bet · H201SoU10 · 2015-04-09 00:00:00 — Enligt motion 2014/15:1838 av (M) bör en översyn göras av de stöd, rutiner och ersättningar som tillämpas inom områdets alla delar för att underlätta verksamheten och förutsättningarna för familjehem. I motion 2014/15:1890 av (M) begärs ett tillkännagivande om att kontrollera föräldrarnas allmänna lämplighet. Motionären framhåller att möjligheten att utbilda fosterföräldrar, tillåta oanmälda besök och kontrollera belastningsregister bör ses över. Enligt motion 2014/15:830 av (C) bör övergången från LVU till lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall eller lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård ses över. Motionären anför att när en person som har haft dokumenterade missbruksproblem eller lidit av psykisk ohälsa fyller och blir myndig, får personen utan vidare själv besluta om han eller hon vill ha hjälp eller inte. Personerna har för det allra mesta varit omhändertagna enligt LVU, men när de fyller är den lagen inte längre tillämplig. I motion 2014/15:2432 av (C) begärs ett tillkännagivande om att införa skärpta krav på medicinska och pedagogiska grundutredningar av omhändertagna barn och ungdomar. Motionären anför att med en lagstadgad rättighet till utredning av de behov som är kopplade till hälsa och utbildning skulle samhällsvårdade barn och ungdomar få möjlighet till stöd i ett tidigare skede. I motion 2014/15:851 av (KD) begärs ett tillkännagivande om en översyn av familjehemmens uppdrag och hur man undviker sammanbrott som resulterar i omplacering av barn. Enligt motion 2014/15:1646 av (KD) bör de ekonomiska villkoren för familjehemsföräldrar ses över. Motionären framhåller att det kanske kan bidra till att fler vågar ta på sig ett sådant uppdrag. I kommittémotion 2014/15:2960 yrkande 15 av Per Ramhorn m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om nationella riktlinjer för vård av barn och unga. Motionärerna anser att det måste finnas en väl fungerande samhällsvård och att högre krav bör ställas på utförarna. Enligt motion 2014/15:1141 av (S) bör regelverket för HVB som drivs i vinstsyfte ses över. Motionären påpekar att det kan vara mycket lönsamt att driva HVB och att det har uppmärksammats att ägare till privata HVB har gjort stora vinster, trots att bemanningen varit otillräcklig. I motion 2014/15:2819 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över kraven på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård och undersöka möjligheten att ställa krav på certifiering eller auktorisation av dessa. I motion 2014/15:2830 av (S) yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden om att se över möjligheterna att införa tillståndsgivning för offentligt drivna HVB och om att skärpa kraven för tillståndsgivning för alla HVB. Motionären påpekar även att tillståndet att driva HVB ska kunna upphävas vid återkommande brister på HVB som inte rättas till (yrkande 3). I kommittémotion 2014/15:79 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på alternativ till HVB för ensamkommande flyktingbarn. Motionärerna noterar att en annan boendeform, utan vinstintressen, skulle göra det möjligt för kommunerna att ta emot fler ensamkommande flyktingbarn. Rätt till utbildning vid placering utanför hemmet I motion 2014/15:1819 av (M) begärs ett tillkännagivande om utbildningsstöd för familjehemsplacerade barn. Motionären påpekar bl.a. möjligheten att arbeta vidare med att förbättra skolresultaten för familjehemsplacerade barn exempelvis genom att ge i uppdrag att driva frågan vidare. I motion 2014/15:1634 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till nationella riktlinjer för när det gäller uppföljning av barn som placeras i fosterhem eller på institution och att hitta samverkansrutiner med barnens hemkommuner för att skolplikten ska fullgöras. Det allmännas ansvar när barn far illa Enligt motion 2014/15:873 av (KD) bör kommunen göras skadeståndsansvarig när ett barn eller en ungdom som har omhändertagits av sociala myndigheter drabbas av vanvård eller andra övergrepp. I motion 2014/15:469 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av ansvarsutkrävande när omhändertagna barn dör. Motionären framhåller att en ansvarsutredning bör vara obligatorisk när ett omhändertaget barn dör. I fall där grova fel framkommer i utredningen eller barnet har utsatts för brott måste detta få konsekvenser för de ansvariga. Samma motionär begär i motion 2014/15:748 att möjligheterna till förtydligade rättigheter för omhändertagna barn ses över. Motionären anser att i fall där en ansvarig kommun grovt har försummat sin plikt att säkerställa