bet · H301FiU6 · 2015-11-05 00:00:00 — Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2014/15:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av fondernas verksamhet . Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga och aktiva förvaltning. Vidare granskas fondernas arbete med hållbarhet i förvaltningen. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på , det fjärde högsta årsresultatet sedan det nuvarande fondsystemet infördes . Buffertkapitalet ökade med , till . Utskottet konstaterar också att fondernas kostnader ökade med , inklusive resultatberoende provisionsavgifter. Enligt utskottet är det viktigt att fonderna förvaltas effektivt och att kostnaderna hålls nere. I promemoria Nya regler för AP-fonderna föreslås bl.a. åtgärder för att hantera kostnadsutvecklingen. Utskottet avvaktar regeringens beredning av promemorian och remissyttrandena innan den tar ställning till eventuella förslag på området. Utskottet behandlar dessutom två motioner från allmänna motionstiden om AP-fondernas placeringar. Utskottet föreslår att avslår motionerna. I betänkandet finns en reservation. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning AP-fondernas verksamhet , punkt 1 – motiveringen (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2014 Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2014 Tabell 3 Första–Fjärde AP-fondernas avkastning Tabell 4 Första–Fjärde AP-fondernas aktiva avkastning Tabell 5 Sjätte avkastning efter kostnader Diagram 1 Buffertfondernas utveckling jämfört med inkomstindex utveckling Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2014/15:130 till handlingarna. Reservation (V) – motiveringen 2015/16:849 av och (båda S) och 2015/16:2955 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S), (M), (S), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I regeringens skrivelse 2014/15:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet finns en redovisning av fondernas resultat och verksamhet . Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas strategiska och aktiva förvaltning och fondernas arbete med hållbarhetsfrågor. Förutom skrivelsen behandlas i betänkandet två motioner från allmänna motionstiden om AP-fondernas placeringsregler. En stark börsutveckling och fallande räntor gjorde att förvaltningen av buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , gav ett resultat efter kostnader på 2014. Det är det fjärde bästa årsresultatet sedan det nuvarande fondsystemet startade och motsvarar en avkastning på kapitalet på . var utbetalningarna i pensionssystemet större än pensionsavgifterna. Det betyder att buffertfonderna var tvungna att skjuta till för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna. Sammantaget innebär det att buffertfondernas samlade kapital ökade med , från till . har fonderna gett en avkastning på i genomsnitt . Det är högre än det s.k. inkomstindex, som steg med i genomsnitt . Inkomstindex ligger till grund för uppräkningen av skulden i pensionssystemet. Som framgår av tabell 1 redovisade samtliga fonder utom en ett ökat resultat jämfört med . Det högsta resultatet på redovisade , vilket bl.a. berodde på att det är den fond som har högst andel aktier och räntebärande värdepapper i sin portfölj och därmed drog störst nytta av stigande aktiekurser och fallande räntor. redovisade däremot ett svagare resultat jämfört med , bl.a. på grund av att fonden fortfarande genomför den organisations- och strategiförändring som den beslutade om 2011. Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2014 Resultat (mdkr) Avkastning (%) Överföring (mdkr) Kapital (mdkr) Avkastning 2001–2014 36,4 (25,7) 14,6 (11,2) 5,1 (6,9) 283,8 (252,5) 34,3 (30,1) 13,1 (12,7) 5,1 (6,9) 293,9 (264,7) 35,0 (32,4) 13,7 (14,1) 5,1 (6,9) 288,3 (258,5) 40,2 (37,0) 15,7 (16,4) 5,1 (6,9) 294,9 (259,7) 1,4 (1,9) 6,5 (9,2) 23,6 (22,1) 147,3 (127,1) 14,1 (13,5) 20,5 (27,5) 1 185 (1 058) Siffrorna inom parentes anger uppgifter . Källa: /15:130. Buffertfondernas förvaltningskostnader steg med till en redovisad nivå på , vilket ungefär motsvarar av det förvaltade kapitalet. Till dessa kostnader ska dessutom läggas kostnader för s.k. resultatberoende provisionsavgifter på , som enligt AP-fondernas redovisningsprinciper inte redovisas som kostnader utan räknas av mot resultatet. Om provisionsavgifter medräknas uppgick buffertfondernas totala förvaltningskostnader till 2014, en ökning med jämfört med . Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2014 177 (161) 279 (189) 456 (350) 195 (178) 286 (245) 481 (423) 178 (173) 162 (155) 340 (328) 195 (187) 101 (90) 296 (277) 745 (699) 828 (679) 1 573 (1 378) 98 (98) 22 (24) 120 (122) 843 (797) 850 (703) 1 693 (1 500) Siffrorna inom parentes anger uppgifter . Källa: /15:130. Första och Andra AP-fonderna hade högst kostnader . Räknat som andel av förvaltat kapital låg dock Sjätte kostnader betydligt högre än övriga fonders kostnader, vilket bl.a. beror på att är betydligt mindre än övriga fonder och att den har ett annat förvaltningsuppdrag. betalade Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna ut sammanlagt i rörlig ersättning till sina anställda (dock inte till styrelser, vd:ar eller ledningsgrupper). Första och Sjätte har inga incitamentsprogram. Sjunde AP-fonden tillhör inte buffertfonderna i inkomstpensionssystemet utan är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet – AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades och ersatte fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. infördes det s.k. förvalsalternativet AP7 Såfa. Såfa är en s.k. generationsfond med en sammansättning av risk som ska spegla pensionsspararens ålder. Totalt erbjuder Sjunde AP-fonden sex olika placeringsalternativ. AP7 Aktiefond gav en avkastning på (före kostnader), vilket var något högre än jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på , vilket var något lägre än jämförelseindex. Sjunde AP-fondens förvaltningsintäkter uppgick till , medan kostnaderna för förvaltningen uppgick till . Årets resultat blev . Sjunde AP-fonden har ingen rörlig ersättning till personalen. Regeringens utvärdering av AP-fondernas förvaltning Regeringens utvärdering omfattar följande delar: buffertfondernas bidrag till pensionssystemet fondernas långsiktiga mål och strategiska beslut fondernas operativa förvaltning. Buffertfondernas bidrag till pensionssystemet Buffertfonderna har bidragit till finansieringen av pensionssystemet, enligt regeringen. Kapitalet i fonderna uppgick till . har förvaltningen gett en avkastning på , vilket motsvarar en tillväxt på . Därmed har fondernas avkastning varit större än inkomstindex, som stigit . I reda pengar har fondernas avkastning överstigit uppgången i inkomstindex med . • Som framgår av diagram 1 har utvecklingen av buffertkapitalet varierat . Effekterna av börsnedgångarna 2001–2002, 2008 och 2011 och börsuppgångarna och syns tydligt. • Buffertfonderna bidrog till att den automatiska balanseringen, den s.k. bromsen, inte aktiverades –2007, 2010–2011 och 2013–2014. Under dessa år ökade fondernas kapital snabbare än inkomstindex. Däremot bidrog fondernas stora förluster under till att bromsen aktiverades . Bromsen i pensionssystemet aktiverades också 2012, men det berodde främst på att pensionsskulden i systemet skrevs upp kraftigt eftersom inkomstindex ökade . • Första–Fjärde AP-fonderna hade sammantaget en hög valutaexponering jämfört . Det har gett en god avkastning till följd av den stigande dollarkursen. Valutakurseffekterna stod för mellan en fjärdedel och en tredjedel av resultatet på . Diagram 1 Buffertfondernas utveckling jämfört med inkomstindex utveckling Källa: /15:130. Första–Fjärde AP-fondernas strategiska förvaltning Den starka börsutvecklingen har gjort att fonderna nått sina avkastningsmål under både den senaste femårsperioden och den senaste tioårsperioden. Alla