bet · H301UbU4 · 2015-11-12 00:00:00 — Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 I betänkandet behandlar utbildningsutskottet regeringens förslag i proposition 2014/15:137 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 och en motion som väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionen. I propositionen föreslår regeringen en ändring i skollagen (2010:800). Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Syftet är att förbättra förutsättningarna för att tidigt identifiera elever som riskerar att inte nå de delar av kunskapskraven i svenska och svenska som andraspråk som avser läs- och skrivutveckling eller kunskapskravet i matematik samt elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt, så att relevanta stödinsatser sätts in när så behövs. Lagändringen föreslås träda i kraft . I betänkandet finns en reservation (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2014/15:137 och avslår motion 2015/16:130 av m.fl. (V). Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (FP), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:137 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 och en motion som väckts med anledning av propositionen. En redovisning av förslaget i propositionen respektive i motionen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över lagförslaget. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. () har promemorian En bättre skolstart för alla: bedömning och betyg för progression i lärandet upprättats (U2014/4873/S). I promemorian föreslås bl.a. att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas i skollagen (2010:800) att meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedömningsstöd i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. I proposi-tionen behandlas endast detta av promemorians förslag. Promemorian har remissbehandlats. Propositionen innehåller ett förslag till ändring i skollagen (2010:800). Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Syftet är att förbättra förutsättningarna för att tidigt identifiera elever som riskerar att inte nå de delar av kunskapskraven i svenska och svenska som andraspråk som avser läs- och skrivutveckling eller kunskapskravet i matematik samt elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt, så att relevanta stödinsatser sätts in när så behövs. Lagändringen föreslås träda i kraft . Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Jämför reservation (V). Den senaste PISA-undersökningen visar att resultaten i den svenska skolan fortsätter att sjunka i bl.a. matematik och läsförståelse. ligger nu under OECD-genomsnittet inom dessa områden. betygsstatistik från /14 visar dessutom att allt fler elever inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program. visar PISA-undersökningen och även studier från (se t.ex. 387, 2013, lägesbedömning 2013 och 374, 2012, Likvärdig utbildning i svensk grundskola) att skillnaderna i skolresultat mellan skolor fortsätter att öka. Av PISA-undersökningen framgår även att det är särskilt stora skillnader i resultaten mellan pojkar och flickor när det gäller läsförståelse, till flickornas fördel. I utbildningen inom skolväsendet ska det enligt skollagen (2010:800) tas hänsyn till barns och elevers olika behov, och alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveck-ling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser (1 kap. 4 § och 3 kap. 3 § skollagen). För att detta ska kunna förverkligas ska kommunerna fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a § skollagen). På skolenhetsnivå är det rektorn som beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 10 § skollagen). I ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik i och sameskolan finns det kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 3. Detsamma gäller årskurs 4 i specialskolan. Det ingår i en lärares arbetsuppgifter att kontinuerligt och systematiskt följa upp och utvärdera elevernas kunskapsutveckling. Läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ska minst en gång per termin ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Lärarna ska därutöver i årskurs 1–5 (årskurs 1–6 i specialskolan samt, under vissa förutsättningar, även i årskurs 7–10 i specialskolan) en gång vid ett av utvecklingssamtalen upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan för eleven (10 kap. 12 och 13 §§, 11 kap. 15–16 a §§, 12 kap. 12–13 a §§ och 13 kap. 12 och 13 §§ skollagen). Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås ska eleven enligt skollagen skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska då skyndsamt se till att elevens behov av särskilt stöd utreds. Detsamma gäller om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska hållas med elevhälsan om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev behöver särskilt stöd ska han eller hon ges sådant stöd (3 kap. 5 a och 8 §§ skollagen). Om en elev ska ges särskilt stöd ska ett åtgärdsprogram utarbetas. Programmet ska visa bl.a. behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses. För en elev i och motsvarande skolformer ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (3 kap. 9 och 10 §§ skollagen). För att stödja lärarna i deras bedömning, uppföljning och utvärdering av elevernas kunskapsutveckling