barnets rätt till utbildning och hälso- och sjukvård bör barnet ha rätt att kräva ekonomisk kompensation från kommunen. I motionerna 2014/15:515 och 2014/15:516 föreslår samma motionär tillkännagivanden om sanktioner vid myndighetsmissbruk mot barn samt oberoende ombud för och skadestånd till vanvårdade barn. Omhändertagna svenska barn i Enligt motion 2014/15:2058 av (S) bör regeringen ta initiativ till åtgärder som möjliggör att fall med omhändertagna svenska barn i överförs till svenska myndigheter. Motionären framhåller att det finns fall där svenska barn har omhändertagits av myndigheter när barnen har vistats i med sina föräldrar. När föräldrarna sedan flyttat tillbaka till har barnen fortsatt hållits omhändertagna av de norska myndigheterna. ska enligt 6 kap. 1 § SoL sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende (HVB). ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön. Uppgifter ur belastnings- och misstankeregister bör hämtas in när det gäller tilltänkta familjehem, se 4 kap. 5 § föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende. Ansvaret för att bevaka en elevs rätt till utbildning och skolplikt ligger på elevens hemkommun och regleras i 7 kap. 21 § skollagen. Med hemkommun avses enligt 29 kap. 6 § skollagen den kommun där eleven är folkbokförd. Skolplikten motsvaras av en rätt till utbildning och startar höstterminen det kalenderår då barnet fyller och upphör i normalfallet vid utgången av vårterminen det nionde skolåret, se 7 kap. 10 och 12 §§. Elever som placeras i familjehem folkbokförs i den kommun där familjehemmet ligger enligt folkbokföringslagen (1991:481). Ansvaret för skolplikten och rätten till utbildning överförs då enligt skollagen till den nya hemkommunen och den nya skolhuvudmannen. Elever som vistas på institutioner för sjukvård, vård av unga, kriminalvård eller vård av missbrukare är undantagna från regeln om dygnsvila och är därför fortsatt folkbokförda i sin ursprungliga hemkommun, se 9 § första stycket 3 folkbokföringslagen. Även ansvaret för skolplikt och utbildning för de elever som vårdas på HVB ligger kvar på den ursprungliga hemkommunen. Hemkommunen ska enligt skollagen se till att skolpliktiga barn som inte går i kommunens egna skolor får föreskriven utbildning på något annat sätt. Även skolhuvudmannen har enligt 7 kap. 22 § skollagen till uppgift att se till att eleverna fullgör sin skolgång. Av en s.k. genomförandeplan ska det framgå vilka åtgärder som planeras för att barnet eller den unge ska få bl.a. lämplig utbildning i förskolan eller skolan, se 7 kap. 3 § ovannämnda föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende. Utredningen om tvångsvård, nedan kallad ser över bestämmelserna i och analyserar behovet av förändringar och förtydliganden av regelverket (dir. 2012:79). Vissa frågor som berör socialtjänstlagen ingår också i uppdraget. Av direktivet framgår att syftet med utredningen är att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga som tvångsvårdas enligt LVU samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Den särskilda utredaren ska bl.a. • göra en övergripande översyn av bestämmelserna om tvångsvård av barn och unga enligt LVU • se över vissa frågor som berör både LVU och SoL, t.ex. om kraven på familjehems- och jourhemsföräldrars lämplighet bör skärpas • analysera om privata konsulentstödda verksamheter i vissa fall bör vara tillståndspliktiga • se över av bestämmelserna som reglerar Statens institutionsstyrelses verksamhet vid de särskilda ungdomshemmen, bl.a. de särskilda befogenheterna • se över tillämpningen av förebyggande insatser enligt LVU • analysera hur samverkan mellan olika myndigheter och andra relevanta aktörer i samband med att barn tvångsvårdas enligt LVU kan förbättras • analysera gränsdragningen mellan familjehem och hem för vård eller boende och lämna förslag om hur kraven på dessa verksamheter bör utformas för att ge förutsättningar för en god och säker vård • analysera gränsdragningen mellan tvångsvård enligt LVU och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT. uppdrag ska slutredovisas . Fler placeringsalternativ för barns och ungas boende, vård och uppfostran Ett av förslagen i delbetänkande Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3) är att familjehem och jourhem ska utredas i två steg. I det första steget ska hemmets allmänna lämplighet utredas och leda fram till ett beslut om medgivande. Vid denna bedömning ska särskild hänsyn tas till de tilltänkta familjehems- eller jourhemsföräldrarnas personliga egenskaper, hälsa och sociala förhållanden samt deras förmåga att ge den omvårdnad och