bet · H201UbU14 · 2015-06-11 00:00:00 — Utskottet konstaterade att den statliga styrningen av och de statliga insatserna för skolväsendet har förändrats sedan ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna ändrades . Staten har efter hand tagit ett allt större ansvar för den nationella likvärdigheten (bet. 2014/15:UbU11 s. 44). I det sammanhanget vill utskottet framhålla att Utredningen om skolans kommunalisering gjorde bedömningen att de statliga insatserna sammantaget innebär att staten i högre utsträckning än styr skolan trots en formellt sett oförändrad ansvarsfördelning (SOU 2014:5 s. 98). Utskottet vill påminna om att de specialdestinerade statsbidragen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är en del av kommunernas intäkter. De kommunala skatteintäkterna utgjorde ungefär två tredjedelar av de totala intäkterna på . Den näst största intäktskällan var statsbidragen (generella och specialdestinerade) som utgjorde av intäkterna. Statsbidragen uppgick till 2013, varav var specialdestinerade statsbidrag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 25 avsnitt 2.4.2 s. 11). Satsningar som finansierades genom specialdestinerade statsbidrag uppgick till 2013 inom utgiftsområde 16. Dessa bidrag var konstruerade på många olika sätt och med vitt skilda syften. Bland annat fanns för maxtaxa i förskola, fritidshem m.m., för klinisk utbildning och forskning och för statligt stöd till vuxenutbildning (skr. 2013/14:102 s. 37 och 179–180). har granskat fyra specialdestinerade statsbidrag som enligt Statskontorets definition är s.k. stimulansbidrag, dvs. bidrag som syftar till att påverka skolhuvudmännens insatser och/eller prioriteringar (Statskontoret, rapport 2011:22 s. 12). Utskottet noterar att tre av bidragen finansieras från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet (Matematiklyftet, Karriärsteg och Arbetsplatsförlagt lärande) och att ett bidrag finansieras från anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal (Lärarlyftet II). Dessa båda anslag finansierar även flera andra satsningar. Av årsredovisningen för staten 2014 framgår att utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev , vilket är (18,) lägre än anvisat i statens budget . Det lägre utfallet förklaras enligt regeringen i huvudsak av att utgifterna för befattningsutbildning för rektorer, insatser för en förstärkt elevhälsa och karriärsteg för lärare blev lägre än beräknat. Utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (33,) lägre än anvisat i statens budget . Det lägre utfallet beror på ett lägre antal sökande inom såväl fortbildning av lärare och fritidspedagoger som fortbildning av rektorer (skr. 2014/15:101 s. 102). Utskottet anser att det på flera sätt är problematiskt när skolhuvudmännen inte tar del av olika satsningar i den utsträckning som det finns anvisade medel. Som granskning visar kan det innebära att skolor som har stora behov blir utan statsbidrag. Som årsredovisningen för staten visar innebär det också att anvisade medel inte nyttjas fullt ut – när det gäller satsningarna inom anslagen 1:5 och 1:10 uppgår dessa medel till sammanlagt . Utskottet kan konstatera att medelsförbrukningen är svår att budgetera för fleråriga satsningar. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen avser att noga överväga hur kommande skolsatsningar ska utformas. Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte är nödvändigt att ha kunskaper om exakt vilka skolor som deltar i olika satsningar, utan det centrala är vilka effekter som uppnås med statsbidragen. Inom ramen för sin årliga uppföljning av resultatredovisningen i budgetpropositionen har utskottet betonat vikten av att måluppfyllelsen av riktade statsbidrag tydligt redovisas i samband med budgetförslaget, särskilt mot bakgrund av många nya satsningar på utbildningsområdet (bet. 2014/15:UbU1 s. 22). Utskottet har då också konstaterat att regeringen ofta redovisar användningen av olika riktade statsbidrag (antal deltagare, medelsåtgång, kostnader etc.), men mer sällan gör någon bedömning av måluppfyllelsen. Det förhåller sig på motsvarande sätt med den redovisning som regeringen lämnar i den årliga skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn. Utskottet vill därför framhålla vikten av att resultaten av utvärderingarna av de riktade statsbidragen redovisas och att arbetet med att utveckla lämpliga metoder för att bedöma måluppfyllelsen fortsätter. har tidigare gjort liknande uttalanden i samband med behandlingen av den årliga skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn (bet. 2010/11:FiU34, bet. 2011/12:FiU28, bet. 2012/13:FiU34 och bet. 2013/14:FiU34). Utskottet vill mot denna bakgrund betona vikten av att regeringen som en del av utformningen av statsbidragen också överväger hur bedömningen av måluppfyllelsen ska genomföras så att det finns ett bra underlag för resultatredovisningen och resultatanalysen i budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 16. Utskottet kan konstatera att har en central roll i hanteringen av de specialdestinerade statsbidragen och vill betona vikten av att verkets erfarenheter tas till vara när nya satsningar ska utformas. Utskottet vill även framhålla att regeringen avser att överväga om olika satsningar blir mer effektiva om statsbidrag inte riktas till huvudmännen utan i stället får förfoga över medlen och efter dialog med huvudmännen beslutar att sätta in insatser som är väl anpassade efter huvudmännens förutsättningar och behov. Utskottet ser positivt på att fortsätter att utveckla sitt arbete med att analysera skolhuvudmännens deltagande i statsbidragssatsningar. Utskottet noterar att som ett led i sitt arbete med att göra systematiska sammanställningar och analyser av de statsbidrag som myndigheten hanterar publicerade en rapport om hur kommuner tog del av statsbidrag 2011–2014. [3] Utskottet välkomnar den myndighetsanalys av som Statskontoret har fått i uppdrag att utföra där bl.a. hanteringen av statsbidrag särskilt ska belysas. Utskottet anser, i likhet med regeringen och rekommenda-tion, att de specialdestinerade statsbidragen i högre utsträckning bör utformas och riktas till de skolor och huvudmän som är i störst behov av statliga bidrag. Utskottet kommer med stort intresse att ta del av utformningen av nya satsningar som t.ex. Samverkan för bästa skola och Nationella skolutvecklingsprogram. Utskottet instämmer slutligen i regeringens bedömning att det arbete som pågår och de förslag till insatser som redovisas i skrivelsen kommer att främja det övergripande målet om likvärdighet för eleverna. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2014/15:106 till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:106 om specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola?. [1] Planerad dag för behandling och beslut i ärendet är . [2] Uppdraget (U2015/609/S) till Statskontoret ska redovisas . [3] , Bidrag till skolans utveckling, Fokus på: Hur kommuner tar del av statsbidrag 2011–2014, 2015.