bet · H201KU17 · 2015-06-04 00:00:00 — Indelning i utgiftsområden m.m. I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) förslagspunkterna 3–5 som gäller lagförslag om ändringar i riksdagsordningen och ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. Regeringens förslag till ändringar i riksdagsordningen innebär att ett utgiftsområde ändrar namn. Regeringens lagförslag föreslås träda i kraft . Det har inte väckts några följdmotioner i ärendet. har yttrat sig över regeringens lagförslag. Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag med ett par egna ändringar, bl.a. ett tillägg i ikraftträdandebestämmelsen. Vidare föreslår utskottet att godkänner dels regeringens förslag till ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden, dels utskottets förslag till förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden. Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att gör ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att låta utreda och lämna förslag på dels en lag om registrering av gåvor till riksdagsledamöter, dels en ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen med innebörden att även vissa skulder ska registreras i det s.k. ekonomiska registret. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden Förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden riksdagsbeslut med påverkan på förteckningen Gåvoregister och registrering av skulder Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2014/15:AU5y Bilaga 4 Utskottets förslag till förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i riksdagsordningen med de ändringarna – att i tilläggsbestämmelse 9.5.3 första stycket ska ordet "Statsutgifterna" i första meningen ersättas av orden "Statens utgifter", – att ikraftträdandebestämmelsen ska ha följande lydelse Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas första gången i fråga om statens budget . Därmed bifaller delvis proposition 2014/15:100 punkt 3. Ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden godkänner regeringens förslag till a) ändring av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik respektive utgiftsområde 4 Rättsväsendet (avsnitt 12.1 i propositionen), b) ändring av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 24 Näringsliv respektive utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (avsnitt 12.1 i propositionen). Därmed bifaller proposition 2014/15:100 punkterna 4 och 5. Förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden godkänner utskottets förslag till förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden som finns i bilaga 4. Gåvoregister och registrering av skulder tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad utskottet anför om behovet av utredning och förslag vad gäller dels en lag om registrering av gåvor till riksdagsledamöter, dels en ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen med innebörden att även vissa skulder ska registreras. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (FP), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) förslagspunkterna 3–5 som gäller lagförslag om ändringar i riksdagsordningen och ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. Regeringens förslag till ändringar i riksdagsordningen innebär att ett utgiftsområde ändrar namn. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. beslutade att ge finans-, justitie-, civil-, närings- och arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och eventuella motioner som kan komma att väckas i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. yttrande finns i bilaga 3. Finans-, justitie-, civil- och näringsutskottet har beslutat att inte yttra sig i ärendet. Det har inte väckts några följdmotioner i ärendet. har sammanställt en förteckning över de olika utgiftsområdenas innehåll (verksamheter, bidrag, myndigheter m.m.). Förteckningen finns i bilaga 4. I betänkandet behandlar utskottet även frågan om utredning av gåvoregister och registrering av riksdagsledamöters skulder. I slutbetänkande /94:TK3 diskuterades ett antal principiella grunder för indelningen av statens budget i utgiftsområden med utgångspunkt i de krav på en sådan indelning som härrörde från den s.k. rambeslutsmodellen. Indelningen borde enligt utredningens mening tillfredsställa krav på politisk relevans, statsfinansiellt lämpliga avgränsningar samt möjlig-het att göra meningsfulla prioriteringar och följa upp resultaten. Utgiftsområdena borde enligt