· H201MJU5 · 2015-03-04 12:27:37 — Det var mycket betydelsefulla åtgärder för att stärka lönsamheten för alla de företagare som vi har i och runt de gröna verksamheterna, vilka ofta är småföretagare. Vi sänkte därtill ungdomsarbetsgivaravgiften vid makten, så mycket att vi till och med halverade den. Det var mycket viktigt för en bransch där många unga människor jobbar; då tänker jag på trädgårdsverksamheten. Vi tog helt och hållet bort regelverket för den handelsgödselskatt som infördes av den majoritet som fanns för ett femtontal år sedan och som då såväl som var rödgrön. Vi tog bort delar av kontrollavgifterna på slakterierna, vilket i pengar motsvarar . Vi tog bort de avgifter som tidigare fanns för djurskyddskontrollen. Vi tog bort traktorregistreringsavgiften. Vi tog bort avgiften för att registrera djur i centrala djurregister. Det är några riktigt konkreta och substantiella åtgärder, sådana som faktiskt påverkar kostnadsbelastningen på de gröna verksamheterna. Tack för svaret, ! Om vi diskuterar traktorregistrering kan jag säga att det gjorde för min traktor hemma. Det hade jag nog kunnat betala in. som medverkande i alliansregeringen, och själv som landsbygdsminister, var med och tillsatte , vars tydliga skrivning bland annat var att inga skatter fick läggas förslag på. Det kommer att presenteras . Då ser vi en del av förslagen. Förhoppningsvis kommer vi att få se kraftfulla förslag. Jag vill hävda att om vi talar om konkurrenskraft kan vi inte bara diskutera de små delarna, även om de också är viktiga. Det handlar om att det svenska lantbruket måste konkurrera på likvärdiga villkor, och där är skatterna, framför allt för diesel, en hämsko. Jag kommer att återkomma till det i varje debatt. är trovärdigt endast om man medverkar till att lägga fram ett sådant förslag i . Det finns en majoritet i för att sänka dieselskatten för bönderna. Då är frågan hur trovärdigt är eftersom är med i decemberöverenskommelsen, den så kallade DÖ. Därmed har de valt att anpassa sin politik till , Socialdemokraterna och, vilket är det värsta, . Det är partier, åtminstone och , som jag upplever bedriver en direkt landsbygdsfientlig politik. Om man inte kommer att medverka, om man i stället kommer att stå upp för landsbygden, hur kan man i så fall släppa fram en rödgrön budget? Låt mig börja med . Det fanns en annan utredning som arbetade parallellt med den och som har avlämnat sitt betänkande, nämligen . Den utredningen hade att se över skatter för det företagande som vi har i vårt land, inklusive det som vi kallar för det gröna företagandet. Därför gjordes ställningstagandet att inte utreda saker och ting två gånger. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Det är riktigt att det vid sidan av direkta kostnader i form av skatter och avgifter är mycket annat som påverkar konkurrenskraften. Det var därför jag som jordbruks- och landsbygdsminister lade en oerhörd kraft på att minska regelbördan - och lyckades. Vi minskade regelbördan och de kostnader den förde med sig med i storleksordningen under . Men ytterligare finns att göra på det här området, inte minst för att många av de gröna verksamheterna och företagen är riktigt små. Jag håller med om att det är viktigt att de svenska skogs- och jordbruksföretagarna har lika villkor i förhållande till den omgivning som de numera är en del av. Det är skälet till att vi gjorde mycket stora ansträngningar för att till exempel hålla igen på, och dessutom sänka, kostnader och avgifter så att verksamheterna skulle vara konkurrenskraftiga. Men mer finns att göra vad gäller att sänka kostnader och avgifter och på regelförenklingsområdet. Till detta kommer att intäkterna måste upp. Ett sätt att göra det är att på olika sätt promota de mervärden som finns i de svenska produkterna, genom till exempel mjölklöftet som är en frivillig åtgärd. var jag i och besökte bland annat den stora vintermarknaden där. är en av absolut största kommuner och också en av absolut rikaste kommuner om vi ser till vad producerar. Ungefär en tiondel av all el, nästan en fjärdedel av all vattenkraftsel, som används i kommer från kommunen . Där finns mycket skog, fantastiska områden för ekoturism, kulturarvet Laponia och så vidare. avfolkas kommunen och de andra inlandskommunerna. Vi ser en avfolkning av större delen av den så kallade glesbygden i medan människor flyttar in i landets stora städer. Det blir helt enkelt en klyfta mellan stad och land. Vi i vill bryta den utvecklingen. Vi tror inte att det behöver vara på det viset, men då behöver vi en medveten strategi för att landsbygden ska kunna leva och blomstra. Vi har lagt fram ett konkret förslag, nämligen