bet · H201NU10 · 2015-03-12 00:00:00 — För att det ska gå snabbare att starta företag fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att säkerställa att det inte tar än att registrera ett aktiebolag. Detta gäller även enligt myndighetens regleringsbrev . publicerar löpande sina genomsnittliga leveranstider för att registrera ett nybildat aktiebolag . den 26–var leveranstiden en arbetsdag för kompletta ärenden som lämnades in via e-tjänsten eller med blankett. Regeringens arbete med att sänka kostnaderna för företagen har fokuserat på administrativa kostnader. I budgetpropositionen anför regeringen att internationella studier pekar på att företag i hög grad påverkas av andra kostnader än de administrativa till följd av regler. En möjlig väg framåt är enligt regeringen att ge i uppdrag att utveckla en metod för att mäta och följa upp andra kostnader än de administrativa, exempelvis finansiella kostnader eller investeringskostnader (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 s. 71). Det kan nämnas att fick ett nytt uppdrag i sitt regleringsbrev som innebär att myndigheten ska utveckla ett arbetssätt för hur andra kostnader till följd av regler än administrativa kostnader på ett resurseffektivt sätt skulle kunna tydliggöras och följas upp . Uppdraget ska redovisas till () i anslutning till myndighetens årsredovisning. När det gäller företagens administrativa kostnader är det nuvarande målet att de ska vara lägre 2020 än 2012. har i uppdrag att ta fram en ny metod för uppföljning av företagens administrativa kostnader som innebär att beräkningarna i konsekvensutredningar kommer att ligga till grund för uppföljningen (N2013/5704/ENT). För att underlätta för regelgivare att beräkna vilka kostnader som företagen kan få till följd av nya eller ändrade regler fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att ta fram ett webbaserat verktyg. Verktyget är avsett att underlätta för regelgivare i arbetet med att beräkna vilka kostnader som företagen kan få till följd av nya eller ändrade regler. Enligt information från håller på med de sista detaljerna för att kunna lägga ut verktyget publikt på sin webbplats. Förenklingsarbetet på och regional nivå Länsstyrelserna och har haft regeringens uppdrag (N2011/4050/ENT och N2011/4051/ENT) att förenkla företagens kontakter med länsstyrelser respektive kommuner. Uppdragen ska slutredovisas . På nivå bedriver utbildningar tillsammans med Kommuner och Landsting för bättre och effektivare kontakter mellan kommuner och företag. har handläggare, chefer och politiker i drygt 100 kommuner genomgått utbildningen. För att underlätta företagens myndighetskontakter har också inrättat ett förenklingsforum. I förenklingsforumet kan aktörer på alla nivåer i de regelgivningskedjor som påverkar företag mötas, och förenkling för företag är i fokus. Ett antal publikationer och stödmaterial har tagits fram som syftar till att underlätta för företagen i deras myndighetskontakter på nivå. På regional nivå har i ett samordningsuppdrag för länsstyrelsernas förenklingsarbete. Bland annat arbetar man på att öka servicen till företag och minska handläggningstiderna. Regeringen har beslutat att , bestående av en kanslifunktion och ett särskilt beslutsorgan, ska inordnas i . Från och med årsskiftet 2014/15 har även ett delvis förändrat uppdrag. Den oberoende granskningen av regelgivarnas konsekvensutredningar kommer att fortsätta. Bedömningen av de administrativa kostnaderna ska inte längre göras i ett separat ställningstagande utan inkluderas i bedömningen av konsekvensutredningen som helhet. Rådet ska fortsätta sitt arbete med att på begäran från regelgivare granska EU-konsekvensutredningar till EU-förslag som kan få stor påverkan på företag i och lämna en rekommendation om vad en svensk konsekvensutredning bör innehålla. En annan förändring är att kansliets stödjande och utbildande verksamhet till kommittéer, departement och myndigheter övergår till . I årsrapporten kan en ökning