bet · H201KrU4 · 2015-03-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas 16 motionsyrkanden om spelfrågor från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden ett tillkännagivande till regeringen om dels att ett samarbete ska ske över blockgränserna för att hitta ett licenssystem på spelområdet som ska kunna införas i och vara långsiktigt och hållbart, dels att direktiven till den planerade utredningen på spelområdet, som även de ska arbetas fram blocköverskridande, ska lämnas . Dessutom föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att tillståndsplikten för ska tas bort, alternativt att ska avgiftsbefrias. Utskottet avstyrker i övrigt motionsyrkanden om vadhållning på hästar, främjandeförbudet, e-sport samt om AB och i glesbygd. I betänkandet finns en reservation (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut AB och i glesbygd Reglering av spelmarknaden, punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ger regeringen till känna dels att ett samarbete ska ske över blockgränserna för att hitta ett licenssystem på spelområdet som ska kunna införas i och vara långsiktigt och hållbart, dels att direktiven till den planerade utredningen på spelområdet, som även de ska arbetas fram blocköverskridande, ska lämnas . Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:299 av (M), 2014/15:1592 av (KD) yrkande 1, 2014/15:1817 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:2023 av (M) och 2014/15:2571 av (M). Reservation (SD) 2014/15:1283 av och (M), 2014/15:1313 av och (C) och 2014/15:1960 av (M) yrkande 2. 2014/15:1818 av (M). ger regeringen till känna att tillståndsplikten för ska tas bort, alternativt att ska avgiftsbefrias. 2014/15:822 av (C) yrkande 3 och 2014/15:1583 av m.fl. (FP). 2014/15:822 av (C) yrkande 1 och 2014/15:2215 av (M). AB och i glesbygd 2014/15:2233 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (M). I betänkandet behandlas 16 motionsyrkanden om spelfrågor från den allmänna motionstiden . fick information av civilminister med medarbetare om de framtida planerna för regleringen av spelmarknaden i . Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna dels att ett samarbete ska ske över blockgränserna för att hitta ett licenssystem på spelområdet som ska kunna införas i och vara långsiktigt och hållbart, dels att direktiven till den planerade utredningen på spelområdet, som även de ska arbetas fram blocköverskridande, ska lämnas . Därmed bifaller delvis sju motionsyrkanden i frågan. Jämför reservation (SD). (M) framhåller i motion 2014/15:2571 att stödet i för en omreglering av spelmarknaden är betryggande och att tiden är inne för att byta ut spelmonopolet mot ett licenssystem. Licenserna bör enligt motio-nären omfatta allt spel på internet. bör en ny spelmyndighet inrättas som får befogenhet att agera och sköta granskningen och kontrollen av de licensansökande bolagen. (M) anser i motion 2014/15:2023 att det nuvarande statliga spelmonopolet är principiellt felaktigt, och även omöjligt att upprätthålla. Motionären understryker att socialt ansvar och statligt monopol inte är synonymt med varandra, samt poängterar att privata spelbolag samarbetar med idrotts- och föreningslivet och visar stor vilja att ta på sig ett stort socialt ansvar. (M) anser i motion 2014/15:1817 att det statliga spelmonopolet bör avskaffas (yrkande 1), att privata aktörer bör släppas in (yrkande 3) och att en mer ändamålsenlig reglering av den svenska spelmarknaden skulle vara bl.a. en ramlagstiftning som kombineras med tillståndskrav där tillståndsgivningen sköts av en myndighet (yrkande 2). För att få tillstånd att bedriva spelverksamhet bör man också enligt motionären åläggas en årlig avgift som finansierar tillståndsgivning och tillsyn. Motionären ser all anledning att ta problemen med spelberoende och spelmissbruk på allvar. I samband med en omreglering av spelmarknaden bör tillståndsavgiften också bekosta ett ökat stöd till spelmissbrukare och forskning om spelberoende, anser motionären. (M) påtalar i motion 2014/15:299 att man bör överväga att införa försäljning av licenser för dem som vill bedriva spel i . Intäkterna bör enligt motionären bl.a. användas till att ta ett socialt ansvar för spelare som fastnat i spelmissbruk. (KD) framhåller i motion 2014/15:1592 att det överordnade målet för spelpolitik är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Motionären anser att regeringen skyndsamt bör införa ett licenssystem för privata spelaktörer med detta mål (yrkande 1). Frågan om en reglerad spelmarknad har behandlats i slutbetänkande En framtida spelreglering (SOU 2008:124). föreslog två alternativ för en framtida spelreglering. Det första