vår motion En landsbygd att lita på, som finns med i det betänkande vi debatterar, bland annat i form av reservation 1. Där lägger vi fram förslag om att vi måste ha en väl fungerande samhällsservice. Det ställer vi emot den tidigare borgerliga politiken där det sägs att det är marknaden som ska bestämma var vi ska ha skolan, var vårdcentralen ska placeras, var apoteken ska finnas och så vidare. Det är en direkt passning till , , som talade fint om att det behövs en skola i varje by. Jag håller verkligen med om det, men om det är vinstintresset som ska bestämma var skolan placeras, om det är vinstintresset som ska bestämma var vårdcentralen ska öppnas, ja då vet vi att skolorna och vårdcentralerna öppnas i och i våra andra storstäder medan de läggs ned i glesbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Det handlar inte bara om att vi ska ha en väl fungerande samhällsservice. Vi måste också ge goda förutsättningar för företag att växa i glesbygden. Vi ser en enorm potential till exempel i det som brukar kallas ekoturism. Visste ni att turismen som sådan och besöksnäringen, om man ser dem som en enhetlig verksamhet, faktiskt är en industri som är större än något annat av våra största exportföretag sett till hur mycket pengar som omsätts? Vi behöver också se till att vi har möjligheter att producera mer livsmedel lokalt. Jag noterar att det läggs fram förslag om en livsmedelsstrategi, en exportstrategi för svenska livsmedel och så vidare. Jag tycker att det är vällovligt, men måste vi se sanningen i vitögat och utvärdera vad som egentligen har gjorts och om det har varit så framgångsrikt. från talade tidigare om Matlandet . Jag kommer ihåg när du lanserade detta, . Det skulle bli 20 000 nya jobb på landsbygden tack vare Matlandet . Men såg jag uppgifter från som pekade på att det försvunnit 10 000 jobb från det svenska jordbruket under tid som landsbygdsminister. Det har försvunnit jobb, men det har inte skapats nya jobb. Jag tror att man måste ha en mycket mer målinriktad livsmedelsstrategi. Tanken att vi ska se till att producera mer mat i är god. Men då ska vi producera sådant som vi behöver äta mer av , nämligen hållbar mat. Vi behöver mer av vegetarisk mat, ekologisk mat och lokalproducerad mat. Vi kan gå in från det offentliga med riktade medel, så att de verksamheterna kan få växa, anser vi i . från sa tidigare att inte är något bidragsparti. Vi i tycker inte att det finns något självändamål med bidrag som sådana. Men ibland kan de vara bra för att lyfta fram lokal produktion av mat, ekologiska livsmedel, vegetarisk mat och så vidare. Då gäller det att vi använder våra resurser rätt och ger bidrag till det vi vill ska växa och inte till andra saker. Jag tänker på bidrag som verkligen har varit med och fört fram, till exempel vårdnadsbidraget. Jag tänker på , ett avdrag som finns för att medelklassen och överklassen ska kunna köpa städtjänster. Det är inget fel med att köpa hushållsnära tjänster, men ska man få bidrag som belastar statens budget med för det? Jag tänker på . Ifall jag vill bygga en veranda hemma eller om vi ska lyxrenovera vårt kök kan vi få göra stora avdrag för det. Totalt sett belastar detta avdrag staten med . Det kan inte vara okej! De här pengarna måste användas klokt. När vi går in från det offentliga ska vi använda pengar till det som ger kollektiva nyttigheter, till det som bidrar till hela samhället på något vis. Pengarna ska bidra till minskade utsläpp. De ska bidra till lokala jobb och hållbar mat på landsbygden, så att människor kan bo kvar där. Det är svar i diskussionen om livsmedelsstrategin: en strategi för hållbar livsmedelsproduktion. Jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande väljer jag att inte yrka bifall till dem. Det är intressant: När vi sänker skatterna blir det bidrag i Vänsterns värld. Låt oss då konstatera att det nog är lönsamt med och . Vi har fått bort en hel svart marknad. Det är också ett bra sätt att skapa många företag utanför storstaden. Jag tror kanske inte att det är den debatten vi ska ta här och , men jag tar den gärna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Något jag undrar är hur bedömer att handelsgödselskatten, som Vänstern står bakom, kan underlätta för ytterligare produktion av svenska livsmedel och för en ökad export, som vi alla hoppas på. Jag undrar också om anser att den kan göra att vi får en starkare hemmamarknad därför att man gör bra produkter som vi gärna vill ha. Men det stora slaget mot landsbygden är ändå kilometerskatten, som kommer att fördyra varenda transport med per mil. Skogen är ett jättebra exempel. Man kommer att få väldigt tuffa kostnadsökningar. Timret