noteras i andelen tillstyrkta ärenden jämfört med , från till . Andelen godtagbara konsekvensutredningar uppgick , vilket är en liten ökning mot 2013 då andelen uppgick till . Av remisser från som har resulterat i yttranden har tillstyrkts jämfört tillstyrkta remisser från andra myndigheter. Enligt bedömning nådde Transportstyrelsen, och bra resultat 2014. För att höja konsekvensutredningarnas kvalitet har , och fokuserat på råd, stöd och utbildningsinsatser. genomfördes grundläggande utbildningar i konsekvensutredning, en pilotutbildning inriktad mot beräkning av företagens kostnader och riktade utbildningar utifrån särskilda myndigheters behov. I motion 2014/15:2633 (M) efterfrågas en ändring av granskningsskyldighet för att komma till rätta med storskaliga bedrägerier av organiserad brottslighet. Ett likalydande motionsyrkande har tidigare avstyrkts av utskottet (bet. 2013/14:NU1) med hänvisning till att utskottet utgår från att granskar företags årsredovisningar enligt de regler som myndigheten har att arbeta efter. Regelförenkling i samband med införandet av EU-direktiv i svensk rätt I motion 2014/15:146 (M) anförs att regeringen bör gå vidare med att ändra förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning enligt ett förslag från som överlämnades till den dåvarande regeringen . Förslaget lämnades med anledning av att och () publicerade rapporten tydliggöra gold-plating – ett bättre genomförande av EU-lagstiftning. Rapporten beskriver problematiken kring nationell överreglering (gold-plating), dvs. att ytterligare regler tillkommer vid införande av i svensk rätt utöver det som krävs för att regelverket ska anses infört. Risken är att tillämpningsområdet utvidgas, att möjligheter till undantag inte utnyttjas eller att strängare sanktioner än nödvändigt införs, vilket kan antas leda till ökade kostnader, onödigt regelkrångel och konkurrensnackdelar för företag. Enligt information från ledde förslaget till en utveckling av den elektroniska vägledning som erbjuder som stöd till regelgivare i konsekvensutredningsarbetet. Frågan om gold-plating blev också ett stående inslag vid de utbildningar som hålls för regelgivare på myndigheter och departement och i kommittéer. Enligt uppgifter från valde den dåvarande regeringen att inte utöka förordningen i enlighet med och förslag då de ansåg att de åtgärder som skulle vidtas var tillräckliga. Ett annat skäl till att förordningen inte ändrades var att förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning är av generell karaktär, dvs. att den endast innehåller övergripande bestämmelser. för konkurrenskraftiga företag – Företagens villkor och verklighet 2014 Rapporten publicerades och bygger på en enkätundersökning med 16 000 små och medelstora företag. Den ger svar på hur företagen ser på områden som tillväxtmöjligheter, internationalisering, innovationskraft och hinder för tillväxt. Undersökningen har gjorts tidigare, . När det gäller hinder för tillväxt är lagar och myndighetsregler en av många faktorer av betydelse. som anger att lagar och myndighetsregler är ett stort tillväxthinder är . Det är en minskning men oförändrat . I rapporten konstateras att det är stor spridning mellan branscher när det gäller andelen företag som upplever att lagar och myndighetsregler är ett stort hinder för företagets tillväxt och utveckling. Inom Transport och magasinering och Energi, vatten och el är det av företagen som upplever att lagar och regler är ett stort tillväxthinder. Inom Information och kommunikation är motsvarande andel . Det finns också skillnader när det gäller vilka typer av regler som uppfattas som tillväxthinder. Framför allt är det lagar och myndighetsregler om personalansvar och anställningar som företagen upplever som ett stort tillväxthinder. Regler om miljö, arbetsmiljö samt mångfald och jämställdhet upplevs däremot i allmänhet inte som ett stort tillväxthinder. Ett fortsatt arbete med regelförenkling och sänkta kostnader för företag och företagande