alternativet innebar att den nuvarande spelregleringen behålls men stramas upp i syfte att motverka spelberoende och brott. För att möta problemen med okontrollerat spelande på utländska webbsidor föreslog utredningen som ett andra alternativ att man öppnar viss tillståndsgivning för nya aktörer. Tillstånden föreslogs omfatta vadhållning (oddsspel och tipsspel) med undantag för vadhållning i samband med hästtävlingar. Europeiska kommissionen begärde dels i ett kompletterande motiverat yttrande, dels i ett motiverat yttrande att skulle foga sig i om fri rörlighet för tjänster. Anledningen var den svenska regleringen i form av ”inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster på området vadhållningstjänster i samband med idrottstävlingar” och på ”området för pokerspel”. När det gäller vadhållningstjänster i samband med idrottstävlingar fick en formell underrättelse från kommissionen , och delgavs ett motiverat yttrande . När det gäller pokerspel fick en formell underrättelse . Regeringen lämnade ett yttrande till kommis-sionen, där regeringen ansåg att den svenska regleringen är förenlig med . beslutade att stämma inför för fördragsbrott angående regleringen av spelmarknaden. Civilminister uppgav i ett pressmeddelande med anledning av stämningen att regeringens avsikt är att påskynda det arbete som bedrivs för att skapa ett licenssystem som ska kunna införas i . Han anförde vidare att med ett nytt system ska spel bedrivas sunt och säkert, samt att tillsyns- och tillståndsmyndigheten roll kommer att förstärkas. lämnade muntlig information till utskottet och angav att direktiv till en utredning beräknas vara klara . Statsrådet uppgav vidare att det är viktigt att lyssna in alla intressenter. Dessutom ansåg han att villkoren för spelverksamheten i måste bli hållbara och långsiktiga och att man bör samarbeta över blockgränserna. Dessutom svarade civilminister på en fråga i från Per (M) att fortsätter att arbeta med utredningsdirektiven och att avsikten är att föra en dialog över blockgränserna även om direktiven (prot. 2014/15:46). Utskottet anser i likhet med regeringen att man bör samarbeta över blockgränserna för att hitta ett licenssystem på spelområdet som ska kunna införas i och vara långsiktigt och hållbart. Detta ligger också i linje med motionärernas önskemål. Utskottet anser vidare att direktiven till den planerade utredningen på spelområdet, som även de ska arbetas fram blocköverskridande, ska lämnas . Utskottets hållning grundar sig på dels att det har funnits ett behov av en omreglering, dels att har beslutat att stämma inför för fördragsbrott angående regleringen av spelmarknaden. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet delvis motionerna 2014/15:299 (M), 2014/15:1592 (KD) yrkande 1, 2014/15:1817 (M) yrkandena 1–3, 2014/15:2023 (M) och 2014/15:2571 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av frågan om vadhållning på hästar med hänvisning till att motionerna till viss del får anses tillgodosedda. och (båda M) anser i motion 2014/15:1283 att regeringen bör se över den svenska travsportens spelvillkor och göra en översyn av höga totalisatorskatt. Motionärerna framhåller att utländska spelbolag som erbjuder spel på hästar över internet har konkurrensfördelar i jämförelse med svenska spelföretag, eftersom de inte betalar skatt i . De bidrar inte heller ekonomiskt till svensk hästsport. och (båda C) påpekar i motion 2014/15:1313 att det svenska spelmonopolet inte fungerar och att utländska oreglerade aktörer tar en allt större del av den svenska spelmarknaden, vilket påverkar den svenska hästnäringen mycket negativt. Motionärerna anser att man i samband med inrättandet av ett licenssystem inom spelmarknaden behöver utreda hästnäringens långsiktiga förutsättningar, och att AB Trav och Galopps (ATG) produkter måste få möjlighet att konkurrera med andra spelprodukter samt att bolagets överskott fortsättningsvis bör återföras till trav- och galoppsporten. (M) anser i motion 2014/15:1960 att ytterligare åtgärder behöver övervägas för att stimulera travsporten (yrkande 2). AB Trav och Galopp (ATG) är det enda spelbolaget som har tillstånd att be-driva spel på hästar i . ATG ägs av trav- och galoppsporten. Det betyder att hela överskottet går tillbaka till hästsporten. Pengarna från spelet går till prispengar och till driften av trav- och galoppbanorna. En del går också till tränar- och uppfödarpremier och en del används för övergripande insatser för hela den svenska hästnäringen. Regeringen svarar för tillståndsgivning för ATG. Frågan om en reglerad spelmarknad har behandlats i slutbetänkande En framtida spelreglering (SOU 2008:124). utgångspunkt för en framtida spelreglering