fostran som placerade barn i allmänhet behöver. En kontroll ska alltid göras i misstanke- och belastningsregister. I nästa steg – inför en placering – ska en bedömning göras om hemmet kan tillgodose det specifika barnets behov. Inför varje ny placering i hemmet ska en förnyad registerkontroll göras. För att öka säkerheten för barn som placeras i jourhem föreslår utredningen därför att varje kommun som avser att anlita ett visst jourhem måste utreda och lämna ett medgivande. Medgivandet ska omprövas , vilket bidrar till att insynen i jourhemmen ökar och kontakten mellan och hemmet stärks. Vid omprövningen ska en förnyad registerkontroll göras. lägger i delbetänkandet fram ytterligare förslag för en trygg och säker vård i familjehem och jourhem. • Ett obligatoriskt krav på genomgången grundläggande utbildning för blivande familjehems- och jourhemsföräldrar. • Konsulentverksamheter ska få bedrivas endast efter tillstånd från . • Det bör införas en bestämmelse om att ska genomföra regelbunden tillsyn av hur kommunerna planerar och genomför familjehems- och jourhemsvården. • Det behövs nationella insatser för att säkra rekryteringen av familjehem och jourhem . Det behövs en samlad informationssatsning riktad till allmänheten för att öka intresset för rollen som familjehems- och jourhemsförälder. • Det bör inrättas ett nationellt centrum för familjehemsvården, med syfte att bidra till fortsatt utveckling av vården. delbetänkande bereds inom , och en proposition om nya placeringsformer för barn och unga har aviserats till . I ett frågesvar om HVB och mobiltelefoner anförde statsrådet följande (fr. 2014/15:212): har frågat mig om jag avser att utreda om HVB-hemmen bör få en möjlighet att utifrån individuella bedömningar helt eller delvis begränsa mobil- och internetanvändningen för de ungdomar som har placerats där för behandling med stöd av socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). ska verka för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden. Utgångspunkten är att alla insatser till skydd och stöd för barn och unga ska ske under frivilliga former. I syfte att ge utsatta barn och unga det stöd de behöver har socialnämnden i vissa fall möjlighet att ingripa även om behövlig vård inte kan ges på frivillig väg, vilket regleras i LVU. Barnets bästa ska vara avgörande för allt som görs och barnet ska ha rätt att komma till tals i frågor som rör henne eller honom. Utredningen om tvångsvård för barn och unga har i uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna i . [– – –] Jag har fått information om att utredningen särskilt ser över frågan om ungdomars användning av mobiltelefoner och annan informationsteknik. Rätt till utbildning vid placering utanför hemmet antog ändringar i skollagen som bl.a. syftar till att säkerställa att elever som vistas i ett hem för vård eller boende (HVB) ska få undervisning (prop. 2014/15:34, bet. 2014/15:UbU4, prot. 2014/15:74). Det förtydligas att en elev som vistas på ett HVB har rätt att bli mottagen i en skola i den kommun där hon eller han befinner sig. Bestämmelserna avser , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Ändringarna träder i kraft . I betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76), som ligger till grund för den nyssnämnda propositionen, bedömdes även att socialnämnden i samarbete med den nämnd som ansvarar för utbildning i kommunen (utbildningsnämnden) bör ansvara för att ett samverkansavtal upprättas i kommunen för att reglera respektive parts ansvar för barn som placeras i samhällsvård och byter skola. Förslaget om samverkan finns inte med i den nämnda propositionen. Enligt uppgift från bedömer man att fler av betänkandets förslag ska behandlas framöver. och har på regeringens uppdrag tagit fram en vägledning för att stötta samverkan kring de placerade barnen i utbildnings- och hälsofrågor (skr. 2013/14:91 s. 76). För att vidare stärka placerade barns möjligheter till en sammanhållen skolgång har regeringen gett (Sis) och Specialpedagogiska skolmyndigheten ett uppdrag att utveckla och pröva en strukturerad modell för skolverksamheten inom Sis –2015. Omhändertagna svenska barn i I en interpellationsdebatt om omhändertagna svenska barn i anförde statsrådet följande (ip. 2013/14:245): Som är väl medveten om kan jag som minister varken kommentera eller försöka påverka enskilda ärenden. När barn omhändertas av sociala myndigheter i gäller svensk lagstiftning oavsett vilket land barnet kommer från. På samma sätt är norsk lagstiftning gällande i och ligger till grund för omhändertaganden i oavsett vilket land barnet kommer från. Det norska rättssystemet