fonder utom Andra AP-fonden har dessutom nått sina mål sedan starten . Anledningen till att Andra AP-fonden inte har nått sitt mål är att fonden haft ett högre mål än övriga fonder, vilket framgår av tabell 3. Regeringen konstaterar att spridningen i avkastning mellan fonderna ökat något . Det beror bl.a. på att fonderna diversifierat sina portföljer. Bland annat har andelen räntetillgångar minskat till förmån för investeringar i s.k. alternativa tillgångar, som investeringar i olika typer av fastigheter, hedgefonder och riskkapitalbolag. Regeringen välkomnar den ökade diversifieringen och fondernas ökade fokus på de långsiktiga strategiska investeringsbesluten. Tabell 3 Första–Fjärde AP-fondernas avkastning Fondernas långsiktiga avkastningsmål (nominellt) Källa: /15:130. Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning Regeringen definierar aktiv förvaltning som avvikelser mot jämförelseindex i syfte att tjäna pengar. Regeringen har kritiserat Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning och ifrågasatt det svaga resultatet i förhållande till kostnaderna och riskerna i förvaltningen. I årets skrivelse konstaterar regeringen att utfallen av den aktiva förvaltningen visserligen har förbättrats , men att man inte bör överdriva den aktiva förvaltningens betydelse för fondernas resultat. uppgick resultatet till , vilket motsvarar av fondernas samlade resultat för året. I stället är det de strategiska besluten och den övergripande fördelningen av tillgångarna som förklarar merparten av fondernas resultatutveckling. Tabell 4 Första–Fjärde AP-fondernas aktiva avkastning Källa: /15:130. skiljer sig från de andra buffertfonderna genom att den har ett särskilt uppdrag och att den har obegränsade möjligheter att investera i onoterade aktier. Till skillnad från de andra buffertfonderna är den också sluten i den meningen att det inte sker några överföringar till eller från pensionssystemet. Sedan starten har fondens kapital vuxit med , från till . Det motsvarar en avkastning på i genomsnitt , vilket är bättre än den genomsnittliga utvecklingen av inkomstindex . har därmed bidragit till den långsiktiga finansieringen av pensionssystemet, enligt regeringen. Tabell 5 Sjätte avkastning efter kostnader Fondens mål 2003–2011 Svenska småbolag (börsindex) Svenska mellanstora bolag (börsindex) Källa: /15:130. gav fonden en avkastning på . Det är bättre än inkomstindex, men sämre än styrelsens mål för förvaltningen. genomförde fonden en förändring av sin strategi mot en större fokusering på investeringar i mogna bolag. Genomförandet av den nya strategin fortsatte . Regeringen anser att det ännu är för tidigt att utvärdera effekterna av den nya strategin men välkomnar det konsekventa genomförandet av strategin som fonden uppvisat. Sjunde AP-fondens strategiska förvaltning förvaltade Sjunde AP-fonden åt ca 3,2 miljoner premiepensionssparare. Det motsvarar av alla medel i premiepensionssystemet. Målet för det s.k. förvalsalternativet är att avkastningen ska vara minst lika bra som den genomsnittliga avkastningen för de privata fonderna på . Utvärderingen visar att förvalsalternativet (Premiesparfonden och därefter AP7 Såfa) har haft en högre avkastning än de privata fonderna under samtliga undersökta tidsperioder (2001–2014, 2005–2014 och 2010–2014). , då AP-fonden bytte förvaltningsmodell, har avkastningen varit dubbelt så hög som genomsnittet för de privata fonderna (särskilt hög har avkastningen varit ). Förvaltningsmodellen bygger på en hög aktieandel kombinerad med en s.k. strategisk hävstång. Regeringen konstaterar att modellen har höga risker och att den ger en god avkastning med en kraftig börsuppgång. riskerar fonden att gå sämre än index när aktiemarknaden utvecklas svagt, till följd av hävstången och den höga aktieandelen. Sjunde AP-fondens aktiva förvaltning Den övervägande delen av kapitalet i förvaltas passivt, medan en mindre del förvaltas