var att även i fortsättningen ska ha en nationell reglering av spel. Utredningen föreslog att ATG ska ha kvar sin ensamrätt att bedriva vadhållning på hästar. Utskottet förutsätter att frågan om vadhållning på hästar kommer att beröras i den utredning som nämns ovan och som rör en reglering av den svenska spelmarknaden. Med hänsyn till detta är motionerna 2014/15:1283 (M), 2014/15:1313 (C) och 2014/15:1960 (M) yrkande 2 till viss del tillgodosedda och avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av främjandeförbudet med hänvisning till att en översyn pågår. (M) anser i motion 2014/15:1818 att en översyn bör göras av främjandeförbudet i 38 § och 54 § andra stycket lotterilagen (1994:1000). Enligt motionären strider bestämmelserna mot det EU-rättsliga diskrimineringsförbudet och har således spelat ut sin roll. I 38 § lotterilagen (1994:1000) anges att det inte är tillåtet att i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte främja deltagandet i ett utom landet anordnat lotteri. I 54 § andra stycket anges att den som olovligen i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte uppsåtligen främjar deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, om främjandet särskilt avser deltagande från , döms till böter eller fängelse . meddelade en dom mot de två f.d. chefredaktörerna och ansvariga utgivarna för respektive . De hade åtalats för brott mot lotterilagen för att de hade främjat deltagandet i lotterier som anordnats utomlands genom att låta föra in spelannonser i och . De dömdes av tingsrätten till dagsböter och överklagade domarna till hovrätten. Hovrätten begärde in ett s.k. förhandsavgörande från . I förhandsavgörandet anförde bl.a. att utgör hinder för lagstiftning som innebär att den som främjar spel och vad-slagning som anordnas i en annan medlemsstat kan bli föremål för strängare påföljder än den som främjar otillåtna spel som anordnas i landet. Straffbestämmelsen i lotterilagen tar efter en lagändring endast sikte på den som främjar deltagande i spel som anordnas utomlands och inte längre på den som främjar deltagande i otillåtna spel som anordnas i . Detta innebär att den som främjar sådana spel som anordnas utomlands drabbas av strängare påföljder än den som främjar spel som anordnas i . Enligt hovrätten medför detta att den nuvarande lydelsen av straffbestämmelsen i den svenska lotterilagen strider mot diskrimineringsförbud och att straffbestämmelsen därmed inte kan tillämpas i målet. Hovrätten upphävde därför tingsrättens domar och ogillade åtalen mot de f.d. chefredaktörerna. Hovrättens dom överklagades av Riksåklagaren. beviljade prövningstillstånd och fastställde hovrättens domslut (HD:s domsnr B 3559-11). tillsatte den förra regeringen en särskild utredare med uppgift att bl.a. lämna förslag på hur sanktionerna för lotterilagens s.k. främjandeförbud kan justeras (dir. 2014:6). Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag. I uppdraget ingår att • föreslå de lagändringar som behövs för att utformningen av främjandeförbudet inte ska göra åtskillnad mellan svenska och utländska lotterier • ta ställning till utformningen av straffansvar för främjande i 54 § andra stycket lotterilagen så att straffansvaret avser alla överträdelser av främjandeförbudet, oavsett om främjandet avsett ett svenskt eller utländskt lotteri • överväga ett system med vitesförelägganden som ska gälla . Uppdraget har förlängts av den nuvarande regeringen och ska redovisas (dir. 2014:146). Utskottet konstaterar att en översyn pågår om främjandeförbudet och dess straffansvar; om att man inte ska göra åtskillnad mellan svenska och utländska lotterier. Med hänsyn till att detta pågående arbete inte bör föregripas avstyrker utskottet motion 2014/15:1818 (M). Utskottet förutsätter att frågan om främjandeförbudet, och hur det bör utformas vid en eventuellt ny reglering av den svenska spelmarknaden, tas upp i den kommande spelutredningen. Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna att tillståndsplikten för ska tas bort, alternativt att ska avgiftsbefrias. Det beredningsarbete som pågår om bl.a. denna fråga bör enligt utskottet påskyndas. Därmed bifaller ett motionsyrkande och bifaller delvis ett annat motionsyrkande i frågan. m.fl. (FP) anser i motion 2014/15:1583 att lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel bör ändras så att det inte krävs något tillstånd för att anordna . (C) anser i motion 2014/15:822 att tillståndsplikten för förströelsespel, s.k. , helt bör tas bort, alternativt att åtminstone ska avgiftsbefrias (yrkande 3). Förkortningen (local area network, lokalt nätverk) står för en grupp av datorer som alla är kopplade till varandra, och som