utredningen ha en över tiden önskvärd fasthet som ändå kunde förenas med flexibilitet och situationsanpassning. tillstyrkte utredningens förslag i denna del, och biföll utskottets förslag (bet. 1995/96:KU21, rskr. 1995/96:157–160). Statens utgifter ska hänföras till utgiftsområden som anslagen ska fördelas på, om inte genom lag har beslutat något annat (9 kap. 5 § riksdagsordningen). Av tilläggsbestämmelse 9.5.3 till riksdagsordningen framgår utgiftsområdena och deras benämningar. Dessutom följer av bestämmelsen att beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Utgiftsområdenas innehåll är dock inte reglerat i riksdagsordningen eller i någon annan lag. presenterade ett förslag till indelning av budgeten i utgiftsområden, vilket även innefattade en förteckning över verksamheter, bidrag, myndigheter m.m. fördelade på utgiftsområden (bet. 1995/96:KU21 bil. beslutade om förteckningen i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1995/96:157–160). beslutade att regeringen skulle lämna förslag till ändringar i indelningen i utgiftsområden i den ekonomiska vårpropositionen och att ändringarna skulle fastställas av i samband med behandlingen av ärendet (framst. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273). Som bakgrund till förslaget om ändringar i utgiftsområdena noterade följande (framst. 2000/01:RS1 s. 92): En lämplig ordning är att regeringen i vårpropositionen lämnar förslag till ändringar i indelningen och att ändringarna fastställs av . De änd-ringar vi då avser är de som behövs för att utgiftsområdesindelningen ska vara förenlig dels med riksdagsordningen, dels med riksdagsbeslutet om ämnesförteckning. Samma skäl som gäller för regeringens förslag gör sig enligt vår mening gällande också i fråga om motioner. Alla förslag om utgiftsändringar som kräver ändringar i riksdagsordningen eller i den för-teckning i KU-betänkandet som ställt sig bakom med de änd-ringar som redan genomförts bör således beslutas . Det ter sig enligt vår mening knappast rimligt att ha en ordning som innebär att hela ämnesförteckningen bifogas propositionen eller utskottsbetänkandet . Det borde vara tillräckligt att bara ändringarna redovisas. Det kan vara lämpligt att med mellanrum – beroende på antalet ändringar – som bilaga till propositionen eller betänkandet foga en fullständig förteckning. uttalade att det knappast ter sig rimligt att ha en ordning som innebär att hela förteckningen redovisas , utan det borde vara tillräckligt att bara redovisa de aktuella ändringarna (bet. 2008/09:KU26 s. 9). Enligt utskottet kunde det vara lämpligt att regelbundet med mellanrum – beroende på antalet ändringar – redovisa en fullständig förteckning i en bilaga till utskottets betänkande. När utskottet behandlade frågor om indelningen i utgiftsområden uttalade utskottet att en lämplig tidpunkt för att redovisa en fullständig förteckning i utskottets be-tänkande i normala fall borde vara vid det första i varje mandatperiod (bet. 2009/10:KU39 s. 15). Senast en fullständig ämnesförteckning över fördelningen av budgetens ändamål och verksamheter på utgiftsområden godkändes av var (bet. 2010/11:KU32 bil. 5, rskr. 2010/11:294–295). Mot bakgrund av det anförda lämnar därför i detta betänkande ett förslag till en fullständig ämnesförteckning. ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjernas syfte är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . I den del som behandlas i detta betänkande föreslår regeringen att dels antar vissa ändringar i riksdagsordningen som innebär att ett utgiftsområde ändrar namn (förslagspunkten 3), dels godkänner två ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden (förslagspunkterna 4–5). Regeringens förslag till de sistnämnda ändringarna rör och upphandlingsstödet. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag dock med ett par ändringar, bl.a. ett tillägg i ikraftträdandebestämmelsen. I regeringens ekonomiska vårproposition föreslås ändringar i tilläggsbestämmelse 9.5.3 till riksdagsordningen och i en bilaga till den lagen. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Förslaget innebär att utgiftsområde 13 ändrar namn till Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering för att bättre stämma överens med regeringens nya politik inom integrationsområdet. har yttrat sig i ärendet (se bilaga 3). Utskottet har begränsat sitt yttrande till det förslag i regeringens proposition som gäller ändrat namn på utgiftsområde 13. Enligt utskottet innebär regeringens förslag en mer ändamålsenlig återgivning av anslagen inom utgiftsområdet eftersom dessa i huvudsak avser insatser för nyanlända invandrares etablering. Vidare noterar utskottet att jämställdheten tydligare lyfts fram i den föreslagna lydelsen. Utskottet är positivt inställt till den föreslagna ändringen och ställer sig bakom regeringens förslag i ovannämnda del. Sammantaget anser utskottet att regeringens förslag i denna del bör tillstyrkas. De föreslagna ändringarna i riksdagsordningen innebär att namnet på ett av utgiftsområdena i statens budget ändras. Utskottet ställer sig bakom den föreslagna namnändringen. I sammanhanget finns det enligt utskottet anledning att understryka att den namnändring som föreslås bör tillämpas första gången i samband med budgetpropositionen . Det innebär att namnändringen inte ska tillämpas t.ex. i kommande höständringsbudget . Det ovannämnda bör enligt utskottet komma till uttryck i lagförslagets ikraftträdandebestämmelse. Därutöver bör lydelsen av tilläggsbestämmelse 9.5.3 i lagförslaget ändras så att bestämmelsen överensstämmer med gällande rätt (SFS 2014:801). Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen, som återfinns i bilaga 2, med ovannämnda ändringar. Därmed tillstyrker utskottet delvis regeringens lagförslag. Ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. Enligt tilläggsbestämmelse 9.5.3 till riksdagsordningen ska beslut om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. I propositionen lämnar regeringen förslag till ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. Av propositionen framgår det att ändringarna bör tillämpas , och att de föreslagna ändringarna inte har beaktats i de beräkningar för utgiftsområdena som gjorts i propositionen (prop. 2014/15:100 s. 245). Regeringen föreslår att de ändamål och verksamheter som avser handläggning av ärenden enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster och som finansieras från anslaget 1:9 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Som skäl till förslaget anges att i syfte att säkerställa en långsiktigt hållbar organisation och en effektiv prövning av hög kvalitet avser regeringen att föreslå att prövningen av ärenden som enligt den nuvarande ordningen handläggs i i stället ska prövas av mark- och miljödomstolarna samt att ska avvecklas. Enligt regeringen avses den nya ordningen träda i kraft . För de beräknade utgiftsramarna innebär förslaget att ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökas med samt att utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att de ändamål och verksamheter som avser upphandlingsstöd och som finansieras från anslagen 1:15 och 1:23 inom utgiftsområde 24 Näringsliv flyttas till utgifts-område 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Som skäl till förslaget anger regeringen att den i budgetpropositionen aviserade att en ny organisation för upphandlingsstöd skulle bildas och att det nuvarande upphandlingsstödet vid skulle flyttas dit (prop. 2014/15:1 utg.omr. Regeringen framhåller bl.a. att ett samordnat upphandlingsstöd spelar en nyckelroll för genomförandet av regeringens politik inom upphandlingsområdet och att genom att bilda en ny myndighet med ansvar för upphandlingsstödet förbättras förutsättningarna för väl fungerande upphandlingar. Sammantaget bedömer regeringen att det statliga upphandlingsstödet bör förstärkas och samordnas genom att en ny myndighet för upphandlingsstöd bildas. För de beräknade utgiftsramarna innebär förslaget att ramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökas med och att utgiftsområde 24 Näringsliv minskas med motsvarande belopp. Utskottet delar regeringens bedömning av behovet av ovanstående ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden. Utskottet tillstyrker därmed propositionen i denna del. I sammanhanget noterar utskottet att den aviserade ändringen i fråga om kommer, om den antas av , att innebära ändringar i den senaste publicerade och av godkända ämnesförteckningen över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden. Organisationsförändringen avses enligt regeringen att träda i kraft . Utskottet noterar vidare att regeringen med hänvisning till den tidigare aviseringen om ett samordnat upphandlingsstöd bedömer att en ny myndighet för upphandlingsstöd behöver bildas. Ett framtida beslut från i denna del kan innebära att ämnesförteckningen framöver behöver kompletteras på så vis att den