måste ut ur skogen med lastbil. Det finns inget annat alternativ. nämnde i sitt anförande. Det är ett mycket intressant exempel. av skog är avställd och får inte brukas och användas för att skapa sysselsättning. Möjligtvis kommer en och annan turist. Nästan all skog i hela kommun är avställd, och det finns krafter som ytterligare vill ställa av produktionsskog. Hur kan handelsgödselskatt och kilometerskatt få landsbygden att blomstra? Det är en fråga jag vill ha svar på, . då parti och de andra borgerliga partierna var vid makten fick vi en utveckling som lett till att bara hälften av all mat som konsumeras i produceras i landet. Vi har tappat 10 000 jobb i jordbruket. Vi kan se att den borgerliga politiken inte har varit särskilt framgångsrik. En handelsgödselskatt är effektiv på så sätt att vi sätter ett pris på det som smutsar ned, nämligen handelsgödsel. Då blir det mer gynnsamt att bedriva jordbruk som använder lite handelsgödsel eller som kanske är helt ekologiskt och inte har något konstgödsel över huvud taget. Men vi har sagt att alla intäkter från en handelsgödselskatt ska gå tillbaka till jordbruket i form av forskning eller miljöinsatser. Pengarna stannar alltså kvar, men vi flyttar bort dem från det som smutsar ned och investerar dem i det som räddar vår miljö. Vi gör det här för att vi måste ställa om alla våra verksamheter i , inklusive jordbruket. Jag saknar dock starkt i arbetet för en omställning mot ett hållbarare . Vad gäller den så kallade straffavgiften på transporter kan jag säga att det verkligen är en sådan som de borgerliga partierna inför. Ni ska chockhöja banavgifterna för tågtransporterna. Det gör att det blir extremt mycket dyrare att transportera klimatvänligt på räls. Det vi måste göra är att flytta bort från väg till räls. Vi vill göra det lite dyrare att transportera på väg, så att vi får pengar att investera i mer järnväg och i ett bättre underhåll. Ni gör precis tvärtom. Ni straffbeskattar järnvägen och vill helt avgiftsbefria långtradartransporterna, som ger utsläpp och förstör vägbanan. Jag undrar om har varit så mycket ute och åkt i . Man kan konstatera att det kanske finns en och annan banvall på rätt många ställen, men också ett stort problem: Det var väldigt rälsen togs bort. Att tro att man kan straffbeskatta lastbilstrafiken för att få över den på en järnväg som inte finns är ganska utsiktslöst, allra helst när man står bakom att den järnväg man ska bygga för kilometerskattepengar ska transportera stockholmare söderut i högre hastighet. Det är inte för godset, utan pengarna ska användas för att investera i järnväg söderut. Det har regeringen själv sagt, och då får jag väl ändå tro att det är sant. Men kan dementera det är jag den förste att bli glad över det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Hur som helst kommer det här inte att lösa det problem som man pekar på med kilometerskatten, utan precis tvärsom. Det kommer att ge stora kostnadsökningar. Jag kan se framför mig att investeringsviljan minskar. Man kommer i fortsättningen att investera närmare marknaden därför att det blir för dyrt att producera varor och tjänster till exempel i skogen i inland, där man verkligen behöver vartenda jobb. Det är det som är problemet med att vi har fått en urbanisering. Vi har inte tillräckligt med jobb kvar på landsbygden. Vi skickar ungdomar till universitet och högskola, men vill de flytta hem till eller andra ställen märker de att det inte växer akademiska jobb där hur som haver. Vi måste se till att vi får en ökad utflyttning också av de nya akademiska jobben, och ska vi se till att vi får en bra jordmån. Den jordmånen blir inte bättre med en kilometerskatt, precis tvärtom. Jag noterar att inte med ett ord bemöter det jag sa om den verkliga straffskatten, nämligen chockhöjningen av banavgifterna på järnvägen. Den kommer att göra det extremt dyrt att transportera klimatvänligt på räls. Vi vet att utsläppen från transportsektorn växer. Det är ett av de områden där vi verkligen måste få ned utsläppen. Vad vill då göra? Jag ser inte ett enda konkret förslag för att man ska kunna flytta över transporterna från väg till räls. Det stämmer att vi inte kan ha järnväg som går fram till varenda skog och varenda industri, . Vi kommer att behöva lastbilstransporter. Vitsen med en kilometerskatt är att vi gör de långa lastbilstransporterna dyrare. Om du transporterar kort fram till en järnvägsnod kostar inte det särskilt mycket. Det är de långa transporterna som kommer att bli förhållandevis dyrare så att det blir lönsamt att flytta över till järnvägen. Att man har kilometerskatt på vägtransporter är egentligen inget konstigt. Det finns i flera länder nere på kontinenten. Man drar in mycket pengar som man kan välja att investera i ett bättre järnvägsunderhåll. Man kan också bygga snabbtåg, som du var inne på. Jag visste inte att var motståndare till snabbtåg. Jag ser egentligen ingen motsättning. Vi behöver ha stora investeringar både i järnvägsunderhållet och i att lägga ny räls. hettade det till lite här i replikskiftet alldeles . Jag vet inte om det ska kännas betryggande när klargör att det bara är de långa transporterna som är problematiska. Det räcker att titta på hur ser ut och vår geografi. Man kan titta på en karta och förstå vilka det är som straffas. Det är inte eller jag om vi åker mellan och . Det är inte vi som straffas av skattehöjningarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Om hela ska hänga ihop ska man inte bedriva en politik som väldigt dramatiskt och väldigt tufft slår mot specifika delar av landet. Tyvärr är det vad vår nya regering gör. Den för en politik som är direkt fientlig mot de mest områdena och en politik som tyvärr också drabbar de områden som ligger längst bort från städerna. Med tanke på det tidigare replikskiftet som berörde RUT-avdraget kan vi också notera att sju av tio som använder enligt nya siffror tjänar , och ökningen av användandet är allra störst i glesbygden. Det kan också vara värt att notera för . De gröna näringarna såsom jord- och skogsbruket kan fungera som en tillväxtmotor i . Det svenska jordbruket levererar förstklassiga livsmedel och bidrar till kollektiva nyttigheter såsom biologisk mångfald och öppna landskap. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle till exempel jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande med hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt. Genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden kan biotekniken rätt använd bidra till att få fram bättre skördar och likaså näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut till sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men också ersättas för kollektiva nyttigheter såsom naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Företagande är en förutsättning för en levande landsbygd. Företagare skapar arbetstillfällen, samhällsservice och öppna landskap. För landsbygden liksom för staden är därför ett bra företagsklimat avgörande. Det är positivt att det i regeringsförklaringen slås fast att en modern och aktiv näringspolitik skapar jobb i hela landet. Det finns således i varje fall någon form av insikt hos regeringen att företag och näringsliv är viktiga också för landsbygden. Men regeringen stannar dessvärre vid vackra ord. I verkligheten har regeringens förslag mest gått ut på att straffa ut näringslivet genom höjda skatter, vilket också drabbar landsbygden och de gröna näringarna. Regeringen föreslog skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster som var drygt 40 gånger så stora som satsningarna på företagande. Risken är överhängande att regeringens och förslag till vårändringsbudget också kommer att innebära höjda skatter på jobb och företag. Höjda skatter på jobb och tillväxt slår också hårt mot landsbygdens företagare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Regeringen har också hotat med att göra transporter dyrare genom att införa en så kallad kilometerskatt. Det är en skatt på avstånd som skulle drabba landsbygdens människor och näringsliv hårt. En kilometerskatt skulle innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor för landsbygdens näringar. Förslaget skulle drabba enskilda och företag på landsbygden och därmed hämma tillväxten och möjligheten till jobb. För att ge landsbygden verktyg för hållbar tillväxt och utveckling behövs en bra politik för företagande. Här måste det offentliga också ta sitt ansvar och garantera goda kommunikationer på vägar, järnvägar och flyg liksom för digitala försändelser på nätets motorväg. Från sida står våra prioriteringar klara i all sin tydlighet för . Vi behöver fortsätta jobbskapande politik. Det gynnar också landsbygden. En fråga som har varit mycket debatterad och som vi har haft en hel del att göra med också i miljö- och jordbruksutskottet på olika sätt och som politiska partier och ledamöter är den kris som de svenska mjölkbönderna står inför just . Det är några saker som är viktiga att påpeka i detta. Det första är att det krig som har satt igång i har inneburit en större fluktuation vad gäller pris. I praktiken har det inneburit att det finns ett stort utbudsöverskott på mejeriprodukter i . Det driver ned priset, vilket slår extra hårt mot många bönder. Det är avgörande i förlängningen att man lyckas hantera