lätt kan dela filer och mappar fram och tillbaka mellan datorerna. Regeringsrätten fastslog i en dom (RÅ 2007 ref. 44) att ”verksamhet med programmerade datorer för spel, som till exempel är ihopkopplade i så kallad LAN-miljö eller mot internet och som riktar sig till allmänheten, är att anse som tillståndspliktig verksamhet”. Verksamheten lyder under lagen (1982:636) om visst anordnande av automatspel (automatspelslagen). Sedan en ändring av 4 § automatspelsförordningen (2004:1062), som trädde i kraft , kan företag (internetkaféer och liknande) som anordnar spel på datorer som är programmerade för spel och är ihopkopplade i s.k. LAN-miljö eller mot internet, söka tillstånd hos Lotteriinspektionen. Ansökningsavgiftens storlek beror på antalet spelautomater. Förutom ansökningsavgift tillkommer även en avgift för tillsyn och kontroll. Lotteriinspektionen har gjort bedömningen att de som berörs av tillståndskravet är de som yrkesmässigt tillhandahåller datorer iordningställda för spel för allmänheten eller i syfte att tjäna pengar. Typexemplet är LAN-kaféer. Evenemang där deltagarna har med sig sina egna datorer berörs inte av tillståndsplikten. Lotteriinspektionen fick i regleringsbrevet i uppdrag att göra en översyn av automatspelslagen och utreda ett eventuellt behov av författningsändringar till följd av den tekniska utvecklingen och därmed sammanhängande gränsdragningsproblem vad gäller lagens tillämplighet. Uppdraget redovisades till regeringen . Lotteriinspektionen angav bl.a. följande: När automatspelslagen infördes var syftet att komma till rätta med de olämpliga ungdomsmiljöer som kunde uppkomma i spelhallar. Det framhölls att spelhallarna lätt kunde bli tillhåll för personer med sådana sociala problem att de utövade ett dåligt inflytande på ungdomarna. Det påpekades också att spelandet skapade ett penningbehov som kunde utlösa viss kriminalitet. Nämnda förhållanden medför, enligt Lotteriinspektionen, att det alltjämt är rimligt att ställa krav på en verksamhet som i stor utsträckning lockar barn och ungdomar till sig. Den tekniska utvecklingen har bidragit till att definitioner och begrepp i lagtexten har gjort lagen svårtillämpad. Enligt Lotteriinspektionens mening kan regleringen i många delar förenklas som sanktionssystemet effektiviseras. Lotteriinspektionen anser att syftet med lagen, dvs. att förhindra illegalt spel om pengar och att de i automatspelslagen specifika spelen sker i en miljö som kan anses lämplig för barn och ungdom, kan uppfyllas genom en anmälningsplikt istället för krav på tillstånd. De grundläggande förutsättningarna för bedrivande av verksamheten bör återfinnas i lag (eventuellt med en föreskriftsrätt för Lotteriinspektionen). Förutom de undantag från tillståndsplikten som finns bör förströelsespel som anordnas av en kommun eller en ideell förening undantas också från anmälningsplikt. Enligt bereder regeringen översyn av automatspelslagen. Utskottet anser i likhet med motionären bakom motion 2014/15:822 att tillståndsplikten för ska tas bort, alternativt att ska avgiftsbefrias. Det beredningsarbete som pågår rörande bl.a. denna fråga bör enligt utskottet påskyndas. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 2014/15:822 (C) yrkande 3 och tillstyrker delvis motion 2014/15:1583 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att e-sport ska likställas med övrig sport med hänvisning till att det inte är en fråga för att ta ställning till. (C) anser i motion 2014/15:822 att e-sport bör likställas med övrig sport. Motionären framhåller bl.a. att e-sporten fyller många av de socia-la funktioner som idrotten gör, som t.ex. att man lär sig samarbeta och utvecklas i grupp, laganda samt att arrangera och driva föreningsverksamhet (yrkande 1). (M) anser i motion 2014/15:2215 att villkoren för svensk e-sport bör förbättras. Bland annat framhåller motionären att denna sportgren helt är exkluderad offentliga bidrag genom e-sportföreningar, trots att utövandet samlar fler än hundratusentals utövare. E-sport (elektronisk sport) är ett samlingsbegrepp för atletiska tävlingar som utförs på datorer eller spelkonsoler, där de tävlande spelar olika sorters datorspel mot varandra. Tävlingarna kan spelas via internet, via ett lokalt nätverk eller med spelare som samsas vid samma spelmaskin. Det finns såväl lokala som nationella ligor, seriespel och turneringar samt ett stort utbud av verktyg och arenor för vänskapsmatcher och träningar. Enligt () har inte något e-sportförbund ansökt om medlemskap i , och därför har frågan om e-sport är att anse som en idrott inte prövats. För att bli medlem i RF krävs bl.a. att det förbund som söker ska bedriva idrott, och med idrott avses