föreslås i flera motioner, bl.a. 2014/15:395 (M), 2014/15:1700 (KD) och 2014/15:1850 (M). Att förenkla företagens kontakter med myndigheter och att inrikta förenklingsarbetet mot mindre företag tas särskilt upp i nämnda motioner. I motion 2014/15:1254 (M) och 2014/15:1255 (M) finns förslag om att skötsamma företagare ska premieras genom färre kontroller och lägre avgifter samt förslag om tidsbegränsade dispenser vid start av företag för att stimulera nyföretagande. Ett fortsatt arbete med att minska företagens kostnader och byråkrati föreslås i motion 2014/15:306 (M) där entreprenörer inom hästnäringen omnämns särskilt. I motion 2014/15:1280 (M) finns förslag om en tätare och kontinuerlig jämförelse av kostnadsläget i olika branscher och regelverken i med konkurrentländers. Betydelsen av konsekvensutredningar vid regelgivning berörs på olika sätt i flera motioner. I motion 2014/15:752 (S) anförs att konsekvensutredningar är viktiga för att minska regelbördan för företagen och för att minimera företagens kostnader vid myndigheters insamling av uppgifter. Frågan om konsekvensutredningar är också aktuell i motion 2014/15:146 (M) som mer specifikt handlar om att genomförandet av EU-direktiv inte ska orsaka onödigt regelkrångel. I motion 2014/15:1072 (M) anförs att olika tolkningar av EU-direktiv kan påverka svenska företags konkurrenskraft och att denna fråga bör bli en del av myndigheternas konsekvensbeskrivningar. För att minska regleringsbördan och risken för skadliga regleringar föreslås i motion 2014/15:2883 (M) en metod för att minska mängden gamla regler. Med anledning av nämnda förslag vill utskottet anföra följande. Att regler som omfattar företagande är enkla och ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum är betydelsefullt för att få fler att vilja starta företag och för att göra det enklare att driva företag. Syftet med regelförenklingsarbetet är att bidra till sysselsättning och tillväxt. För att detta ska kunna ske bör regelförenklingsarbetet utgå från det mindre företagets behov. har en central roll i arbetet för enklare regler, inte minst när det gäller att följa arbetet med att sänka företagens administrativa kostnader. I detta sammanhang vill utskottet också nämna att ska följa och mäta utvecklingen av andra kostnader än de administrativa som följer av regler. Som tidigare nämnts i detta betänkande är numera inordnat som ett särskilt beslutsorgan inom , som också ansvarar för den stödjande och utbildande verksamheten som riktas till kommittéer, myndigheter och departement. Utskottet noterar att det pågår ett kontinuerligt arbete med att höja konsekvensutredningarnas kvalitet och att den utbildande verksamheten också, som anförts i det föregående, innefattar de särskilda frågor som aktualiseras vid genomförande av EU-direktiv i svensk rätt. I motionerna 2014/15:559 (C), 2014/15:2564 (C) och 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) framförs att regeringen bör skapa en digital tjänst – ”en dörr in” – för företagens uppgiftslämning. Även i motion 2014/15:752 (S) föreslås ett system för att undvika att företagen ska behöva lämna samma eller liknande uppgifter till olika myndigheter. Så som anförts i det föregående har utskottet i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag (bet. 2010/11:NU8). Vidare kan utskottet konstatera att regeringen avser genomföra ett system för förenklat uppgiftslämnande för företagen. I motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) efterfrågas också ett riksdagsuttalande om att halvera tiden för att starta företag och om att ställa krav på myndigheter och kommuner om en tydlig gräns för handläggningstider. Kommunala handläggningstider tas även upp i motion 2014/15:1213 (M) med önskemål om enhetlighet för att underlätta företagande i glesbygd. Behovet av ett tydligare stöd till kommunernas regelförenklingsarbete anförs i motion 2014/15:1957 (M) så att företagare bemöts på samma sätt oavsett vilken del av landet det rör sig om. Vidare anförs i motion 2014/15:338 (M) bl.a. att det bör göras en översyn av de statliga institutioner som har till uppgift att bidra till att stärka det svenska näringslivet, så att mer av deras resurser satsas på verksamhet och mindre på administration. Utskottet vill i detta sammanhang anföra följande. Den förra regeringen gav i uppdrag att säkerställa att det inte tar att registrera ett aktiebolag, om ärendet inte behöver kompletteras. Utskottet noterar att löpande lämnar upplysningar om aktuella handläggningstider för registrering av nya aktiebolag, vilket redovisats närmare i det föregående. Vidare har länsstyrelserna påbörjat ett arbete med att minska handläggningstiderna för företag. På nivå bedriver utbildningar tillsammans med SKL för bättre och effektivare kontakter mellan kommuner och företag. Utskottet anser likt regeringen att en möjlig väg framåt är att införa ett nytt mål för de statliga myndigheter som har ärenden som rör företag. Ett sådant mål bör utgå från att företagsperspektivet ska finnas med i allt arbete som riktar sig till företag. Inom detta ryms t.ex. att myndigheterna ska arbeta med att korta handläggningstiderna, kommunicera förväntade handläggningstider och arbeta med att förbättra tillgängligheten. Det är utskottets uppfattning att ett viktigt led i detta är att följa arbete med att korta tiden det tar att registrera aktiebolag. I motion 2014/15:2633 (M) förordas en ändring av reglerna om skyldighet att granska aktiebolags årsredovisningar. Utskottet utgår från att denna granskning görs enligt de regler som har att arbeta efter. Vidare förutsätter utskottet att regeringen vidtar de åtgärder som behövs om regeringen anser det nödvändigt. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här nämnda motioner i aktuella delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör turism, kulturella och kreativa näringar, maritima näringar, metall- och skrothanteringsbranschen, skogsnäringen och vissa övriga näringsgrenar. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser och anser inte att det finns behov av något riksdagsuttalande. Jämför reservationerna 5 (M, C, FP, KD), 6 (V), 7 (M, C, FP, KD), 8 (M, C, FP, KD), 9 (SD) och 10 (V). I motion 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP. KD) sägs att det är viktigt att ta till vara tillväxtpotentialen i hela landet och att skapa sysselsättningsmöjligheter. Därför vill motionärerna att Visit arbete med destinationsutveckling och marknadsföring av som besöksmål ska förlängas (yrkande 6). Besöksnäringen gynnas av större event såsom idrottstävlingar, mässor och konferenser, anförs det i motion 2014/15:330 av och (båda S). Motionärerna anser därför att det behövs en nationell eventstrategi. Strategin bör innehålla en analys av styrkeområden, ange en önskvärd inriktning för stöd samt ange hur stöd kan ges till regionala och lokala strategier, anför motionärerna. Turism- och besöksnäringen är en växande och allt viktigare näringsgren, anförs det i motion 2014/15:510 av m.fl. (S). Motionärerna menar att näringen har stor betydelse som jobbskapare och tillväxtmotor, inte minst på landsbygden. Turistnäringens möjligheter att skapa tillväxt och arbetstillfällen är emellertid enligt motionärerna beroende av riktade insatser för att möta en hårdare internationell konkurrens. Motionärerna anser därför att regeringen bör se över behovet av nationellt stöd till besöksnäringen. Som exempel på åtgärder som skulle kunna stärka branschen anger motionärerna regelförenklingar för små och medelstora företag och satsningar på infrastruktur (yrkande 1). Fisketurismen och särskilt laxfisket är en näringsgren med stor tillväxtpotential, anförs det i motion 2014/15:754 av och (båda S). Hinder för en stark utveckling av branschen utgörs enligt motionärerna av motsägelsefulla och krångliga lagar, men framför allt av att de nyttjade vattnen innehåller för lite fisk. De anser därför att det är viktigt att stärka besöksnäringen genom att ta vara på fisketurismen och potentialen i laxfisket i . har turismen varit en tillväxtbransch i , anförs det i motion 2014/15:227 av (M). Enligt motionären behövs det dock vissa åtgärder för att se till att branschen fortsätter växa, t.ex. exportfrämjande insatser och förenkling av regelverken för småföretag. Motionären efterfrågar därför ett tillkännagivande om behovet av att främja turismen i . Besöksnäringen är en bransch i stark tillväxt, anförs det i motion 2014/15:1259 av (M). Men, hävdar motionären, den internationella konkurrensen om turister är hård och därför bör anslagen till marknadsföringen av som turistland höjas till den genomsnittliga nivån bland övriga nordiska länder. I motionen förordas därför ett riksdagsuttalande om en översyn av turistföretagens villkor (yrkande 1). Naturturismen i ökar, vilket är positivt, anförs det i motion 2014/15:1986 av och (båda M). väcker detta frågor om påfrestningen på naturen. I ljuset av detta är det angeläget att det tas ett helhetsgrepp kring frågor som rör svensk friluftsnäring och dess aktörer. Motionärerna efterfrågar därför en samlad strategi för svensk friluftsnäring (yrkande 1). Turismen och besöksnäringen växer kraftigt i , anförs det i motion 2014/15:2328 av (M). Branschens förmåga att överleva och växa ytterligare bygger dock på goda ekonomiska villkor för näringen. Bland annat är marknadsföring via Visit ett bra verktyg för att stärka dessa villkor. Motionären efterfrågar därför ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att fortsätta stärka förutsättningarna för svensk turism- och besöksnäring. Resandet både i arbetet och ökar som den globala konkurrensen mellan regioner och platser blir hårdare, anförs det i motion 2014/15:569 av och (båda C). För att ska kunna hävda sig i konkurrensen om turisterna behövs ökad marknadsföring och resurser. Därför finns det ett behov av att ta fram nya sätt att stärka utvecklingen av besöksnäringen, exempelvis genom en s.k. bäddpeng. Motionärerna anför att avsikten med en bäddpeng är att det ska läggas en avgift på besöksnäringens utbud av boende som ska finansiera turismutveckling. I motion 2014/15:163 av m.fl. (V) sägs det initialt att turismen har stor betydelse för hela landet, och att vill satsa på besöksnäringen. Motionärerna framhåller särskilt fjäll- och landsbygdsturismen och menar att denna del av besöksnäringen bör värderas högre ur ett regionalpolitiskt och infrastrukturmässigt perspektiv. Därför föreslår motionärerna att regeringen bör lägga fram förslag till samverkansprogram för turismnäringen så att den uppnår samma status som andra branscher (yrkande 12). I motion 2014/15:603 av (FP) framhålls att den förra regeringen satsade totalt under 2012-2015 på att utveckla turismen och besöksnäringen. Motionären föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen bör gå vidare och arbeta mot en sammanhållen strategi för turismen. I motion 2014/15:1669 av (KD) anförs det att internationella möten och evenemang i visserligen redan omsätter ett antal miljarder kronor, men att dessa kan bli fler. Arbetet med att bistå mötesindustrins aktörer bör bli mer strategiskt, anser motionären, som vill att det görs en översyn av stödet till Visit för att locka fler utländska besökare till . Kulturella och kreativa näringar I motion 2014/15:2148 av m.fl. (S) konstateras att den svenska dataspelsbranschen är i stark expansion och att det finns en stor utvecklingspotential inom branschen. Motionärerna anser att om ska behålla sin ledande position krävs det att staten överväger möjligheten att stödja nya innovativa företag inom dataspelsnäringen. I kommittémotion 2014/15:1848 av m.fl. (M) konstateras att de kreativa näringarna växer allt snabbare i och sysselsätter fler personer än vad exempelvis fordonsindustrin gör. Det är även en näring som spås växa ytterligare . De kreativa näringarna kommer därmed att ha en stor betydelse för att skapa nya jobb. Motionärerna föreslår att ges i uppdrag att se över hur rådgivning och stöd till företag inom kreativa näringar kan förbättras och utvecklas (yrkande 3). De kulturella och kreativa näringarna har stor potential att växa och på så sätt bidra till nya jobb och ökad tillväxt, framförs det i motion 2014/15:1382 av (M). Med anledning av den förra regeringens insatser för dessa näringar efterfrågar motionären ett tillkännagivande om att regeringen även i fortsättningen ska främja utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna. Bland annat krävs en moderniserad lagstiftning kring spelfrågor, en harmoniserad och mer rättvis momslagstiftning och att värna musikindustrin genom att skydda upphovsmäns rätt till ersättning. I motion 2014/15:2650 anför och (båda S) att svensk marinteknisk industri är världsledande när det gäller kvalitet, leveranssäkerhet och miljöprestanda. Motionärerna pekar på att farleden in till har stor strategisk betydelse för utvecklingen av näringen och att den är i behov av översyn. En stark regional marinteknisk industri ger dynamiska effekter för hela vad gäller näringslivsutveckling, sysselsättning och integration (yrkande 1). Vidare kan en fungerande farled ge svensk marinteknisk industri möjlighet att utvecklas och vara av betydelse för den fortsatta utvecklingen av havsbaserad vindkraft i (yrkande 2). Enligt motionärerna bör regeringen överväga möjligheten att integrera detta som en viktig komponent i en kommande maritim strategi, tillsammans med regionala aktörer. I kommittémotion 2014/15:1849 av m.fl. (M) anförs att vattnet, våra vattendrag, sjöar och hav är en fantastisk resurs med potential för nya jobb och affärsmöjligheter. behöver en maritim strategi med fokus på jobb och nya affärsmöjligheter i hela landet (yrkande 2). I denna maritima strategi ingår alla näringar som har koppling till haven och kustområdena liksom våra sjöar och vattendrag. En förutsättning för blå tillväxt (tillväxt inom de sektorer som på olika sätt nyttjar havets resurser) är att de aktuella branscherna utvecklas på ett hållbart sätt så att havet som resurs inte äventyras. Arbetet med en svensk politik på området och hur den ska kunna bidra till att skapa tillväxt, välfärd och god havsmiljö bör tydliggöras (yrkande 3). Ett gränsöverskridande samarbete är en förutsättning för att bättre kunna möta de utmaningar som och svenska regioner står inför på grund av bl.a. ökad global konkurrens och miljö- och klimatförändringar. Motionärerna önskar ett tillkännagivande om att arbetet med att synliggöra den maritima potentialen och öka kunskapen om haven fortsätter och att det skapas förutsättningar för ett gränsöverskridande samarbete (yrkande 4). Motionärerna anför vidare att ett fortsatt utvecklat regionalt samarbete skapar förutsättningar för att utveckla innovativa regionala miljöer som kan bidra till en miljödriven näringslivsutveckling och en hållbar utveckling av näringar kopplade till havs- och kustområden. En plan som innehåller förutsättningarna för det regionala samarbetet för en hållbar miljödriven näringsutveckling kopplat till havs- och kustområdena bör därför tas fram (yrkande 5). stjäls det i stora mängder metall, inte minst koppar, konstateras det i motion 2014/15:1912 av (M). Stölderna orsakar bl.a. skador för mångmiljonbelopp i form av tågförseningar, elavbrott och ett förskingrat kulturarv. För att komma till rätta med stölderna anser motionären att ett antal åtgärder bör vidtas. Regeringen bör ta initiativ till att införa ett särskilt tillstånd, s.k. certifiering, för att få handla med metallskrot (yrkande 1). Regeringen bör också se över möjligheten att förbjuda kontanthantering vid uppköp av metallskrot (yrkande 2). Vidare bör regeringen initiera en skyldighet att föra bok över inköp för all metallhandel (yrkande 3). I kommittémotion 2014/15:1123 av m.fl. (SD) framhålls att stölder av framför allt koppar har ökat i takt med de högre metallpriserna. Metallstölderna leder till problem för allt från småföretag och kyrkor till ledningar för tågtrafiken.