nya myndigheten tas upp inom utgiftsområde 2. Förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden Utskottets förslag i korthet godkänner utskottets förslag till förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden. Som redovisats tidigare i betänkandet ska regelbundet med mellanrum redovisa en fullständig ämnesförteckning över fördelningen av budgetens ändamål och verksamheter på utgiftsområden. Utskottet har i denna del uttalat att en lämplig tidpunkt för att redovisa en fullständig förteckning i utskottets betänkande i normala fall borde vara vid det första i varje mandatperiod (bet. 2009/10:KU39 s. 15). Mot bakgrund av det anförda lämnar därför i detta betänkande ett förslag till en fullständig ämnesförteckning. I denna del har utskottets kansli bett övriga utskottskanslier att gå igenom innehållet (verksamheter, bidrag, myndigheter m.m.) för respektive utskotts utgiftsområden och överväga om några ändringar behöver göras i den ämnesförteckning som senast godkändes av . riksdagsbeslut med påverkan på förteckningen behandlade regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 2011/12:100) förslagspunkterna 2–8. Ändringarna i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden gällde då bl.a. kungafondens kansli, ansvaret för vissa associationsrättsliga ärenden, statens uppfinningar, statligt stöd till idrottsutbildning, lexikaliskt arbete inom tolkområdet och viss verksamhet vid Havs- och vattenmyndigheten. Ändringarna medförde enligt utskottet inga justeringar i den senaste publicerade och av godkända ämnesförteckningen (bet. 2011/12:KU24 s. 10). Vidare föreslog regeringen ändringar i riksdagsordningen innebärande bl.a. namnändringar av två utgiftsområden. Utskottet konstaterade att nämnda ändringar medförde att förteckningen framöver behövde kompletteras (s. 10 f.). behandlade utskottet regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 2012/13:100) förslagspunkterna 2–5. Ändringarna i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden gällde då tillhandahållande av utbildningar i ämnen som rör Europeiska unionen, värdegrundsarbetet i statsförvaltningen, sjukvård i internationella förhållanden och Europeiska integrationsfonden. Utskottet noterade att den föreslagna ändringen om tillhandahållande av utbildningar i ämnen som rör Europeiska unionen innebar en ändring i den senast publicerade och av godkända ämnesförteckningen över indelningen av ändamål och verksamheter i de utgiftsområden som finns i statens budget (bet. 2012/13:KU25 s. 9). Ämnesförteckningen borde enligt utskottet framöver kompletteras på så vis att myndigheten för utveckling i staten som har tagits upp inom utgiftsområde 2 skulle utgå. Övriga ändringar medförde enligt utskottet inga justeringar i ämnesförteckningen. behandlade utskottet regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100) förslagspunkterna 2–4. Ändringarna i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden gällde då ansvaret för vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostad, ett samordnat upphandlingsstöd och en ny patent- och marknadsdomstol. Utskottet noterade att den aviserade ändringen i fråga om en patent- och marknadsdomstol skulle, om den antogs av , innebära ändringar i den senast publicerade och av godkända ämnesförteckningen över fördelningen av ändamål och verksamheter på de utgiftsområden som finns i statens budget (bet. 2013/14:KU44 s. 9). Således uttalade utskottet att förteckningen framöver borde kompletteras på så vis att domstolarna och Patentbesvärsrätten, som har tagits upp inom utgiftsområdena 18 och 24, skulle utgå. Övriga ändringar medförde enligt utskottet inga justeringar i ämnesförteckningen. Av utskottskansliernas genomgång av utgiftsområdena framgår att utöver de ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden som redovisats ovan behöver vissa ytterligare ändringar göras i den förteckning som senast godkändes av . Några av dessa ändringar avser ändringar i sak och grundas på riksdagsbeslut. Andra ändringar är av redaktionell karaktär och innebär att benämningar av vissa ändamål och verksamheter uppdateras så att de bättre motsvarar de begrepp och uttryck som används i den senaste budgetpropositionen. Utskottet föreslår att godkänner det förslag till förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden som finns i bilaga 4. Gåvoregister och registrering av skulder Utskottets förslag i korthet tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening att den ska låta utreda och ta fram förslag på dels en lag om registrering av gåvor till riksdagsledamöter, dels en ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen med innebörden att även vissa skulder ska registreras i det s.k. ekonomiska registret. utförde organ mot korruption (Greco, Group of States against Corruption) en utvärdering av svenska förhållanden med fokus på förebyggande av korruption bland svenska parlamentsledamöter, domare och åklagare. Greco granskade bl.a. etiska regler och anvisningar samt redogörelser för ekonomiska intressen och åtaganden för dessa grupper. Utvärderingen mynnade ut i en rapport som bl.a. innehåller en rekommendation om en uppförandekod för riksdagsledamöter samt ett antal andra förslag som gäller ledamöter och arbetssätt. [2] I anslutning till att Grecos rapport publicerades bildades en arbetsgrupp inom som fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa en uppförandekod för riksdagsledamöter och ge förslag på en sådan kod. överlämnade arbetsgruppen sin slutrapport och ett förslag till uppförandekod för riksdagsledamöter till talmannen (dnr 882-2014/15). I slutrapporten framhålls att det krävs två lagändringar för att uppförandekoden ska kunna tillämpas fullt ut. Den ena avser ett tillägg till lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen med innebörden att även vissa skulder ska vara registreringspliktiga. Den andra avser införandet av ett gåvoregister. Enligt lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen ska föra ett register i syfte att ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Av lagen framgår vilka uppgifter om åtaganden eller ekonomiska intressen som ska anmälas och registreras. Lagen trädde i kraft (skr. 1995/96:RFK2, bet. 1995/96:KU13, rskr. 1995/96:240). Genom en lagändring 2008 blev registreringen av uppgifter obligatorisk för samtliga ledamöter (framst. 2006/07:RS3, bet. 2007/08:KU2, rskr. 2007/08:101–102). Riksdagsledamöters skulder registreras inte i registret. I den framställning som låg till grund för den senaste lagändringen bedömdes att skulder inte skulle registreras. Enligt riksdagsstyrelsen kunde det emellertid inte uteslutas att förnyade överväganden skulle kunna medföra en förändrad bedömning (framst. 2006/07:RS3 s. 8). remitterade riksdagsstyrelsens lagförslag till Lagrådet. Lagrådet ansåg bl.a. att registret även borde innehålla uppgifter om riksdagsledamöters skulder för att fylla sitt syfte att ge samlad information om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen (bet. 2007/08:KU2 s. 15 f.). I samma betänkande behandlades en motion med ett yrkande om att riksdagsstyrelsens förslag skulle kompletteras så att även riksdagsledamöters skulder skulle redovisas (mot. 2007/08:K412). Motionären anförde att riksdagsstyrelsens förslag inte i tillräcklig utsträckning tog hänsyn till att människors förmåga att vara självständiga påverkas mer av skulder än tillgångar i den privata ekonomin. anförde att även utan uppgifter om ledamöternas skulder fyller registret syftet att ge erforderlig – om än inte fullständig – information om de åtaganden och ekonomiska intressen som ledamöterna har. Genom att informationen finns samlad i ett register är den lättillgänglig. Utskottet avstyrkte med detta den nämnda motionen (bet. 2007/08:KU2 s. 10). Sedan den nuvarande regleringen trätt i kraft har frågan om redovisning av skulder förts fram i en motion (mot. 2009/10:K258). Vid behandlingen av den vidhöll sitt tidigare ställningstagande och avstyrkte motionen (bet. 2009/10:KU11 s. 9). Med anledning av att Greco i sin rapport om rekommenderat att riksdagsledamöters skulder bör registreras har arbetsgruppen för uppförandekod övervägt frågan och kommit fram till att vissa skulder bör bli registreringspliktiga enligt lagen (arbetsgruppens slutrapport s. 11 f.). Arbetsgruppen föreslår att skulder som överstiger två prisbasbelopp och som härrör från närings- eller investeringsverksamhet ska bli registreringspliktiga. Enligt arbetsgruppen är det främst denna typ av skulder som i någon utsträckning och mer direkt skulle kunna påverkas av besluten i . Arbetsgruppen har också gjort gränsdragningen utifrån en diskussion om vilka skulder som skulle kunna innebära att en ledamot hamnar i en beroendeställning till den som har lånat ut pengar. Det är mycket svårt att se att bolåneskulder och studieskulder skulle kunna leda till en beroendeställning som påverkar uppdraget.