enligt ”idrottsrörelsens verksamhetsidé, vision och värdegrund” (1 kap. ) ”fysisk aktivitet som vi utför för att kunna ha roligt, må bra och prestera mera”. Ett annat krav är att ett förbund ska ha minst 25 medlemsföreningar med minst 1 500 medlemmar. () startade , och arbetar för att e-sport ska bli en idrott inom RF. Än så länge är antalet föreningar och medlemmar för få för att uppfylla RF:s krav. SESF är knuten till den internationella som arbetar för att organisera e-sporten internationellt. har deltagit och skickat landslag till mästerskap. E-sport är en verksamhetsgren inom Sverok, största ungdomsförbund med ca 80 000 medlemmar i 1 200 förbund i hela landet. Sverok utvecklar och sprider spelhobbyn. E-sportverksamhet kan få statliga bidrag från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor genom Sverok, om det inte gäller spel om pengar. Inom idrottsförbund kan det finnas e-sportverksamhet. Bland annat har , som är medlem i RF, en verksamhet som benämns ”virtuell bilsport”. Verksamheten innebär att man via dator eller spelmaskin tävlar eller tränar bl.a. i rally och racing. En del av de traditionella bilsportklubbarna har spelmaskiner i någon form. Nämnas kan att Lotteriinspektionen anser att e-sport avser arrangemang där två eller flera deltagare spelar ett spel (t.ex. Counter Strike, League of Legions eller 2) mot varandra och det förekommer penningvinster eller andra vinster med ett ekonomiskt värde. Automatspelslagen (1982:636) behandlar automatspel som inte ger vinst eller bara ger vinst i form av frispel. E-sport – datorspel med penningvinster – bör således enligt Lotteriinspektionen inte behandlas i automatspelslagen. För att det enligt lotterilagen (1994:1000) ska anses vara ett lotteri måste arrangemanget innehålla någon grad av slump (se 3 § tredje stycket motsatsvis). När det gäller e-sport gör Lotteriinspektionen bedömningen att spelen är att anse som skicklighetsspel. Skicklighetsspel är per definition kopplade till prestationer som är objektivt mätbara och som saknar synbar koppling till slump. Inte heller lotterilagen är därför enligt Lotteriinspektionen tillämplig på e-sport. Utskottet konstaterar att det är en fråga för att ta ställning till om e-sport ska anses som en idrott och därmed kan bli medlem i förbundet, samt därigenom få offentligt stöd. Det är således inte en fråga för att ta ställning till. Med hänsyn till det avstyrker utskottet motionerna 2014/15:822 (C) yrkande 1 och 2014/15:2215 (M). Utskottet vill dock peka på att ungdomsorganisationer med ungdomar upp t.o.m. som ägnar sig åt e-sport kan få offentligt stöd via Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor. AB och i glesbygd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som berör svårigheterna för glesbygdsföretag att få bli spelombud med hänvisning till att AB och är självständiga juridiska personer. Utskottet påminner dock om vikten av tillgänglighet till service både i glesbygden och på landsbygden. (M) påpekar i motion 2014/15:2233 att många landsbygdshandlare upplever att det är svårt eller omöjligt att bli spelombud, trots att de kostnader som t.ex. AB har för sin utrustning borde täckas av de avgifter som bolaget får in för bl.a. maskinhyra. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 19 Regional till-växt) framhåller regeringen bl.a. följande: Tillgänglighet till service är en viktig faktor för att människor och företag ska kunna vistas, verka och växa i alla delar av landet. I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång till kommersiell service. I dessa områden bör staten ta ett särskilt ansvar för att medborgare och näringsliv också fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Regeringen vill utveckla s.k. service-punkter på landsbygden. Det handlar t.ex. om livsmedelsbutik, apotek, postservice och bensinmack. Det är när denna basservice försvinner som människors livsvillkor försämras och förutsättningar för jobb kraftigt minskar. beviljades stöd till kommersiell service med ca . Denna summa inkluderar ca av den förra regeringens särskilda satsning på perioden –2014. Till detta kan läggas som fått för att –2013 utveckla lokalt anpassade servicelösningar. Vidare kan nämnas att den förra regeringen beslutade om –2014 som en extra satsning för att stärka den lokala nivåns, främst kommunernas, arbete med att effektivisera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder. Inom landsbygdsprogrammet görs dessutom en betydande satsning för att utveckla lokal service. Medlen ska användas för stöd till lokal service i form av dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar samt till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygder.