bet · H301UbU2 · 2015-11-27 00:00:00 — Ett beslut om en preliminär nedsättning av årsbeloppet förutsätter nämligen att låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Detta innebär att en låntagare som fått ett skuldbaserat årsbelopp fastställt först ska ansöka om att få ett inkomstbaserat årsbelopp fastställt. Låntagaren behöver då styrka de inkomster som han eller hon hade i utlandet . Dessutom ska låntagaren beräkna sina inkomster under betalningsåret. När sedan CSN efterkontrollerar den beräknade inkomsten för betalningsåret behöver även denna inkomst styrkas. Eftersom en låntagare som är bosatt utomlands bl.a. ska skicka in utländska beslut om slutlig skatt för att få nedsättning av årsbeloppet finns det en risk för att låntagare avstår från att ansöka om nedsättning, trots att de kan ha rätt till det. Låntagare som är bosatta utomlands återbetalar sina studieskulder i betydligt mindre omfattning än låntagare som är bosatta i . Regeringen anser att åtgärder behöver vidtas så att det blir lättare för dessa låntagare att betala tillbaka sina studielån. En sådan åtgärd kan vara att förenkla möjligheterna att ansöka om nedsättning. Om låntagare med skuldbaserade årsbelopp på ett enkelt sätt kan få årsbeloppet nedsatt, dvs. anpassat till den aktuella inkomsten under betalningsåret, bör motivationen att betala årsbeloppet bli högre. Regeringen föreslår därför att också skuldbaserade årsbelopp bör kunna sättas ned preliminärt till av låntagarens beräknade inkomst under betalningsåret, dvs. oavsett vilken inkomst låntagaren har haft . Detta innebär alltså att kravet på att inkomsten ska ha minskat väsentligt under betalningsåret jämfört med inkomsten efter vilken årsbeloppet har beräknats bör tas bort för låntagare med skuldbaserade årsbelopp. En sådan förändring innebär att CSN inte behöver fastställa ett inkomstbaserat årsbelopp innan rätten till nedsättning prövas. Nedsättningen bör fortsatt gälla i avvaktan på att underlaget för att ta ut skatt eller avgift under betalningsåret fastställs. Ändringarna i studiestödslagen föreslås träda i kraft . Utskottet kan inledningsvis konstatera att det inte har väckts några motioner i denna del med anledning av propositionen. Utskottet vill särskilt framhålla att det för att upprätthålla legitimiteten för studiestödssystemet är viktigt att så många som möjligt betalar sina studieskulder. Låntagare som är bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare som är bosatta i , och betalningsgraden hos låntagare bosatta utomlands fortsätter att sjunka (se avsnittet Studiestödets effekt på samhällsekonomin ovan). Det föregående sammanfaller dessutom med tendensen att allt fler låntagare bosätter sig utomlands. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden förslaget om förenklade regler om nedsättning av årsbelopp för studielån som bedöms leda till att fler utlandsbosatta låntagare betalar sina årsbelopp. Utskottet noterar även i sammanhanget att CSN fått i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att öka återbetalningsgraden hos låntagare som är bosatta utomlands. Uppdraget ska redovisas (U2015/02962/SF). Utskottet har under beredningen av ärendet uppmärksammat att ordet ”låntagaren” och bokstaven ”s” i lagförslaget på ett av de ställen där ordet ”låntagarens” förekommer inte är sammanskrivet som det rätteligen ska vara. Utskottet föreslår därför att ordet ”låntagaren” och bokstaven ”s” sammanskrivs (se förslagspunkt 2 b, s. 3). Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens lagförslag (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden, s. 18). Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen kan mer – Politik som bryter det nya utanförskapet (mot. 2015/16:3043) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 15. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i kommittémotion 2015/16: 2737. Det är viktigt att det finns goda möjligheter att byta yrkesbana även om man befinner sig mitt i livet. Därför lägger flera förslag för att göra det lättare att studera i vuxen ålder. En person som behöver bygga på sina studier för att antingen kunna ta större ansvar, t.ex. en undersköterska som efter ett antal yrkesår vill vidareutbilda sig till sjuksköterska, eller helt vill byta yrkesinriktning ska ha förutsättningar att göra det. satsar därför på ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. Omställningspaketet innehåller medel till följande fyra förändringar: För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier vill vi att fribeloppet, dvs. den inkomst en studerande kan ha utan att studiemedlet minskar, höjs från dagens per kalenderår vid heltidsstudier till . Vi vill vidare att möjligheterna till extra studieveckor med studiemedel för den som fyllt ska utökas , dvs. Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel vill vi höja från dagens till . När det gäller tilläggslån för studerande vill vi se en höjning från ca per studiemånad vid heltidsstudier till . Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. förslag om statsbudgeten och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2015/16:761. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 15 inte får överstiga 21 2016 (bet. 2015/16:FiU1). förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 15. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 15 borde ha utformats i enlighet med förslagen i kommittémotion 2015/16:2238. Om vårt förslag hade vunnit hade det inneburit ett höjt studiestöd för de studenter som väljer tekniska inriktningar på sin utbildning. Det behövs en morot för att motivera dessa studenter. Vi anslår mot den bakgrunden för att täcka ökade utgifter för studiemedel. Anslagsnivån för studiehjälp minskas med . Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (C) i (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i partimotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 15 som förordas i kommittémotion 2015/16:3175. anser att den gymnasiala lärlingsutbildningen bör främjas och avvisar därför regeringens förslag vårändringsbudget om att inte fördubbla lärlingsersättningen. För detta anslås 2016. anser att det inte är motiverat att utöka antalet utbildningsplatser inom komvux och avvisar därmed regeringens förslag om detta. Detta minskar utgifterna för studiemedel med 2016. vårändringsbudget föreslår regeringen att den tidigare satsningen på en examenspremie för vissa utbildningar inte bör genomföras. I stället föreslår regeringen att en höjd bidragsnivå inom studiemedlen för studerande på vissa lärarutbildningar införs. avvisar detta förslag till förmån för en examenspremie. Det gör att utgifterna för studiemedel minskar med . motsätter sig regeringens arbetsmarknadssatsningar. avvisar därför regeringens förslag vårändringsbudget om utbildningskontrakt och traineejobb. Detta medför att utgifterna för studiemedel minskar med 2016. avvisar även regeringens förslag vårändringsbudget om möjligheten att studera vissa kortare kurser med bibehållet aktivitetsstöd. För detta anslås 2016. anser att den högre utbildningens kvalitet bör prioriteras framför en fortsatt utökning av antalet utbildningsplatser och avvisar därför regeringens förslag vårändringsbudget om fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor. Det gör att utgifterna för studiemedel minskas med 2016. avvisar regerings förslag vårändringsbudget om att inte erbjuda den högre bidragsnivån inom studiemedlen för vissa nyanlända. För detta anslås 2016. De ovanstående förslagen som rör ökningar eller minskningar av de medel som avsätts för studiemedel har även effekter på hur mycket medel som behöver avsättas för kreditförluster. Till det ska läggas att anser att förslaget om avskaffad åldersavskrivning bör genomföras, vilket gör att avsättningarna för kreditförluster minskar med 2016. vårändringsbudget föreslog regeringen att den tidigare satsningen på en examenspremie för vissa utbildningar inte borde genomföras. anser alltjämt att en sådan examenspremie är motiverad för att öka utbudet av lärare inom vissa ämnen. föreslår därför att en examenspremie införs och att ett anslag för detta ändamål inrättas inom utgiftsområde 15. Anslagets nivå beräknas till 2017 och till 2018 och 2019. Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och liberalerna. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora risker för en negativ utveckling. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Vår budgetmotion (mot. 2015/16:3244) är därför stram. Liberalerna föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flera utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 15. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag i kommittémotion 2015/16:3231 för utgiftsområde 15. Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa system och ger människor goda möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiemedelssystemet har förstärkts påtagligt genom att alliansregeringen genomförde höjningar av studiemedelsbeloppet, barntillägget och fribeloppet. Liberalernas bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat till behoven. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. Liberalerna vill bl.a. fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas vid vidareutbildning och omskolning. För att fortsätta stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör det även fortsatt vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning redovisar Liberalerna förändringar vad gäller det statliga stödet till vuxenutbildningen, vilket får som konsekvens att utgifterna för studiemedel kan minskas med 2016. En avvisning av regeringens förslag om en utbyggd folkhögskola i vissa delar minskar utgifterna för studiemedel med ytterligare 2016. Det behövs en ökad tillgång på speciallärare och specialpedagoger i skolan. Liberalerna föreslår att en examenspremie införs för speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom för ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. har en nedgång i resultat för matematik och naturorienterande skolämnen kunnat konstateras. För att på lång sikt klara ambitionerna i matematik och naturorienterande ämnen måste vi få fler ämneslärare i och gymnasiet. För detta anslås 2016 och avvisas regeringens förslag om att den högre bidragsnivån inom studiemedlen ska lämnas till studenter på vissa lärarutbildningar. Liberalerna vill införa en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av ett arbetsplatsförlagt lärande, en s.k. yrkesskola. Med start anslår vi därför sammanlagt ytterligare för bl.a. ökade utgifter för studiemedel. Regeringen föreslår en satsning på . Liberalerna anser att fyller en viktig funktion. Under alliansregeringen ökade vi antalet platser på och Liberalerna vill fortsätta att bygga ut med ännu fler platser. För detta anslås ytterligare bl.a. till utgifter för studiemedel. Liberalerna föreslår vidare att studielån som tas fr.o.m. inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder, och därför är det rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya lån. Förslaget bedöms leda till en besparing inom utgiftsområdet på 2016. Som redovisas närmare under utgiftsområde 16 föreslår Liberalerna en kvalitetssatsning på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar. För att finansiera denna satsning justeras antalet platser på vissa högskolor. Utgifterna för bl.a. studiemedel minskar därför med 2016. Liberalerna anser att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet och inte aktivitetsersättning. Mot den bakgrunden anslås till studiehjälp och till studiemedel . Anslag inom utgiftsområde 15, punkt 2 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar, de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta: vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. förslag om statsbudgeten och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2015/16:2512. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 15 läggs fram i kommittémotion 2015/16:2877. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 15 borde ha minskats med 1 på det sätt som framgår av kommittémotion 2015/16:2877. Studiestödet är en viktig del för att kunna bedriva en ändamålsenlig utbildningspolitik. Studiestödet ska minska de ekonomiska hindren för personer att börja studera och därmed bidra till att många vill och kan utbilda sig. Studiestödet ska också utjämna skillnader mellan enskilda och grupper i befolkningen och ge goda förutsättningar för alla att studera. Studiestödet ska också bidra till en god samhällsutveckling. Alla delar av studiestödet, exempelvis studiebidrag vid gymnasiestudier, bidrag till elever med funktionsnedsättning, lärlingsersättning och studiemedel (bidrags- och lånedel), ska bidra till att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper i samhället. vill ha ett studiestödssystem som innebär ett stöd för alla att kunna påbörja och genomföra studier. För att värna ett generöst system måste målet vara att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. Krisdemokraterna anser därför att det är rimligt att ta bort den åldersavskrivning av studielån som finns . Totalt beräknas ytterligare 2016 kunna återbetalas till staten vid avskaffad åldersavskrivning och något mindre åren därpå. Grundprincipen bör vara att alla som kan ska återbetala sina lån. Det är också viktigt att åtgärder vidtas för att även personer som bor utomlands ska återbetala sina lån i högre utsträckning. Återbetalningsgraden i gruppen utlandsbosatta är lägre än för låntagare som är bosatta i . Mot den bakgrunden är det välkommet att CSN fått i uppdrag (U2015/02962/SF) att ta fram en handlingsplan för att öka återbetalningen från denna grupp. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 15: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1 och 3.7.3). 2.Riksdagen godkänner målet för utgiftsområdet (avsnitt 3.3.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 3.7.6).