aktivt. Den aktiva förvaltningen delas upp i tre delar – taktisk allokering, absolutavkastande s.k. alfaförvaltning och förvaltning av onoterade aktier. Regeringen konstaterar i utvärderingen att resultatet av den aktiva förvaltningen 2014 var högre än , och att resultatet av den s.k. alfaförvaltningen t.o.m. var högre än målet. Trots att resultatet förbättrades anser regeringen att Sjunde AP-fonden bör förbättra redovisningen av den aktiva förvaltningen samt beskrivningen och genomlysningen av den eventuella nyttan med fondens aktiva förvaltning. Ett prioriterat område i regeringens utvärderingar är fondernas arbete med riktlinjer för miljö och etik. På finansutskottets uppmaning används Etik- och miljöutredningen (SOU 2008:107) som grund för utvärderingarna. I årets utvärdering undersöks hur långt fonderna kommit med att integrera hållbarhetsfrågor i den löpande förvaltningen. Hållbarhet omfattar miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald, enligt en definition som tagits fram inom . Regeringen konstaterar att fondernas hållbarhetsarbete har fortsatt och förväntar sig att arbetet med att integrera hållbarhet i förvaltningen fortsätter att vara en högt prioriterad fråga. För att säkra avkastning på pensionskapitalet anser regeringen att det är särskilt viktigt att fonderna kontinuerligt utvärderar de risker som finns när man investerar i företag med verksamhet inom fossilt bränsle. Regeringen tycker att det bra att Första–Fjärde AP-fonderna och Sjunde AP-fonden redovisade koldioxidavtrycket för respektive fonds aktieportfölj och att har genomfört en första klimatanalys av det koldioxidutsläpp som fonden finansierar genom sina investeringar. Enligt regeringen är det viktigt att fonderna fortsätter att utveckla redovisningen av den klimatpåverkan som deras investeringar ger. Fonderna bör också aktivt arbeta för att redovisningen blir mer jämförbar mellan fonderna och gentemot andra finansiella aktörer. Sjunde AP-fondens kredit i När Sjunde AP-fonden startade fick fonden tillgång till en rörlig kredit i för att balansera ett initialt underskott till följd av kostnaderna för att etablera och bygga upp verksamheten. Därmed kunde man sprida ut fondavgiften mellan generationer. Avsikten var att det balanserade underskottet skulle vara avvecklat . sedan starten gav Sjunde AP-fonden ett verksamhetsöverskott . Dessutom är krediten i Riksgälden amorterad. begärde fonden i en skrivelse till regeringen att få behålla ett räntekonto med en kredit på högst och en låneram för finansiering av anläggningstillgångar på . Fonden anser att den är sårbar för en minskning i det förvaltade kapitalet och att överskottet ännu inte är tillräckligt stort för att hantera en kraftig global börsnedgång. Det behövs ett kreditutrymme för att finansiera tillfälliga likviditetsbehov, eftersom fonden inte får ta banklån. Regeringen anser att det är rimligt att Sjunde AP-fonden får behålla en viss rörlig kreditfacilitet i , även om fonden nu börjar visa överskott. Det minskar risken för en onödig variation i avgiftsuttaget på kort sikt. Ersättningar till ledande befattningshavare i fonderna Revisorerna har i den årliga revisionen granskat ersättningarna till ledande befattningshavare i AP-fonderna. Revisorerna konstaterar att fonderna i allt väsentligt följer regeringens riktlinjer (utfärdade ). De få avvikelser som finns gäller uppsägningstid av kontrakt med ledande befattningshavare som skrevs innan regeringens riktlinjer fastställdes. Enligt regeringen är det viktigt att AP-fonderna fortsätter att ha starkt fokus på ersättningarna, eftersom det har betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna. Trots en viss osäkerhet i den världsekonomiska utvecklingen fortsätter fonderna att redovisa ett gott resultat . Det visar en genomgång av Första–Fjärde AP-fondernas halvårsrapporter. Sammantaget gav fondernas förvaltning ett resultat på , vilket kan jämföras med resultatet på . Fondernas kapital steg med till sammanlagt . Anledningen till att kapitalet inte ökade lika mycket som avkastningen är att fonderna förde över till pensionssystemet. Första AP-fonden redovisade ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på av kapitalet. Andra AP-fonden redovisade ett resultat på , eller en avkastning på . Tredje AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , eller en avkastning på , medan redovisade ett resultat på , motsvarande av kapitalet. Förslag om nya regler för AP-fonderna presenterade departementspromemorian Förslag om ny reglering för AP-fonderna (Ds 2015:34). Den bygger på den överenskommelse som gjordes , och som i sin tur har sin utgångspunkt i den s.k. (SOU 2012:53). Pensionsgruppen, dvs. företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, står bakom innehållet i promemorian. I korthet innehåller pm:et följande förslag: En ny huvudman, den s.k. , skapas. Nämndens huvuduppgifter blir att fastställa avkastningsmål och en referensportfölj för fonderna. Nämnden ska utvärdera fonderna utifrån mål och referensportfölj. Regeringen utvärderar AP-fondernas förvaltning och nämnden (inklusive den statliga premiepensionsförvaltaren) och resultatet redovisas i en skrivelse till . Regeringen ska också, på förslag från nämnden, besluta om tak för fondernas kostnader (gäller inte den statliga premiepensionsförvaltaren). Dagens nuvarande fem buffertfonder minskas till tre. Fonderna, som är myndigheter, ska heta Första–Tredje AP-fondsmyndigheterna. Andra AP-fonden placeras precis som i . , som också finns i , läggs ned och verksamheten förs över till Andra AP-fonden. Vilken av de tre nuvarande Stockholmsbaserade fonderna som ska läggas ned bestäms senare i anslutning till att en proposition lämnas till . AP-fondernas administration samordnas genom att någon av fonderna får i uppdrag att ansvara för ett gemensamt servicecenter. Fonderna blir bundna av statliga kollektivavtal och förlorar därmed rätten att teckna egna avtal. Sjunde AP-fonden byter namn till Statens premiepensionsförvaltare. ska revidera verksamheterna för såväl de nya AP-fonderna som den nya premiepensionsförvaltaren. Det tidigare undantaget för statlig revision tas bort. Nämndens och fondernas verksamhet regleras i en ny lag. De flesta kvantitativa begränsningar för fondernas placeringsverksamhet tas bort och ersätts med den s.k. aktsamhetsprincipen och den referensportfölj som nämnden fastställer. Vissa kvantitativa begränsningar, som t.ex. ägandet i svenskt näringsliv och möjligheten att placera i onoterade tillgångar, behålls. Möjligheterna att placera i onoterade tillgångar utökas dock kraftigt. Enligt förslaget ska fonderna även vara skyldiga att samverka när det gäller förvaltningen av onoterade tillgångar. I Andra AP-fonden skapas ett för förvaltning av onoterade tillgångar. AP-fonderna får avvika från referensportföljen om aktsamhetsprincipen följs och kravet på föredömlig förvaltning uppfylls. Placeringsreglerna för Sjunde AP-fonden, som byter namn till Statens premiepensionsförvaltare, kompletteras med ett krav på att fondmedlen ska förvaltas föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Fondens nuvarande förbud att rösta på bolagsstämmor för aktier i svenska aktiebolag tas bort. AP-fonderna ska enligt lagkrav förvalta kapitalet föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Särskild vikt ska läggas vid hållbar utveckling, utan att man gör avkall på aktsamhetsprincipen. När ska de nya reglerna träda i kraft Promemorian har skickats ut på remiss och remisstiden gick ut . Därefter kommer pm:et och remissvaren att beredas i . Enligt tidsplanen i pm:et ska lagen och bestämmelserna om träda i kraft . Även den nya lagen om statlig förvaltning av premiepensionsmedel ska träda i kraft . Ombildningen av AP-fonderna ska ske och ska de nya placeringsreglerna träda i kraft. Sjunde AP-fondens kredit i I budgetpropositionen föreslår regeringen för utgiftsområde 2 att Sjunde AP-fonden beviljas en kredit i på högst . Regeringen föreslår också att ramen för lån för finansiering av anläggningstillgångar sänks från till . I departementspromemorian Förslag om ny reglering för AP-fonderna (Ds 2015:34), som refereras ovan, diskuteras finansieringen av verksamheten i Sjunde AP-fonden (kommande Statens premiepensionsförvaltare). I pm:et konstateras att det inte längre finns något behov av en rörlig kredit i , utan kostnaderna bör framöver löpande finansieras genom avgiftsuttag ur de förvaltade fonderna. För att undvika en kraftig variation av avgifterna föreslås i pm:et att Statens premiepensionsförvaltare bör få möjlighet att bygga upp ett balanserat överskott för att kunna möta lägre intäkter till följd av att marknadsvärdet på tillgångarna går ned, utan att behöva höja förvaltningsavgiften. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på . Buffertkapitalet ökade med , till . I likhet är utskottet kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna. ökade kostnaderna med , inklusive resultatberoende provisionsavgifter. Enligt utskottet är det viktigt att fonderna förvaltas effektivt och att kostnaderna hålls nere. I promemoria Nya regler för AP-fonderna föreslås bl.a. åtgärder för att hantera kostnadsutvecklingen. Utskottet avvaktar regeringens beredning av promemorian och remissyttrandena innan den tar ställning till förslagen. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2014/15:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Stigande aktiekurser och fallande räntor bidrog till att buffertfonderna (Första–Fjärde AP-fonderna och ) redovisade ett resultat efter kostnader på , det fjärde högsta årsresultatet för fonderna sedan det nuvarande fondsystemet startade . Resultatet innebar att fondernas samlade kapital ökade med , från till . Utskottet har även tittat på utvecklingen . Fondernas halvårsrapporter visar att förvaltningen gav ett resultat på nästan – även det ett gott resultat som ökade det sammanlagda kapitalet med ytterligare . var utbetalningarna i pensionssystemet större än pensionsavgifterna. Det innebar att buffertfonderna var tvungna att skjuta till för att täcka underskottet. Utskottet noterar att buffertfonderna fört till pensionssystemet för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna. Utskottet kan vidare konstatera att förvaltningen av buffertfonderna sedan starten har gett en avkastning på , vilket motsvarar en tillväxt på . Fondernas avkastning har därmed varit större än inkomstindex, som steg . Inkomstindex är det index som ligger till grund för uppräkningen av skulden i pensionssystemet. Sammantaget innebär detta enligt utskottet att fonderna, trots varierande resultat , i hög grad har bidragit till finansieringen av pensionssystemet. I pengar räknat har fondernas avkastning överstigit uppgången i inkomstindex med . Utskottet har varit kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna. Utskottet konstaterar att förvaltningskostnaderna steg med , till en nivå av . Det motsvarar en uppgång . Om man till dessa kostnader lägger s.k. resultatberoende provisionsavgifter uppgick kostnaderna till , en ökning med eller jämfört med . presenterade promemorian Nya regler för AP-fonderna. I promemorian föreslås bl.a. ett kostnadstak för fonderna och att fondernas administration samordnas på olika sätt. I promemorian föreslås också att fondernas undantag från statlig revision tas bort, dvs. att ska få revidera fondernas verksamhet (innehållet i promemorian beskrivs mer utförligt under rubriken ovan). Promemorian har skickats ut på remiss och remisstiden gick ut . Enligt utskottets mening är det viktigt att fonderna sköts effektivt och att förvaltningskostnaderna hålls nere. Utskottet vill dock avvakta regeringens fortsatta beredning av promemorian och remissyttrandena innan den tar ställning till eventuella åtgärder på området.