den krisen genom att tar slut. När här talar sig varma för mjölkbönderna ska man veta att är det parti som allra ivrigast stöder korståg i på alla sätt de röstat i . De driver på den politik som tyvärr innebär att vi har mindre handelsflöde med mejeriprodukter i . Det andra som är viktigt att betona är att det är mindre klokt i detta skede att drämma till de svenska mjölkbönderna med ytterligare pålagor och kostnader. Vi har en bransch här i som har det väldigt tufft för tillfället. Man har ett världsmarknadspris som har fallit och en svår konkurrenssituation. Det är i det läget väldigt dumt att introducera nya skatter. Det tredje som det också är viktigt att vara medveten om är att lösningen för att komma ur den här situationen måste vara att de svenska bönderna, den svenska landsbygden och de svenska odlarna i vid mening på olika sätt i livsmedelspolitiken, i näringspolitiken men också specifikt när det gäller mejeriproduktionen kan konkurrera. Denna stärkta konkurrenskraft kan vi inte skapa genom att vi börjar tumma på det svenska djurskyddet, vilket har föreslagits från olika håll, eller genom att vi börjar tumma på vår klimathänsyn. Detta måste vi göra genom att kunna utveckla branschen på andra sätt. För det fjärde går det i denna kris att notera att det finns ett antal medlemsstater i Europeiska unionen som aktivt agerar för mer bidrag och mer subventioner i . Det är mycket viktigt att motarbetar det med kraft. Lösningen på den situation vi har är inte att ytterligare rubba marknaden eller ytterligare införa olika typer av direktstöd, exportstöd eller andra typer av bidrag. Tvärtom måste vi agera för att EU:s jordbrukspolitik bättre ska följa marknadsprinciper och inte sätta marknaden ur spel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Det gäller fattiga länder, som drabbas av att man producerar för mycket i och sedan säljer det till låga priser på andra marknader och konkurrerar ut lokala producenter. Vi har under ganska mödosamma förhandlingar i Europeiska unionen arbetat med att ta oss bort från den gamla tidens jordbruksregleringar, där av Europeiska unionens budget gick till att förorsaka vinsjöar och köttberg, som man sedan dumpade i , och på andra håll. Vi vill inte tillbaka till den politiken. Det är mycket glädjande att inga partier i agerar för en sådan politik - inte vad jag har sett - men i , och andra delar av hör man annorlunda tongångar. Det är viktigt att , som värnar frihandel, fri konkurrens och rimliga regler för jordbrukarna, stämmer i bäcken här och slår vakt om ett mer rimligt system för jordbruket i . Jag skulle vilja fråga om det inte egentligen är en ganska liberal idé att de som smutsar ned också ska vara med och betala i större utsträckning. Om jag får ett jakande svar på det kanske kan delge oss ett eller två konkreta förslag där driver just denna princip i praktiken, alltså att de som smutsar ned ska vara med och betala. Som tips kan jag lägga fram förslaget om en handelsgödselskatt, som vi vet skulle vara effektiv för att förhindra övergödning och ställa om till mindre användning av konstgödsel i jordbruket. Precis som sa är just fosfor en bristvara. Det kommer inte att finnas för all evighet, så oavsett om man gillar det eller inte måste man komma från användningen av handelsgödsel, som jag ser det. Jag skulle också vilja ta tag i frågan om kilometerskatt på långtradartransporter. Det är aldrig roligt att införa skatter. Det kan jag hålla med om. Men om det är något som verkligen sliter på vägbanan och leder till kraftigt ökade utsläpp är det faktiskt de ständigt växande långtradartransporterna. Är det då inte rimligt att de får vara med och betala för sina utsläpp genom en kilometerskatt, där vi kan ta intäkterna och investera dem i till exempel järnvägen? Är det inte lite bakvänt att göra som de borgerliga partierna har gjort och i stället chockhöja avgifterna för att transportera på räls? Det är ju detta ni har gjort genom förslaget om en fördubbling av de så kallade banavgifterna. Det är glädjande att inte alltid tycker att det är roligt att införa höjda skatter utan bara . Vi i är anhängare av marknadsekonomi, och det är glädjande att även är det på vissa områden . Det är klart att det är viktigt hur man prissätter den negativa miljöpåverkan som blir en följd av hur vi lever. I vissa fall kan ekonomiska styrmedel användas via skattsedeln, så att vi alla betalar för att du får en premie när du väljer en mer miljövänlig bil. Eller så lägger man med andra typer av styrningar kostnaden på dig eller mig för de val vi gör. Det kan handla om skatter, avgifter och annat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik