bet · H201KU16 · 2015-04-13 00:00:00 — I betänkandet behandlas 19 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 om de nationella minoriteterna. Motionsyrkandena avser frågor om arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering, inrättande av ett romskt förvaltningsområde, samers rättigheter, åtgärder för att säkra efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk, förvaltningsområdenas utbredning, finlandssvenskarnas och det finska minoritetsspråkets ställning och information om de nationella minoriteterna. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen att fortsatta satsningar behövs för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering, med angivande av centrala delar i arbetet. Utskottet tillstyrker därmed sju mo-tionsyrkanden (FP). Övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns två reservationer (SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde Efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk Det finska minoritetsspråkets ställning information om de nationella minoriteterna 1.Antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde, punkt 1 (SD) 2.Samers rättigheter, punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i betänkandet om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering. 2014/15:1719 av (FP) yrkandena 1–4, 6, 7 och 9 samt 2014/15:2055 av (S). Reservation 1 (SD) 2014/15:849 av m.fl. (V) yrkandena 1–4. Reservation 2 (V) Efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk 2014/15:539 av (C) yrkande 1, 2014/15:1895 av (M) och 2014/15:2530 av (MP). 2014/15:23 av (FP) yrkande 3. 2014/15:539 av (C) yrkande 2. Det finska minoritetsspråkets ställning 2014/15:2284 av och (S). information om de nationella minoriteterna 2014/15:23 av (FP) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), Skånberg (KD), (S), (M), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 19 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 om de nationella minoriteterna. Motionsyrkandena avser frågor om arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering, inrättande av ett romskt förvaltningsområde, samers rättigheter, åtgärder för att säkra efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk, förvaltningsområdenas utbredning, finlandssvenskarnas och det finska minoritetsspråkets ställning och information om de nationella minoriteterna. Inom ramen för beredningen av ärendet har utskottet tagit del av skrivelser till utskottet från i (Fris). Antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering. avslår ett motionsyrkande om att inrätta ett romskt förvaltningsområde. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:1719 begär (FP) att tillkännager för regeringen att det behövs fortsatta satsningar för att bekämpa antiziganism och diskriminering (yrkande 1). I motionen framhålls bl.a. att samhället måste reagera kraftfullt mot hatbrott. Vidare yrkar motionären att vitboken om övergrepp och kränkningar av romerna måste fortsätta att spridas till olika delar av samhället (yrkande 2), och att en spridning av de olika metoder för romsk inkludering som utarbetats av kommuner och myndigheter måste säkerställas (yrkande 3). Motionären föreslår att verksamheten med s.k. brobyggare utvecklas vidare och sprids till fler kommuner och myndigheter (yrkande 4). Vidare yrkas på fortsatta jämställdhetsinsatser för romska kvinnor, män, flickor och pojkar (yrkande 6) och på att främja utveckling och produktion av lärverktyg på samtliga varieteter av chib för barn, unga och vuxna samt en ökad spridning av kompletterande läromedel om romer (yrkande 7). Motionären yrkar vidare att de åtgärder som vidtagits inom ramen för strategin för romsk inkludering bör utvärderas , och att ett gediget tankearbete för insatser och åtgärder måste ta vid (yrkande 9). I motion 2014/15:2055 begär (S) en översyn av möjligheten att införa ett romskt förvaltningsområde för att stärka det nationella skyddet för romers inkludering i samhället. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-ram för nationella strategier för romsk inkludering . Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att utifrån sin situation anta eller utveckla nationella strategier för romsk inkludering. Kommissionen utvärderar de enskilda medlemsstaternas genomförande av strategierna och rapporterar till och rådet. överlämnade regeringen skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56). Det övergripande målet i strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. I skrivelsen behandlas regeringens bedömningar, mål och förslag till åtgärder inom områdena styrning och kunskapsuppbyggnad, utbildning, bostad, hälsa och social omsorg och trygghet, kultur och språk samt romers organisering och deltagande i det civila samhället. I strategin ingick även en satsning på ett utvecklingsarbete främst inom områdena utbildning och arbete –2015 i ett antal pilotkommuner, för vilken regeringen avsatte särskilda medel (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:62). I skrivelsen framhölls att en regelbunden uppföljning bör göras utifrån verksamhetsspecifika mål inom ett antal områden och att regeringen bör rapportera till i budgetproposi-tionen om utvecklingen när det gäller romsk inkludering (skr. 2011/12:56 s. 17 f.). Strategin behandlades av (bet. 2011/12:KU17, rskr. 2011/12:227). beslutade regeringen att i ska ansvara för samordningen av den nationella uppföljningen av strategin och för vissa delar av genomförandet. ska –2015 lämna en lägesrapport om pilotverksamheten med en analys av eventuella problem och förslag till åtgärder för att förbättra verksamhetens resultat och måluppfyllelse. tillsatte regeringen en kommission mot antiziganism i syfte att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. Kommis-sionen ska bl.a. samla och sprida kunskap om antiziganism och åtgärder för att motverka och förebygga antiziganism. Uppdraget ska redovisas (dir. 2014:47). presenterades också departementspromemorian Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Syftet med vitboken är att ge ett erkännande åt offren och deras anhöriga och skapa förståelse för den romska minoritetens situation . Kommissionen mot antiziganism fick i ett tilläggsdirektiv i uppdrag att ta fram och sprida ett material baserat på vitboken till skolor och andra delar av samhället (dir. 2014:121). Av 1 kap. 2 § femte stycket regeringsformen följer bl.a. att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Av sjätte stycket framgår att bl.a. etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. I 16 kap. 8 § (BrB) föreskrivs straff för hets mot folkgrupp. Den som i ett uttalande eller i ett annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller någon annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning ska enligt bestämmelsen dömas för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Är brottet grovt döms till fängelse i lägst och högst . I 16 kap. 9 § BrB föreskrivs straff för olaga diskriminering. En näringsidkare, eller någon som är anställd i näringsverksamhet eller i allmän tjänst eller som annars handlar på en näringsidkares vägnar eller har ett allmänt uppdrag, som i sin verksamhet diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse ska dömas för olaga diskriminering till böter eller fängelse i högst . För olaga diskriminering döms även anordnare av allmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälpare till en sådan anordnare, om han eller hon diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom att vägra honom eller henne tillträde till sammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. inrättades förvaltningsområden för samiska, finska och meänkieli som regleras i 6 och 7 §§ lagen (2009:724) om na-tionella minoriteter och minoritetsspråk. Av förarbetena till lagen framgår att syftet med att inrätta förvaltningsområden var att uppfylla bestämmelserna i den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen) genom att ge enskilda rätt att använda minoritetsspråken hos domstolar och förvaltningsmyndigheter med verksamhet i de geografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande användes i tillräcklig utsträckning. Inom förvaltningsområdena har enskilda också rätt till förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på minoritetsspråket (prop. 1998/99:143 s. 41 f.). I budgetpropositionens resultatredovisning på det minoritetspolitiska området framhålls att merparten av de anmälningar som kommer in till () om diskriminering av nationella minoriteter rör romer, och att mörkertalet sannolikt är stort (prop. 2014/15:1 utg.omr. 1 s. 90). Lika rättigheter och möjligheter för de nationella minoriteterna är ett prioriterat område i DO:s verksamhet 2012–2015. När det gäller särskilda insatser för romer i arbetet mot diskriminering anges bl.a. att presenterade ett inspirationsmaterial för om romer som stöd i undervisningen om de nationella minoriteterna, som finns tillgängligt på myndighetens webbplats. I budgetproposi-tionen konstateras vidare att det finns en stor efterfrågan på de s.k. brobyggarna, dvs. personer med romsk språk- och kulturkompetens som fungerar som en länk mellan enskilda och offentlig verksamhet, och att denna satsning har förstärkts genom att har fått i uppdrag att se till att lämplig uppdragsutbildning tas fram för att utbilda brobyggare för arbete inom och hälso- och sjukvården. Vidare uppmärksammas att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF, tidigare ) har haft i uppdrag att fördela medel till hälsofrämjande insatser riktade till romer och underlätta erfarenhetsutbyte mellan romska och icke-romska organisationer (a.a. s. 90 f.). I myndighetens regleringsbrev har uppdraget att fördela medel för arbetet med hälsofrämjande insatser för romer förlängts och nya medel har avsatts . Uppdraget ska redovisas . I fråga om jämställdhetssatsningar noteras bl.a. att har fördelat medel till verksamheter med fokus på romska kvinnor och att redovisningen av satsningen visar att det finns ett behov av mer långsiktiga satsningar för att nå målgruppen och bidra till förändring. I resultatredovisningen anges också att pilotkommunerna har fortsatt att utveckla strukturer för samråd och andra former för att säkerställa romskt inflytande och delaktighet, och att brobyggarna ses som en av de viktigaste framgångsfaktorerna i utvecklingsarbetet. Vidare uppmärksammas de lärverktyg på samtliga varieteter av chib som tagit fram, som kan användas av bl.a. skolbibliotek, brobyggare och andra som är engagerade i romers utbildningssituation (a.a. s. 92). uppdrag att stödja utveckling och produktion av läromedel i och på de nationella minoritetsspråken har genom regleringsbrevet ändrats så att myndigheten har fått förlängd tid för att redovisa uppdraget. Redovisningen ska ske . Av årsredovisning framgår bl.a. att myndigheten inom ramen för uppdraget, efter samråd med företrädare för de nationella minoriteterna, har utvecklat ett material för undervisning av elever som har liten eller helt saknar grundläggande kunskap i nationella minoritetsspråk (s. 98 f.). Skolinspektionen har inom ramen för strategin för romsk inkludering i uppdrag att granska insatser för att anpassa undervisningen till romska elevers förutsättningar och tillgodose deras eventuella behov av särskilt stöd enligt skollagen. Myndigheten ska även lyfta fram lärande exempel. har myndigheten genomfört en riktad tillsyn på området i tolv kommuner. Granskningen ska redovisas till . I regeringens analys och slutsatser mot bakgrund av resultatredovisningen på det minoritetspolitiska området anges att de särskilda satsningarna på romska flickor och kvinnor inom strategin för romsk inkludering är en viktig del i arbetet med att säkerställa att kvinnor och män kan delta i samhället på lika villkor (a.a. utg.omr. 1 s. 93). Vidare konstateras att samrådsförfarandet har utvecklats i positiv riktning och är en förutsättning för att förverkliga målen på området, och att intresset från minoriteterna i detta är fortsatt stort. Pilotverksamheten för romsk inkludering bedöms ha skapat en god grund för kommunerna att ta fram fungerande metoder för romsk inkludering, och det uppges vara viktigt att arbetssätten på nationell och lokal nivå införlivas i verksamhetens ordinarie strukturer så att satsningen blir långsiktigt hållbar. Regeringen framhåller också att arbetet med vitboken har spelat en viktig roll för arbetet med att överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska minoriteten och majoritetssamhället. Vidare konstateras att en utveckling av olika former för samråd och dialog med romska företrädare pågår inom både myndigheter och kommuner som involverats i arbetet och att det är viktigt att också skapa förutsättningar för det romska civilsamhället att engageras i arbetet. I fråga om politikens inriktning framhåller regeringen att det är viktigt att säkerställa långsiktighet i myndigheternas och kommunernas arbete med romsk inkludering (a.a. s. 94). Brobyggarverksamheten som arbetsmetod kan enligt regeringen fortfarande vidareutvecklas och förbättras. Regeringen uppger också att det är angeläget att stärka förutsättningarna för romers engagemang i det civila samhället och för romska kvinnors och mäns möjlighet att delta i arbetet med romsk inkludering. Regeringen kommer att följa arbetet vid Kommissionen mot antiziganism och säkerställa att ett material som utgår från vitboken om övergrepp och kränkningar av romer sprids till skolor och andra delar av samhället. beslutade regeringen om ett uppdrag till Statskontoret att utvärdera brobyggarverksamheten inom strategin för romsk inkludering (dnr Ku2015/854/DISK). Syftet är att få en samlad bedömning av resultatet av verksamheten för att ytterligare förbättra förutsättningarna för brobyggarnas arbete. Uppdraget ska redovisas . I redovisningen av arbetet mot diskriminering anför regeringen att främlingsfientlighet och andra former av intolerans står i strid med principen om alla människors lika värde och ytterst utgör en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Arbetet mot främlingsfientlighet och andra former av intolerans har skett och sker genom en rad insatser inom olika delar av samhället (a.a. utg.omr. 13 s. 47). utsågs en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras (A 2014:01, dir. 2014:10, dir. 2014:79). Utredningen ska utreda och ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Flera myndigheter har fått i uppdrag att arbeta mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans, bl.a. mot bakgrund av de förslag till åtgärder som lämnats av Utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet (SOU 2012:74). DO har i uppdrag att följa upp insatser inom arbetet mot främlingsfientlighet i syfte att få en överblick över pågående arbete och systematiskt kunna samla och sprida kunskaper och erfarenheter. har i uppdrag att genomföra kunskapshöjande insatser i skolan om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fördelade till verksamheter mot rasism och intolerans, bl.a. antiziganism. Enligt MUCF har bidragen lett till en ökad kunskap hos mottagarna och att verksamheten fortsätter i någon form efter det att projektet avslutats (a.a. s. 47 f.). I fråga om inriktningen av politiken mot diskriminering anger regeringen att arbetet för att förebygga och motverka främlingsfientlighet och rasism behöver intensifieras ytterligare. Regeringen konstaterar att ett flertal uppdrag har lämnats och att dessa kommer att följas upp samt att den avser att öka insatserna mot rasism. Regeringen avser vidare att se över behovet av och formerna för ett nationellt kunskaps- och resurscentrum om rasism, bl.a. för att sprida de lyckade modeller som finns för att minska rekryteringen av människor till rasistiska organisationer (a.a. s. 50). beslutade regeringen, i enlighet med vad som hade aviserats i budgetpropositionen, att ge myndigheten för levande historia i uppdrag att –2017 genomföra en nationell utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans (dnr Ku2015/319/KA). Uppdraget ska genomföras i samarbete med med målsättningen att nå ut till alla elever i och gymnasieskolan. Uppdraget ska slutredovisas . Nationellt kommunalt nätverk för romsk inkludering bildades ett nationellt kommunalt nätverk för romsk inkludering. Nätverket verkar för utveckling och spridning av lokala strategier, metoder och arbetsformer för att genomföra strategin för romsk inkludering. har bl.a. stad antagit en handlingsplan med en lokal strategi för romers inkludering i kommunen, och kommunstyrelsen i har beslutat att inrätta ett romskt informations- och kunskapscenter. Aktuella redovisningar av regeringsuppdrag m.m. i redovisade en nulägesbeskrivning av situationen för romer i de fem kommuner som ingår i pilotverksamheten för romsk inkludering. Rapporten beskriver situationen för romer när det gäller arbete, bostad, hälsa, utbildning, social trygghet och omsorg. Av rapporten framgår att diskriminerande strukturer, fördomar och förutfattade meningar om romer som grupp samt antiziganism förekommer inom samtliga områden. Datainspektionen redovisade ett regeringsuppdrag om en tillsyn över hur personuppgiftslagen och andra registerförfattningar följs inom och på bostadsmarknaden, med avseende på behandling av känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung, i första hand med inriktning på uppgifter om romer och i andra hand på uppgifter om annat etniskt ursprung (dnr A2014/1272/DISK). Granskningen omfattar elva socialtjänster och sju bostadsbolag i olika delar av . Enligt rapporten finns det inte några belägg för att det förekommer en systematisk kartläggning av romer hos eller på bostadsmarknaden. Datainspektionen har inte heller funnit några belägg för att det i större omfattning förekommer olaglig behandling av personuppgifter som avslöjar romskt eller annat etniskt ursprung. Kommissionen mot antiziganism lämnade sin första delrapport . I rapporten framhålls bl.a. vikten av att de ansvariga myndigheterna reagerar mot antiziganism och tydligt tar ställning för romers rättigheter för att förtroendeklyftan mellan romer och majoritetssamhället ska kunna överbryggas. Kommissionens bild är att de etablerade institutionerna inte tycks fylla funktionen att stödja romer och vägleda dem i hur de kan hävda sina rättigheter i tillräckligt hög utsträckning. Enligt rapporten agerar de ansvariga myndigheterna i begränsad utsträckning i ärenden som rör antiziganism även i de fall där händelsen anmäls, vilket innebär att diskriminering och brott med antiziganistiska motiv inte bestraffas. Kommissionen uppger att det kunskapshöjande och opinionsbildande arbetet har varit, och kommer att vara, en viktig del av kommissionens arbete. En lärobok som utgår från vitboken kommer enligt kommissionen att färdigställas och spela en viktig roll i det arbetet. redovisade ett regeringsuppdrag om att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. Uppdragets syfte är att stärka kunskapen inom polisen om hatbrott och utveckla förmågan att upptäcka och utreda dessa brott, bl.a. genom att stärka förtroendet för polisen för att öka anmälningsbenägenheten. I rapporten uppges att polisen kommer att höja sin ambitionsnivå ytterligare i fråga om förmågan att bekämpa hatbrott och utveckla det brottsförebyggande arbetet och kontakterna med utsatta grupper. Konkreta åtgärder som planeras omfattar bl.a. att inrätta hatbrottsgrupper i de tre storstadsregionerna som ska ansvara för kompetensstöd, samordning, brottsofferstöd och uppföljning. Regeringen har uppgett att den löpande kommer att följa arbete på området och även följa upp effekten av myndighetens åtgärder i nästa års regleringsbrev (svar på fr. 2014/15:281). Förslag om aktiva åtgärder mot diskriminering tillkallades en särskild utredare för att lämna förslag till hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och tydliggöras för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter. Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering lämnade sitt betänkande (SOU 2014:41). I betänkandet föreslås bl.a. att arbetsgivare och utbildningsanordnare ska bli skyldiga att arbeta med aktiva åtgärder genom att tillämpa en anvisad metod i syfte att uppnå ett mer systematiskt arbete. Enligt förslaget ska arbetsgivare och utbildningsanordnare inom ramen för sin verksamhet undersöka om det finns risker för diskriminering, repressalier eller andra hinder för enskildas lika rättigheter och möjligheter, samt analysera orsakerna till upptäckta risker och hinder, vidta förebyggande och främjande åtgärder och följa upp och utvärdera arbetet. Åtgärder ska tidsplaneras och genomföras . En proposition om ett systematiskt arbete med aktiva åtgärder mot diskriminering ska enligt propositionsförteckningen överlämnas . Frågan om ett romskt förvaltningsområde Enligt minoritetsspråkskonventionen kan språk som anses ha en historisk geografisk bas ges ett starkare skydd. Vid ratificeringen av konventionen delade regeringen (SOU 1997:192) slutsats att chib och jiddisch var s.k. territoriellt obundna språk, dvs. språk som trots att de av hävd används inom statens territorium inte kan identifieras med en bestämd del av staten, och de bedömdes därför inte ha någon historisk geografisk bas i landet (prop. 1998/99:143). Frågan om ett romskt förvaltningsområde behandlades i regeringens skrivelse med förslag till en strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56 s. 70 f.). Regeringen gjorde i skrivelsen ingen annan bedömning än vid ratificeringen av minoritetsspråkskonventionen. Att inrätta ett romskt förvaltningsområde skulle dessutom enligt regeringen vara komplicerat eftersom det finns väldigt många språkliga variationer av chib, varav vissa inte är standardiserade, och eftersom det finns väldigt få tolkar och översättare. Regeringen menade att inrättandet av ett förvaltningsområde i första hand vore en symbolhandling, och att andra insatser som stärker romernas möjligheter till utbildning, anställning och förbättrade levnadsförhållanden var mer prioriterade. behandlade utskottet motionsyrkanden om att stärka arbetet mot antiziganism, antisemitism och islamofobi (bet. 2013/14:KU24 s. 12 f.). Utskottet ansåg då att romers, judars och muslimers utsatthet är en viktig fråga och att varje form av uttryck för antiziganism, antisemitism och islamofobi är oacceptabel i en tolerant och öppen demokrati.