit till professionen. Det är inte rimligt att skolan görs till ett slagfält för kortsiktiga triumfer. Lärare, rektorer och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. Därför anser vi att det är ansvarslöst att göra som Alliansen nu gör och att man hastar igenom ett beslut om att ändra i timplanen och införa fler matematiklektioner. Vi tycker att det hade varit betydligt mer ansvarsfullt om man hade väntat på de utredningar som finns och som handlar om just att göra ändringar i timplanen. har också reserverat sig när det gäller fritidshemmen. Ofta när vi talar om skolan över huvud taget glömmer vi bort fritidshemmen. All statistik har visat att barngruppernas storlek i fritidshemmen stadigt har växt som personaltätheten har minskat, inte minst . lägesbedömningar har pekat på problem med stora barngrupper och lite personal på många fritidshem. Få kommuner tar med fritidshemmen i sina kvalitetsredovisningar, och de allmänna råden för fritidshem är tyvärr inte kända hos alla skolhuvudmän. Denna situation gör det omöjligt för huvudmännen att bedriva en vettig pedagogisk verksamhet. Verksamheten tenderar att bli olikvärdig. Fritidshemmen är en del av utbildningssystemet och viktiga för att ge barnen en bra och meningsfull fritid samt stöd i deras utveckling. Därför anser vi att debatten om fritidshemmen måste tas med och att vi behöver ta ett större ansvar från politikens sida. Alliansen har i en reservation tagit upp frågan om att förlänga skolplikten för de elever som inte når gymnasiebehörighet och att den rödgröna regeringen ska återkomma med förslag senast . finns det faktiskt elever som får gå om i för att de inte har klarat av den. Det finns också elever som får fortsätta till introduktionsprogrammen. Varför ska man ändra i ett system, som går ut på att anpassa åtgärderna efter elevernas behov, till att ha en generell regel som ska gälla alla barn? Vi har ett system som innebär att man kan gå om. Men Alliansen vill att detta ska bli obligatoriskt för de elever som inte får behörighet till gymnasiet. Jag menar att det är ansvarslöst att man gör på detta sätt eftersom alla elever är olika. Även elever som inte får godkända betyg i högstadiet och inte får behörighet till gymnasiet är olika och behöver olika åtgärder. Därför är ståndpunkt att denna reservation, med anledning av motionsyrkanden, ska avslås. är det svårt att tala om , men jag vill gärna göra det . Partiet har en så kallad nolltolerans mot rasism men anser att elever med min bakgrund inte ska ha rätt att läsa sitt eget hemspråk i skolan. Vad är det om inte rasism och särbehandling av människor? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Undervisningen ska enligt ske utanför ordinarie skoltid och i hemmet, vilket de har påpekat. Då undrar jag: Gäller det all modersmålsundervisning? Gäller det svenska A och svenska B? Vilka elever är det som vi talar om ? Detta tar mig återigen tillbaka till vilket parti är. talade vi om förskolan, då inte ville att man skulle undervisa barnen om jämställdhet och genus. handlar det återigen om invandrarna. kommer alltså att gå med på ett tillkännagivande som handlar om att man ska utreda modersmålsundervisning på entreprenad. Hur kan man gå med på modersmålsundervisning på entreprenad om modersmålsundervisningen inte ska finnas? Det är en fråga som jag gärna vill ha svar på. Det vore mycket bra om man inte bara gjorde detta till en populistisk fråga. Den forskning som finns på området, och även de forskare som har besökt oss i utbildningsutskottet, visar på ett mycket tydligt sätt att tillgången till modersmålsundervisning leder till att elever klarar sig bättre i den ordinarie svenska undervisningen. Men, som sagt, visar återigen att de är ett rasistiskt parti och att de har ett enda fokus i slutändan, och det är personer som ser ut som jag. vill jag kritisera även regeringspartierna. Som alla känner till har vi haft en betygsdiskussion , som har lagt sig något. Men jag vill ända lyfta fram detta igen. har svensk skolpolitik präglats av kortsiktighet och experimentella förändringar, inte minst under tid. Om man talar med forskare som har analyserat tid som utbildningsminister säger de att de aldrig har varit med om något liknande. Han har gått emot rekordmånga forskare i deras slutsatser och gjort precis det motsatta vad gäller nya reformer inom skolan. Vi hörde talas om denna fråga om betyg . Tyvärr valde S och MP att gå med på en kompromiss med alliansregeringen. När valde en ny regering var vi i glada över att experimentverkstaden skulle upphöra, något som vi nu tyvärr ser kommer att fortsätta inom betygsområdet. Det finns åsikter om att det som man kommit överens om var bättre än att det skulle införas på alla skolor. Men frågan är varför Alliansen gjorde en överenskommelse med S och MP om de kunde ha fått igenom sitt eget förslag från början. Det blir alltså tydligt att detta ändå handlar om ett politiskt spel. Det som är mest glädjande i detta är att kommun efter kommun väljer att ställa sig utanför denna experimentpolitik, där även partikamrater till mina socialdemokratiska och miljöpartistiska kolleger som sitter med i vår majoritet, väljer att rösta för och inte driva vidare denna fråga. De väljer att inte driva denna experimentella politik för eleverna. Jag yrkar bifall till två reservationer om fritidshemmen och om fler matematiktimmar. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. Låt mig först förtydliga mig lite kort när det gäller våra reservationer angående ett tionde grundskoleår. Det handlar alltså inte om att vi vill styra exakt hur insatserna ser ut för varje enskild elev, utan det handlar om var någonstans vi anser att huvudansvaret för att se till att eleven når sina mål ska ligga. Självfallet ska det fortfarande vara en individanpassad lösning, och självfallet ska det fortfarande vara så att det finns möjlighet att göra det här på det sätt som passar bäst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag tror att man ödmjukt och ärligt ska konstatera att det i vissa fall rör sig om ganska enkla åtgärder. Det kan handla om att man bara har missat i studiemotivation eller tid. I andra fall rör det sig om mycket mer avancerade åtgärder än så - åtgärder som är mer betungande för skolan att hantera. Det är många saker jag och inte är överens om, men jag tror att vi är överens om att bristen på likvärdighet i den svenska skolan är ett problem. Vi ser hur det spelar alldeles för stor roll vilken kommun man föds i. Det handlar alltså inte primärt vilken skola man väljer, skulle jag säga, för där har man ändå en valfrihet och en möjlighet att finna en annan väg. Det stora problemet är i stället att man beroende på vilken kommun man föds i har väldigt olika förutsättningar, och jag tror tyvärr att problemet skulle kvarstå även om man valde att förstatliga skolan. Vill vi ha en likvärdig skola och lösa den här typen av problem tror jag att det handlar om stödresurser via , en tydligare skolinspektion och att jobba aktivt med skolpengen lokalt för att se till att vikta den - även om man ska erkänna att det är någonting som är svårt. Det handlar också om att se till att vi över lag har bättre lärare och bättre stöd genom läxhjälp. Vi ser dock att vi i grund och botten har ett segregationsproblem som bottnar mycket i en bostadssegregation. För många elever blir därmed möjligheten att själv få välja skola, och att få välja en friskola, möjligheten att ta sig ur den segregationen. Är det ändå inte så att någonstans ser att ett fritt-val-system inom skolan och friskolor faktiskt kan hjälpa till att minska segregationen? Jag tackar för frågan. När det gäller frågan om det fria skolvalet kommer vi att återkomma till det bland annat i betänkandet om skolväsendet, och därför valde jag att inte göra en längre utläggning om det. Jag kan dock förklara lite grann. För mig och handlar detta om att alla skolor ska vara bra skolor. Att säga att elever ska söka sig till en bättre skola betyder att vi har accepterat att det ska finnas dåliga skolor, och därmed har vi accepterat att en del barn ska gå i sämre skolor än andra. Det vi menar är att alla skolor ska vara bra skolor. Boendesegregationen är en följd av en arbetsmarknadspolitik som har fallerat, en ekonomisk politik som har fallerat och en bostadspolitik som har fallerat, och det har lett till denna segregation. Lösningen har dock inte varit det fria skolvalet. Tvärtom har det fria skolvalet enligt en hel del forskning lett till en ökning av segregationen. Såvitt jag vet är det nämligen inte eleverna från som har sökt sig till , och det är inte heller de svagaste eleverna med minst resurser i som har valt att söka sig till ett annat område och en ny skola. Det är i stället de elever som ändå har haft det relativt bra även i en skola i som har sökt sig bort. är ett exempel på ett socioekonomiskt utsatt område; det är därför jag nämner . Jag skulle vilja kalla det ett klassegregerat område. använder vi felaktigt begrepp som "invandrartäta områden" etcetera. Det menar jag är ett felaktigt påstående, för det handlar om klass. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag håller med dig om den första punkten du talade om, , alltså att vi är överens. Vi har samma mål. Frågan är dock hur vi ska nå målet, och jag menar att ni tvärtom har gjort så att skolan har blivit mindre likvärdig. Jag förstår intentionen med en politisk slogan som "alla skolor ska vara bra skolor". Jag tror inte att du kan hitta en moderat, en vänsterpartist eller sverigedemokrat - du kan inte hitta någon någonstans - som inte tycker att alla skolor ska vara bra skolor, . Självfallet ska alla skolor vara bra skolor. Bra skolor kan dock fortfarande vara segregerade, kanske inte sett till skolresultat men på andra sätt och vis. Nej, detta är absolut inte per automatik en lösning. Om vi i område A har en dålig skola och i område B en bra skola får vi en skolsegregation om folk får välja. Men om vi bara har bra skolor - om vi ser till att vi får in rätt resurser och rätt stöd - kommer det att leda till att både skola A och B är bra. De kommer dock fortfarande att vara segregerade om det inte finns en möjlighet för eleverna i område A att välja skola B. Det är nämligen i bostadssegregationen vi i grund och botten har ett problem. Om du får igenom din politik, , och vi lyckas uppnå en situation där alla skolor är bra skolor - är det i sådana fall legitimt med friskolor och ett fritt-val-system? Är vi då även enligt framme vid och mogna för att ge elever och föräldrar den makten? Ska vi bryta bostadssegregationen måste människor nämligen röra sig. För att använda ditt eget exempel: Nej, det är absolut inte så att det är elever i som åker till . Men det ger möjligheten för elever i att åka till , och de tar den faktiskt. Det bryter segregation. Sedan finns det många grundläggande problem bakom hur det fria skolvalet har funkat. Informationen har varit dålig, och möjligheten att välja har därmed varit begränsad för den som inte är väl insatt i hur skolan funkar. Om nu alla skolor är bra skolor måste vi dock ha ett fritt-val-system för att bryta segregationen. Jag vill betona att jag när jag pratar om skolor i socioekonomiskt utsatta områden inte menar att alla de skolorna per automatik behöver vara sämre. Så är nämligen inte fallet. Tvärtemot vad många rykten som sprids runt om i landet säger om vissa skolor i socioekonomiskt utsatta områden är de ofta väldigt bra skolor, men de behöver mer resurser. De behöver mer satsningar. Lärarna gör ett fantastiskt jobb men behöver mer stöd för att kunna utföra sitt arbete. När det gäller det fria skolvalet säger inte att det helt och hållet ska skrotas för , utan det vi säger är att närhetsprincipen ska vara det första som gäller. Har man sedan särskilda behov får man söka sig till en annan skola.