bet · H301NU1 · 2015-12-03 00:00:00 — Det är dessa företag som har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer och som sannolikt också har en nyckelroll för väg mot högre sysselsättning. Motorn i ekonomi är en fungerande industri, då industrin är ett fundament för välstånd. Den svenska industrin och den industrirelaterade tjänstesektorn sysselsätter tillsammans ca 1 miljon individer, och samhället är i stort sett beroende av industrins exportinkomster. Vi har ambitionen att ska fortsätta att vara en avancerad kunskapsekonomi och en stark industrination. Vi sverigedemokrater har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Vi menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt, samt att det genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. Detta gynnar bl.a. den svenska industrin och dess handelspartner. Det är mot denna bakgrund som vi sverigedemokrater har utformat våra förslag till anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv som återfinns i kommittémotion 2015/16:2355. Således delar vi inte regeringens bedömning när det gäller flera av de här behandlade anslagen. Enligt vår uppfattning bör i stället anvisa anslag inom utgiftsområdet enligt följande. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem bör minskas med i förhållande till regeringens förslag, och anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling bör minskas med i förhållande till regeringens förslag, för att effektiviteten i stöd till små och medelstora företag, vilket Tillväxtanalys påpekat, kan ifrågasättas. Anslaget 1:4 bör ökas med i förhållande till regeringens förslag för att öka kunskapen om och möjligheterna att starta sociala företag. Vidare bör anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser ökas med i förhållande till regeringens förslag för att Tillväxtanalys rapporter fyller ett viktigt syfte som underlag för beslutsfattare. Anslaget 1:7 Turistfrämjande bör ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vi ser som ett land med många potentiella framtida turister för . I likhet med vad som även sägs i kommittémotion 2015/16:2847 (SD) bör regeringen ge Visit i uppdrag att öppna ett kontor i för att på plats marknadsföra som turistland. Anslaget 1:8 geologiska undersökning och anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning bör ökas med 16 respektive jämfört med regeringens förslag. Gruvdrift och mineralhantering är ett nyckelområde för svenskt näringsliv. Vidare anser vi, i likhet med vad som anförs i kommittémotion 2015/16:2850 (SD) att bör tillkännage för regeringen att resurserna till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning bör stärkas. Även anslaget 1:14 Bidrag till bör tilldelas mer än regeringen föreslår. anslag har legat i ett flertal år, och vi anser att fyller en viktig samhällsfunktion. Utöver det vi här framfört gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndigandena om ekonomiska åtaganden. Sammanfattningsvis förordar vi att bifaller motionerna 2015/16:2355 (SD), 2015/16:2847 (SD) och 2015/16:2850 (SD) i berörda delar. Vidare anser vi att delvis bör godkänna regeringens förslag om anslag och bemyndiganden . Övriga här aktuella motionsyrkanden bör avslå. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (mot. 2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som vi föreslår i kommittémotion 2015/16:2443 (M). Vad gäller näringspolitiken vill vi inledningsvis framhålla att ett gott företagsklimat är grundläggande för att människors inneboende kraft, kreativitet och entreprenörskap ska ha möjlighet att förverkligas. Att företag startas och växer är grunden för jobb och för finansieringen av gemensamma välfärd. Fler företag och fler i arbete betyder fler händer i vården och fler lärare på skolorna. Vi moderater vill därför skapa bättre förutsättningar för att fler företag ska kunna anställa och växa. Det förutsätter bl.a. tillgång till kompetent arbetskraft, kapital som kan investeras i företagen och att företagens regelbördor minskar. Under alliansregeringen blev det mer lönsamt än tidigare att arbeta och att starta och driva företag i . Sänkt inkomstskatt som särskilt gynnade dem som hade låg- och medelinkomster ökade drivkrafterna för arbete som bl.a. sänkt bolagsskatt och ändrade 3:12-regler underlättade nyföretagande och tillväxt i redan befintliga företag. Satsningar på forskning och innovation har ytterligare stärkt internationella konkurrenskraft som grunden lagts för fler jobb. välstånd byggs genom öppenhet och handel. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att säkerställa fortsatt goda villkor för företagande och för att svenska företag ska kunna konkurrera på den globala marknaden behöver villkoren för företagsamhet och entreprenörskap kontinuerligt utvärderas och förbättras. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att klara jobben och välfärden. har en internationellt sett stor finansiell sektor i förhållande till ekonomins storlek. Sektorn ger ett viktigt bidrag till den svenska tillväxten och säkerställer att många branscher och företag har god tillgång till kapital. För att nya företag ska skapas och växa är tillgången på kapital central. entreprenörer behöver goda förutsättningar för att kommersialisera innovativa affärsidéer och utveckla växande företag. I relation till jämförbara länder är dock mindre kapital i fördelat på de allra tidigaste utvecklingsfaserna av nya produkter eller tjänster, och det riskvilliga kapitalet har också minskat . Här har statliga finansieringsinsatser en viktig marknadskompletterande roll att spela. I enlighet med vad som framförs i kommittémotion 2015/16:2443 (M) anser vi att det är önskvärt att fler människor väljer att starta eget företag. För att nå dit är det viktigt att påverka attityder. Utifrån undersökningar som gjorts av och av organisationen () är det rimligt att dra slutsatsen att fler företag skulle startas om fler elever erbjöds och valde att gå UF. Det finns stora skillnader i hur stor andel elever som går UF på olika gymnasieprogram, där bl.a. nio av tio elever på handels- och administrationsprogrammet deltar UF:s verksamhet, medan mindre än var tionde elev på byggprogrammet gör det. Det bör därför finnas möjligheter att erbjuda fler elever en chans att delta i UF, inte minst då många elever på yrkesprogram ofta senare i livet startar eget företag och genom UF torde stå bättre rustade för livet som egenföretagare. Vi moderater anser därför att alla gymnasieelever i ska erbjudas att delta i UF. Det är också angeläget att i samband med detta göra ett kvalitetslyft av UF-verksamheten. Ett viktigt arbete för att främja företagsamhet bedrivs på yrkeshögskolorna runt om i landet. Drivhuset har en etablerad verksamhet med goda resultat vars idéer skulle lämpa sig väl även på yrkeshögskolorna. I enlighet med vad som förordas i kommittémotion 2015/16:2443 (M) och även berörs i motion 2015/16:1550 (M) anser vi att Drivhuset borde få i uppdrag att etablera närvaro och verksamhet på landets yrkeshögskolor för att ge fler elever möjlighet och hjälp med att starta och driva företag. Vidare finns många exempel på nyanlända med en stark entreprenörsanda och en tydlig vilja att bli självförsörjande. Denna vilja måste mötas av samhället. Att starta och driva företag är ett stort personligt åtagande och är ofta krävande i uppstartsfasen vad gäller att formulera en affärsplan och hitta finansiering eller att registrera företaget och ta nödvändiga myndighetskontakter. För att fler utrikes födda och nyanlända ska våga och kunna ta steget att starta och driva företag vill vi i enlighet med partimotion 2015/16:3241 (M) och kommittémotion 2015/16:2277 (M) förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen. Om ramarna för samlade budgetförslag hade antagits av i budgetprocessens första steg hade det funnits andra förutsättningar för att driva en framgångsrik och företagsfrämjande politik. Vår uppfattning om anslagsfördelningen inom utgiftsområdet överensstämmer med vad som framgår av kommittémotion 2015/16:2443 (M). Vi anser således att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde minskas med och att anslaget 1:4 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Därtill anser vi att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare borde inom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling i enlighet med motiveringen ovan respektive särskilt avsättas till Ung Företagsamhet respektive Drivhuset. Anslaget 1:7 Turistfrämjande borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Även anslaget 1:17 Upprustning och drift av borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag, och inom ramen för anslaget borde rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen, som nämnts ovan förstärkas. Därtill borde anslaget 2:3 Exportfrämjande minskas med i förhållande till regeringens förslag. Dessa förändringar jämfört med regeringens förslag motiveras bl.a. med att vi förordar andra företagsfrämjande insatser, såsom sänkta arbetsgivaravgifter för unga samt höjda ROT- och RUT-avdrag. Dessa satsningar anser vi skulle leda till att fler jobb skapas i . Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Den är på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. Dessutom bidrar de statliga myndigheternas uttåg från landsorten tillsammans med höjningen av drivmedelsskatten till ytterligare klyftor mellan stad och land, vilket i sin tur påverkar hela landets möjlighet till utveckling. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i budgetmotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 24 som förordas i kommittémotion 2015/16:3151. För att fler jobb ska skapas är det min och uppfattning att såväl flexibiliteten som tryggheten på svensk arbetsmarknad behöver ökas. Detta kräver bl.a. att turordningsreglerna byts ut mot ett modernare och tryggare system och att kraven på proportionalitet vid användning av sympatiåtgärder och blockader bör öka. Även företrädesrätten vid återanställning bör ses över för att minska riskerna med att anställa. Jag anser även att fler regleringar som påverkar företag måste ha solnedgångsklausuler och att nya kostnadsdrivande regler bör kompenseras av regellättnader som minskar kostnaderna än mer, med principen ”en regel in – en regel ut”. Vidare ska företagens uppgiftsinlämning till myndigheter förenklas och företag ska bara behöva lämna uppgifter till en plats . Tillämpningen av regleringar och föreskrifter för företag bör kunna omprövas om det går att påvisa att en annan, mindre kostnadskrävande, tillämpning uppnår likvärdiga resultat. Dessutom anser jag att mikroföretagande borde kunna främjas ytterligare genom kraftigt förenklade regler. Därtill vill jag påpeka att , när satt i regering, ökade kvinnors företagande kraftigt. Ekonomisk makt och ett ökat ägande är centrala delar i arbetet för ett mer jämställt samhälle. Historiskt har kvinnodominerade branscher hämmats av offentliga monopol och detaljregleringar. Dessa branscher har öppnats för företagande och konkurrens. Det har gett kvinnor mer egenmakt och bidragit till den kraftiga ökningen av antalet kvinnor som är företagare och vd:ar. Det är centralt att kvinnors möjlighet att starta och driva företag stärks ytterligare. Vidare är det min uppfattning att det statliga riskkapitalet måste effektiviseras och samordnas. Särskilt viktigt i ett sådant arbete är att nya och växande företag i hela landet, även utanför storstäderna, har god tillgång till kapital. Av den anledningen vill jag och behålla , som har fokus på riskkapitalförsörjning för företag i de fem Norrlandslänen, och . EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och jobbskapande, inte minst i . Men EU och dess medlemsländer står inför stora utmaningar, och det är min mening att det krävs mer av handel och öppenhet för att säkerställa unionens långsiktiga överlevnad. Jag och vill öppna den inre marknaden ytterligare, vilket särskilt gäller utvecklingen av en digital inre marknad, med en stark nätneutralitet. Jag ser även att EU behöver öppna sig mer mot omvärlden och aktivt arbeta för upprättandet av fler internationella frihandelsavtal. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv är det min uppfattning att de borde ha utformats i enlighet med kommittémotion 2015/16:3151 (C). Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Detta motiveras av att jag och avvisar regeringens insatser för dels miljö- och klimatteknik, dels det immaterialrättsliga området. Anslaget 1:4 borde ökas med i förhållande till regeringens förslag för att påskynda införandet av tjänsten En dörr in. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde i förhållande till regeringens förslag minskas med för att generellt bättre villkor för företagen bör prioriteras framför en utvidgad statlig näringspolitik. Jag avvisar således bl.a. regeringens förslag om finansiering av , åtgärder för nyindustrialisering och destinationsutveckling samt satsningar på miljö- och klimatteknik för att i stället prioritera finansieringen av insatser riktade mot förbättringar av företagsklimatet. Anslaget 1:7 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Jag anser att turismen är betydelsefull för den svenska ekonomin, men att branschen i stället bör främjas genom ett generellt bättre företagsklimat med lägre kostnader för företagen. För att finansiera sådana insatser avvisas därför regeringens förslag om bl.a. medel för marknadsföring av hållbar natur- och ekoturism. Anslaget 1:17 Upprustning och drift av borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Även anslaget 2:3 Exportfrämjande borde minskas med i förhållande till regeringens förslag eftersom jag och avvisar regeringens s.k. exportoffensiv. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Kostnaderna för sjukskrivningar ökar, och i ännu högre grad än när budgetpropositionen överlämnades till eskalerar kostnaderna som följer av migrationsströmmarna till . Jag, och Liberalerna, är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan , vilket understryker behovet av att vårda de offentliga finanserna. Budgetmotion 2015/16:3244 (FP) är därför stram, och innehåller förslag om ett lägre utgiftstak och ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flertalet utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att särskilt avvisa stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som miljöskatterna höjs, skapar Liberalerna utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat det förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde som Liberalerna förordar. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Mitt partis budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som jag och Liberalerna förespråkade. Jag och övriga inom Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. har beslutat om ramarna för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster enligt regeringens förslag (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen av anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv och väljer i stället att i detta särskilda yttrande framföra den fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som förordas av mig och Liberalerna i enlighet med kommittémotion 2015/16:3204 (FP). När det gäller näringspolitiken är det min uppfattning att det ska löna sig att driva företag och våga investera. betyder fler jobb och tillväxt, vilket i förlängningen leder till ökade skatteintäkter som i sin tur finansierar gemensamma välfärd. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och väl fungerande finansiella marknader. Det är centralt att villkoren för företag och entreprenörer förbättras. behöver ett gott näringslivsklimat, vilket också möjliggör för företagare att skapa riktiga jobb. För behöver fler jobb och jobben blir fler när företag startar och växer och när arbetsgivare vågar anställa. Särskilt viktigt är att möjliggöra för de små företagen att växa, utvecklas och anställa fler, då fyra av fem jobb skapas av företag med under 50 anställda. Globaliseringen främjar tillväxt, effektivitet och positiva strukturförändringar. Öppenhet och handel med omvärlden är grunden för en välmående demokrati och marknadsekonomi. Liberalerna vill fortsätta riva handelshinder som konsumentskydd och miljö värnas. Jag anser att ska vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal (TTIP) mellan och . Om jobben ska bli fler måste fortsätta att vara öppet gentemot omvärlden. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Ett exportberoende land som bygger sitt välstånd genom öppenhet och handel. ställer det krav på svenska företag att kunna möta konkurrensen på en global marknad. Mer problematiskt är att svenska företag utmanas från politiskt håll i form av regeringens höjda skatter och sämre investeringsklimat. Byråkratiska regler och höga skatter gör att vissa företag väljer att flytta sin verksamhet från . Varje ny regel riskerar att öka regelkrånglet, vilket slår direkt mot lönsamheten. Därför behövs en ny plattform där företagare lämnar in uppgifter en gång på en plats, och att uppgifterna därefter förs vidare till relevant myndighet. Regeringens insatser för en mer s.k. aktiv näringspolitik bör ifrågasättas utifrån vilka effekter en sådan politik kan uppnå. Vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Svenska företag behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv i . Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om nivåer på skatter men också förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning som utmanas av regeringen. För att företag ska kunna starta och växa finns behov av riskvilligt kapital.