finns, förutom kunskapskrav och nationella prov, även frivilliga bedömningsstöd som utarbetar och tillhandahåller i de flesta ämnen och årskurser. Regeringen gav i uppdrag att ta fram forskningsbaserade bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och matematik för obligatoriskt bruk i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 1 i och motsvarande skolformer. Regeringen föreslår att det i skollagen ska införas ett bemyndigande som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän inom skolväsendet att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Enligt regeringens mening är en kontinuerlig och systematisk bedömning, uppföljning och utvärdering av elevernas kunskapsutveckling och sociala utveckling avgörande för att alla elever ska nå så långt som möjligt. De skillnader som finns mellan skolor i fråga om såväl kompetens att göra bedömningar som kvaliteten på det underlag som lärarna använder sig av vid bedömningarna bidrar till ojämlika förutsättningar för eleverna. Regeringen anser att tillämpningen av nationellt fastställda bedömningsstöd i skolan skulle främja en likvärdighet i lärarnas bedömningar av elevernas kunskaper. Nationellt fastställda bedömningsstöd skulle även främja det kollegiala arbetet mellan lärare genom att gemensamma begrepp och mallar används i bedömningen. Detta skulle i sin tur kunna ge en högre kvalitet i bedömningarna. Ytterst skulle detta ge ökade förutsättningar för fler elever att klara de kunskapskrav som minst ska uppnås. Regeringen anser att nationella obligatoriska bedömningsstöd kan bidra till att tidigt identifiera elever som behöver särskilt stöd. Detsamma gäller i fråga om elevers behov av stöd i form av särskilda anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Ett obligatoriskt nationellt bedömningsstöd ger ökade förutsättningar för att stödåtgärder sätts in tidigt för elever som annars riskerar att inte nå kunskapskraven i årskurs 3. Regeringen anser även att bedömningsstöden kan hjälpa till att identifiera elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt. Regeringen bedömer även att om lärare tidigt och kontinuerligt använder bedömningsstöd möjliggörs en sammanhållen bild av samtliga elevers kunskapsutveckling. Därmed kan skolans rektor – och i förlängningen huvudmannen – få tydlig information om hur resurserna bäst bör fördelas utifrån elevernas behov. Regeringen anser att det är av största vikt att skolhuvudmän och skolor ges tillräckligt med tid för att genomföra skolreformer. Förslaget om obligatoriska bedömningsstöd bör införas först /17. Lagändringen bör därför träda i kraft . Regeringen har för avsikt att noga följa hur skolor och lärare använder de obligatoriska bedömningsstöden och vilken inverkan dessa har på lärares administrativa arbete. I kommittémotion 2015/16:130 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att ska avslå propositionen. Motionärerna anser att den svenska skolan måste bli bättre på att sätta in särskilt stöd tidigt men ställer sig inte bakom förslaget om att det ska tas fram obligatoriska bedömningsstöd som ska tillämpas överallt i landet. Utgångspunkten måste, enligt motionärerna, vara att lärarna väljer ett bedömningsstöd eller använder sin egen kunskap och sina egna verktyg på ett sätt som passar den situation, grupp eller elev som är aktuell för tillfället. Mot bakgrund av de sjunkande resultaten i den svenska skolan i bl.a. matematik och läsförståelse och att skillnaderna i resultat mellan skolor fortsätter att öka anser utskottet att de föreslagna obligatoriska bedömningsstöden i årskurs 1 är angelägna. Det är enligt utskottet av stor vikt att rätt insatser av god kvalitet sätts in tidigt eftersom det finns forskningsstöd för att stöd och stimulans utifrån elevernas behov redan i de första årskurserna är viktigt för att förebygga att eleverna senare utvecklar problem med läs- och skrivförmågan. Det gäller sålunda att tidigt fånga upp elever med stödbehov och elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt. För att alla elever ska ges de bästa förutsättningar att nå kunskapskraven bör bedömningarna enligt utskottet göras med likvärdiga utgångspunkter, även om metoder och arbetssätt måste få vara anpassade till varje elev utifrån de nationellt fastställda kunskapskraven. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett nationellt och enhetligt bedömningsunderlag skulle utgöra ett stöd för lärarna och därför bör bidra till att underlätta uppföljningen av elevernas kunskaper snarare än att utgöra ytterligare en administrativ arbetsbörda. Utskottet är fast övertygat om att tillämpningen av nationellt fastställda bedömningsstöd i skolan kommer att främja en likvärdighet i lärarnas bedömningar av elevernas kunskaper liksom det kollegiala arbetet mellan lärare. Detta bör leda till en högre kvalitet i bedömningarna och därigenom gynna eleverna. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition och avstyrker motion 2015/16:130 (V). Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:130 av m.fl. (V) och avslår proposition 2014/15:137. Jag anser att den svenska skolan måste bli bättre på att sätta in särskilt stöd . Denna fråga har fått stor uppmärksamhet , och jag välkomnar att regeringen på olika sätt vill förbättra förutsättningarna för detta. I likhet med vad som sägs i remissvar anser jag dock att utgångspunkten måste vara att lärarna väljer ett bedömningsstöd eller använder sin egen kunskap och sina egna verktyg på ett sätt som passar den situation, grupp eller elev som är aktuell för tillfället. När de nya obligatoriska bedömningsstöden har tagits fram finns det risk för att många lärare upplever detta som att ännu en börda läggs på dem uppifrån och att politiken återigen visar misstro och inte litar på lärarnas kompetens och förmåga. är även i sitt remissvar kritiska mot förslaget och anser att det är att börja i fel ände. Också är i sitt remissvar oroliga för hur ett obligatorium kommer att tas emot mot bakgrund av de senaste årens diskussion om lärarnas arbetsbörda och uppföljningssystemens omfattning. Jag menar att fortsatta satsningar på lärarnas kompetens och förutsättningar att använda sina kunskaper i praktiken är det bästa sättet att få skolan att tidigt fånga upp och ge stöd till elever som riskerar att halka efter. utvecklande av bedömningsstöd och bedömningsunderlag är även det ett viktigt arbete som bör fortsätta. Jag ställer mig dock inte bakom förslaget om att det ska tas fram obligatoriska bedömningsstöd som ska tillämpas överallt i landet. Jag anser därför att bör avslå propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:137 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2015/16:130 av m.fl. (V): avslår proposition 2014/15:137 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. I betänkandet om obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 föreslås införande av just obligatoriska bedömningsstöd, i syfte att förbättra förutsättningarna för skolorna att tidigt upptäcka vilka elever som riskerar att inte nå vissa av kunskapskraven och därmed kan vara i behov av särskilt stöd. Den svenska skolan måste helt klart bli bättre än på att sätta in särskilt stöd . Denna fråga har fått stor uppmärksamhet , och välkomnar att regeringen och utskottet på olika sätt vill förbättra förutsättningarna för det. Exempelvis är vi överens med regeringen om de pågående satsningarna på fler anställda i lågstadiet och förskoleklasserna, utökad specialpedagogisk kompetens och fler utbildningsplatser på specialpedagog- och speciallärarutbildningarna. I likhet med anser vi dock att utgångspunkten måste vara att lärarna väljer ett bedömningsstöd eller använder sin egen kunskap och sina egna verktyg på ett sätt som passar den situation, grupp eller elev som är aktuell för tillfället. När de nya bedömningsstöden har tagits fram finns det en risk att många lärare upplever detta som ännu en börda som läggs på dem uppifrån och att politiken återigen visar misstroende mot och inte litar på lärarkårens kompetens och förmåga. är kritiska mot förslaget. Man anser att det är att börja i fel ände, som man bokstavligen har uttryckt det. Även är i sitt remissvar oroligt för hur ett obligatorium kommer att tas emot, mot bakgrund av de senaste årens diskussioner om lärarnas arbetsbörda och uppföljningssystemets omfattning. Vi menar att fortsatta satsningar på lärarnas kompetens och förutsättningar att använda sina kunskaper i praktiken är det bästa sättet för skolan att tidigt fånga upp och ge stöd till de elever som är i behov av särskilt stöd och som har halkat efter i skolan. Även utvecklande av bedömningsstöd och bedömningsunderlag är ett viktigt arbete som bör fortsätta. Dock kan vi inte ställa oss bakom förslaget att obligatoriska bedömningsstöd ska tas fram, och därmed yrkar vi avslag på förslaget i betänkandet och bifall till reservation. Låt mig börja med att säga att vi har en bra skola. Vi har en bra skola med många engagerade vuxna som i sina olika yrkesroller bidrar till lärande och kunskaper. Vi har dock även utmaningar. Den senaste PISA-undersökningen, , visar att resultaten i den svenska skolan fortsätter att sjunka i bland annat matematik och läsförståelse. någonsin ligger nu under OECD-genomsnittet på dessa områden. Dessutom är det allt fler som inte når behörighet till gymnasiets nationella program. Propositionen innehåller ett förslag till ändring i skollagen. Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmännen att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Precis som beskrivs i propositionen är syftet att förbättra förutsättningarna för att tidigt identifiera elever som riskerar att inte nå de delar av kunskapskraven i svenska och svenska som andraspråk som avser läs- och skrivutveckling eller kunskapskravet i matematik samt elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt, så att relevanta stödinsatser sätts in när så behövs. Skollagen säger att det ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov och att barn och elever ska ges den ledning och den stimulans de behöver för att lära sig och utvecklas utifrån sina egna förutsättningar. För att lyckas med detta ska kommunerna fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns en kedja av verktyg för att följa upp och utvärdera det lärande och kunskapsinhämtande som sker i skolan. Om man befarar att någon elev inte kommer att uppnå de kunskapskrav som ställs ska eleven ges stöd, och om det inte hjälper ska åtgärdsprogram upprättas. Det är viktigt att stöd ges på det sätt och i den omfattning som krävs för att eleven ska ha möjlighet att nå de lägsta kunskapskrav som ställs. Trots denna kedja av verktyg finns det skillnader mellan skolor och mellan elever i möjligheten att nå de uppställda kunskapsmålen. Därför är nationella bedömningsstöd redan i årskurs 1 så viktiga. De ger nämligen ökade förutsättningar för att stödåtgärder sätts in , så att eleverna inte riskerar att inte nå kunskapsmålen i senare årskurser. Stöden kan också bidra till att identifiera de elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt. Slutligen är de viktiga därför att bedömningarna görs utifrån ett nationellt och enhetligt bedömningsunderlag, något som bidrar till en likvärdighet i lärarnas bedömningar och även i det kollegiala arbetet mellan lärare. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att det är vår skyldighet att sätta in alla de åtgärder som behövs för att ge alla barn och unga möjlighet att lyckas i skolan och ta sig vidare i livet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Jag vill inte förlänga debatten alldeles för mycket, men jag vill ställa en fråga till . På vilket sätt anser man att man litar på lärarkåren, lärarnas kompetens och den utbildning de ändå har gått igenom när man inför obligatoriska bedömningsstöd på det här sättet? Som vi ser det är problemet inte att lärarna inte har de verktyg som behövs för att kunna fånga upp elever . Problemet är inte heller att lärarna inte har den kompetensen. Problemet är i stället att lärarna och skolans personal över huvud taget tvingas vara mer och mer administrativa och ekonomiska tjänstemän snarare än pedagogiska ledare och lärare. I stället för att få förtroendet att arbeta med den kunskap de besitter får de alltså arbeta med uppgifter som inte har med deras uppdrag att göra. På vilket sätt skulle detta underlättas av det obligatoriska bedömningsstödet? Vi vet att det har varit stora diskussioner om den administrativa bördan för lärarna. Vi har också haft mycket diskussioner kring att vi just måste lita på lärarkårens kompetens. Jag kan inte se att man gör det genom att införa obligatoriska bedömningsstöd, och jag vill att redogör för hur regeringen och Socialdemokraterna tänker i frågan. Herr talman och ! Detta förslag innebär inget misstroende mot personalen och lärarna i skolan. Det är i stället ett försök att rätta till det vi ser inte fungerar, nämligen att det skiljer så mycket mellan skolor och mellan elever. Om man har bättre förutsättningar att göra likvärdiga bedömningar ökar också chansen att göra en bättre kvalitetsuppföljning. Det är det stora skälet till att vi nu tycker att det är viktigt att sätta in de nationella bedömningsstöden. har också skapat en jättestor delaktighet i detta arbete genom att ha en enkät ute som vilken lärare som helst kan svara på fram till , för att bidra till att bedömningsstöden ska bli så bra som möjligt. Jag vill verkligen trycka på att detta absolut inte handlar om ett misstroende mot personalen och lärarna, utan det handlar om kvalitetsuppföljningen och möjligheten att se till att alla barn faktiskt får stöd mycket tidigare än . Jag tackar för svaret. Jag vill dock återgå till detta med vilket förtroende man har för lärarkårens kompetens. Någonstans förstår jag absolut vad regeringen och övriga utskottet menar när det gäller att underlätta, att det ska vara likvärdigt etcetera. Det tror jag att vi alla kan ställa oss bakom. Frågan är dock om detta är att bemöta problemet från grunden eller om det är att lägga ett plåster på någonting som måste tas tag i från grunden. Lärare vet nämligen vilka insatser som behöver sättas in, men de får inte göra det på grund av ekonomiska skäl. Alla som har varit ute på besök i en skola - det räcker med en av alla skolor - vet att det är så det ligger till, att kompetensen finns. Det finns dessutom stödverktyg för lärarna för att kunna fånga upp tidiga problem hos elever etcetera. Men lärarna är fastlåsta i de väldigt snäva och fyrkantiga ekonomiska ettårsramar som kommunerna har. Därmed kan de inte sätta in de insatser som behövs. Jag menar att det här ger en bild utåt av att nu ska det här underlätta. Men i själva verket kommer det inte att spela någon roll, för det som styr är inte det obligatoriska bedömningsstödet, utan det som kommer att styra också i fortsättningen är ekonomin, vilket i slutändan leder till att man inte visar förtroende för lärarnas yrkeskompetens. Det här menar jag inte att regeringen är ansvarig för, för det har pågått . Men när ni är med och driver igenom detta är ni ansvariga för att det fortsätter att vara på det här sättet och att problemet inte angrips från grunden. Det är klart att det här är en viktig pusselbit för att komma till rätta med ett stort problem som ändå finns. Det viktigaste - det tror jag att vi är överens om eftersom vi är överens om det gemensamma budgetförslag som föreligger - är att vi tillför resurser till skolan, något som inte gjorts tidigare. Regeringen är också tydlig med att man tänker följa upp det här mycket noga. När jag nu har chansen vill jag uppmana de lärare som kanske är lite tveksamma till detta att gå in och lämna synpunkter på . Där kan man tycka till och vara med och påverka det här arbetet så att det blir riktigt bra, och det är ju det vi vill.