liknar det svenska, och reglerna är ofta likartade i social- och familjerättsliga frågor. Jag vill gärna lyfta fram att anslöt sig till om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn. Konventionen syftar till att stärka skyddet för barn i internationella situationer. Den ger till exempel myndigheter i ett konventionsland formella möjligheter att samarbeta i ett ärende gällande barn i ett annat konventionsland, inklusive ärenden som gäller placering av barn. har ännu inte ratificerat denna konvention. Både och har dock ratificerat . Det innebär att ansvariga myndigheter i både och ska säkerställa det enskilda barnets rätt att få sina grundläggande rättigheter och behov tillgodosedda. sätter barnet i centrum och uttrycker barnets behov som rättigheter. En röd tråd i konventionen är barnets behov av och därmed rätt till båda sina föräldrar. Flera av artiklar syftar till att ge barnet ett särskilt skydd i situationer där vuxenvärlden på olika sätt kränker barnet och brister i respekt för det. Barnet får inte skiljas från sina föräldrar mot deras vilja, om det inte är nödvändigt för barnets bästa. I görs det också klart att barnets och vårdnadshavarnas intressen inte alltid sammanfaller. I avvägningen mellan barnets intressen och föräldrarnas har barnets företräde. Jag vill avsluta med att betona att insatser som genomförs mot föräldrars vilja alltid är förenat med svårigheter, även om det för barnet kan vara nödvändigt. Motionsyrkanden om frågor som bereds av behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU12. Utskottet uttalade då följande (s. 41, 3 res. S, MP, V), och följde utskottet (prot. 2013/14:90): har i uppdrag att bl.a. göra en övergripande översyn av bestämmelserna om tvångsvård av barn och unga, se över vissa frågor som berör både LVU och SoL […]. delbetänkande Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga, SOU 2014:3, innehåller en översyn av befintliga placeringsalternativ för barn och unga, och förslag lämnas på nya placeringsalternativ. Utskottet välkomnar delbetänkande och anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Det som tas upp i motionerna […] omfattas av utredningens uppdrag. bör inte ta något initiativ. I betänkande 2012/13:SoU4 behandlades motionsyrkanden om krav på registerkontroller av personal som arbetar med barn. Utskottet uttalade då följande (s. 44, 1 res. SD) och följde utskottet (prot. 2012/13:29): En reglering som leder till största möjliga trygghet och säkerhet måste enligt utskottet vara utgångspunkten när det gäller de barn som placeras i samhällets vård. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att socialnämnden enligt gällande regler har möjlighet att begära ut uppgifter ur register i ärenden om bl.a. vård i familjehem. Dessutom finns en rekommendation om att hämta in sådana uppgifter i nya föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11). Direktiven till Utredningen om översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga m.m. omfattar bl.a. frågan om ytterligare lagstiftning på området registerkontroll för personal som arbetar med barn. Detta arbete bör avvaktas. Motionerna […] får med det anförda anses åtminstone delvis tillgodosedda och avstyrks. I det nyssnämnda betänkandet behandlades även motionsyrkanden om utbildningsinsatser för placerade barn och unga. Utskottet uttalade då följande (s. 34), och följde utskottet (prot. 2012/13:29): är ytterst ansvarig för utförandet av de insatser som den som har placerats i ett familjehem behöver. Det är därför angeläget att det är tydligt vilket ansvar och vilka uppgifter familjehemsföräldrarna respektive socialnämnden har i detta sammanhang. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag om att socialnämnden i samband med ett beslut om placering i ett familjehem ska ingå avtal med dem som nämnden avser att anlita som familjehem. Nämndens och familjehemmets åtaganden när det gäller barnets behov av stöd och skydd under placeringen ska framgå av avtalet. Av detta ska det t.ex. framgå vem som är ansvarig för att olika insatser för barnet kommer till stånd, såsom stödinsatser i skolan. Utskottet vill liksom regeringen understryka att ska verka för att placerade barn och ungdomar får bl.a. den utbildning de har rätt till enligt skollagen. Utskottet välkomnar därför förslaget om att socialnämnden ska verka för att de barn som omhändertagits för samhällsvård får lämplig utbildning. Förutom förslagen i propositionen konstaterar utskottet att regeringen har lämnat flera utredningsuppdrag på området utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård till olika myndigheter, bl.a. ska i samarbete med ta fram en vägledning i arbetet med placerade barns hälsa och utbildning. Utskottet anser inte att detta arbete bör föregripas. Motionerna […] får med det anförda anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. Motionsyrkanden om det allmännas ansvar när barn far illa m.m. behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU12. Utskottet uttalade då följande (s. 41), och följde utskottet (prot. 2013/14:90): Utskottet planerar att genomföra ett kunskapsseminarium om arbete med barn som far illa, då företrädare för bl.a. , , forskare på området, vissa kommuners socialtjänst samt deltar. Syftet är att bredda och fördjupa kunskaperna inom området. Motionerna […] avstyrks. I det nyssnämnda betänkandet behandlades även motionsyrkanden om barnombud. Utskottet uttalade då följande (s. 41, 2 res. MP, V), och följde utskottet (prot. 2013/14:90): Utskottet vidhåller sin bedömning att inte bör ta något initiativ med anledning av motionsyrkanden om barnombud. Utskottet anser att den ovan nämnda uppföljningen av lagändringarna bör avvaktas. Motionerna […] avstyrks. har i uppdrag att bl.a. göra en övergripande översyn av bestämmelserna om tvångsvård av barn och unga, se över vissa frågor som berör både LVU och SoL, t.ex. om kraven på familjehems- och jourhemsföräldrars lämplighet bör skärpas, samt analysera om privata verksamheter i vissa fall bör vara tillståndspliktiga (dir. 2012:79). Uppdraget omfattar även bl.a. att analysera gränsdragningen mellan familjehem och hem för vård eller boende (HVB) samt att analysera gränsdragningen mellan tvångsvård enligt LVU och enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. uppdrag ska slutredovisas . I delbetänkande Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3) föreslås nya placeringsalternativ. Delbetänkandet bereds inom , och en proposition om nya placeringsformer för barn och unga har aviserats till . Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Motionsyrkandena om nya placeringsformer för barn och unga m.m. avstyrks. har antagit ändringar i skollagen för att säkerställa att elever som vistas i HVB ska få undervisning inom skolväsendet. Vidare noterar utskottet att det i betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76) bedömdes att socialnämnden i samarbete med utbildningsnämnden i kommunen bör ansvara för att ett samverkansavtal upprättas för att reglera respektive parts ansvar för barn som placeras i samhällsvård och byter skola. Betänkandets förslag bereds inom , och resultatet av detta bör avvaktas. Utskottet anser inte att det behövs något initiativ från med anledning av mo-tionsyrkandena om rätt till utbildning vid placering utanför hemmet. Utskottet håller fast vid bedömningen att det inte behövs något tillkännagivande med hänsyn till motionsyrkandena om det allmännas ansvar när barn far illa. Motionsyrkandena om detta avstyrks. Utskottet avstyrker motionsyrkandet om omhändertagna svenska barn i . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om säker och tillgänglig behandling av missbrukare, om konsekvensbedömningar vid uteslutning från substitutionsprogram, om stöd till medberoende och om spelberoende. Jämför reservation 11 (M). Säker och tillgänglig behandling av missbrukare I kommittémotion 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att den som har fastnat i missbruk ska få den hjälp och det stöd som behövs. I motion 2014/15:2614 av (M) betonas vikten av att ge vård och behandling till missbrukspatienter och beroende som baseras på vetenskaplig grund i syfte att ge medborgare den säkraste och mest effektiva vården oavsett var i landet de bor. I motion 2014/15:178 av (C) begärs ett tillkännagivande om vård av och omsorg om människor med missbruksproblem. Motionären anför att det borde utredas hur en skademinimeringsprincip i skulle kunna tillämpas och vilka konsekvenser den skulle kunna få. I motion 2014/15:710 av (S) begärs ett tillkännagivande om lagstadgat brukarinflytande inom missbruksvården. Motionären påpekar att personer med missbruksproblem ofta har ovärderliga erfarenheter av hur bemötandet inom missbruksvården fungerar – erfarenheter som kan bidra till förbättringar av vårdens utformning. I motion 2014/15:919 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av tillgång till säker behandling för missbrukare. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att se över möjligheterna till incitamentssystem inom missbruksvården (yrkande 2). Motionärerna anför att staten bör se över möjligheterna att skapa ett belöningssystem som gynnar de landsting som bedriver en framgångsrik missbruksvård.