bet · H201SoU10 · 2015-04-09 00:00:00 — I motion 2014/15:2822 av (S) yrkandena 2 och 4 begärs tillkännagivanden om att den restriktiva narkotikapolitiken måste kombineras med god tillgänglighet till evidensbaserad missbruksvård och om narkotikamissbrukares tillgång till vård och behandling, oavsett var i landet de bor. Mo-tionären begär även tillkännagivanden om missbruk av centralstimulerande droger, om cannabismissbruk och om genomförande av förslagen i missbruksutredning (yrkandena 6–8). Konsekvensbedömningar vid uteslutning från substitutionsprogram m.m. Enligt motion 2014/15:565 av (C) bör en konsekvensbedömning göras när patienten ofrivilligt utesluts från sitt substitutionsprogram, vid påtvingade sänkningar av dosen eller vid påtvingad tät besöksfrekvens på en narkomanvårdsmottagning som hindrar patienten från jobb eller studier. Mo-tionären anför att patienter som går på läkemedelsassisterad behandling eller substitutionsprogram skrivs ut mot sin vilja utan att någon konsekvensanalys gjorts om hur en utskrivning påverkar patientens liv. I motion 2014/15:919 av och (båda S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa obligatorisk rapportering vid läkemedelsassisterad rehabilitering vid opiatberoende. Motionärerna anför att en sådan rapportering av uppgifter till befintliga register bör övervägas, vilket skulle göra det möjligt att kontinuerligt bygga på och utveckla kunskapen för vårdens bästa. Enligt motion 2014/15:2822 av (S) yrkande 3 bör regeringen pröva om den s.k. spärregeln inom underhållsbehandlingen kan slopas. Motionären framhåller bl.a. att forskningen om metadon som behandling vid opiatmissbruk tydligt visar att dödligheten minskar, hälsan blir bättre och prostitutionen minskar. Enligt motion 2014/15:1447 av och (båda S) behöver hjälp och stöd till de medberoende inkluderas i behandlingen av människor med missbruk. I motion 2014/15:440 av (S) begärs ett tillkännagivande om stöd till barn som växer upp med vuxna som har ett missbruk. I motion 2014/15:2359 av (M) begärs ett tillkännagivande om att låta socialtjänstlagen omfatta dataspelsberoende. Mo-tionären framhåller att dataspelsberoende anses vara föräldrarnas ansvar, vilket i praktiken leder till att personen som lider av beroendet inte får vård när det krävs. I motion 2014/15:1383 av (M) yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden om att jämställa spelmissbruk med missbruk av tobak, narkotika och alkohol och om att spelberoende bör falla inom ramen för lagen om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM. Enligt motion 2014/15:1592 av (KD) yrkande 2 bör socialtjänstlagen förtydligas i fråga om personer med spelberoende. Motionären anför att det är viktigt att följa det pågående utredningsarbetet och säkra att vårdinsatser för spelberoende jämställs med vårdinsatser för annat missbruk. I motion 2014/15:712 av (S) begärs ett tillkännagivande om kommunernas ansvar för spel- och dataspelsberoende. I motion 2014/15:917 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om spelberoende. Motionärerna framhåller att det behöver ses över om åtagande när det gäller spelmissbruk ska preciseras. Enligt 2014/15:1364 av (MP) bör spelberoende omfattas av socialtjänstlagen. ska enligt 3 kap. 7 § SoL arbeta för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. ska genom information till myndigheter, grupper och enskilda och genom uppsökande verksamhet sprida kunskap om skadeverkningar av missbruk och om de hjälpmöjligheter som finns. ska vidare enligt 5 kap. 9 § SoL aktivt sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. Nämnden ska i samförstånd med den enskilde planera hjälpen och vården och noga bevaka att planen fullföljs. Enligt 5 kap. 9 a § SoL måste landsting och kommuner komma överens om samarbete i frågor som gäller personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel eller dopningsmedel (prop. 2012/13:77, bet. 2012/13:SoU18, rskr. 2012/13:221). Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelsen. Syftet med bestämmelserna är att landstingen och kommunerna bättre ska kunna tillgodose de aktuella gruppernas behov av vård, stöd och behandling. Patienter måste uppfylla vissa kriterier för att få substitutionsbehandling, se föreskrifter (SOSFS 2009:27) om läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende. Substitutionsbehandling får ordineras till en patient efter ett beslut av en läkare med specialistkompetens i psykiatri som är verksam vid en sjukvårdsinrättning som ger sådan behandling, se 4 kap. 1 och 2 §§ nämnda föreskrifter. Ordinationen ska föregås av läkarens personliga undersökning av patienten och läkarens helhetsbedömning av patientens beroende, hälsotillstånd och sociala situation. Behandlingen får ges till en patient som har fyllt och som har ett dokumenterat opiatberoende . Om det finns synnerliga skäl, får en patient som har ett dokumenterat opiatberoende ges behandling även när han eller hon ännu inte har fyllt . Substitutionsbehandling får enligt 3 § nämnda föreskrifter inte ges bl.a. om patienten har uteslutits från en sådan behandling . Behandlingen ska enligt 11 § nämnda föreskrifter avbrytas om en patient trots särskilda stöd- och behandlingsinsatser inte kan förmås medverka till att syftet med behandlingen uppnås och patienten 1. än inte har medverkat i sådan behandling 2. har upprepade återfall i missbruk av narkotika 3. missbrukar alkohol i sådan omfattning att det innebär en påtaglig medicinsk risk 4. upprepade gånger har manipulerat urinprover, eller 5. enligt en dom som har vunnit laga kraft har dömts för narkotikabrott eller grovt narkotikabrott, eller vid upprepade tillfällen har dömts för narkotikabrott av ringa art där gärningen har begåtts . Bestämmelserna i 3 kap. 7 § och 5 kap. 9 § SoL tar sikte på missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel, och socialnämnden har därför inte någon generell skyldighet att arbeta för att förebygga spelmissbruk eller tillhandahålla behandling för spelmissbruk (RÅ 2005 ref. 51). Detta hindrar dock inte att rätten till bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL i vissa fall kan komma i fråga även när det gäller behandling för spelmissbruk (jfr prop. 2000/01:80 s. 93). Rätten till bistånd är generell till sin karaktär och inte begränsad till vissa insatser eller ändamål. ANDT-strategin och åtgärdsprogrammet m.m. godkände målen för alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitiken (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115). Målen är bl.a. ett samhälle fritt från narkotika och dopning och att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. beslutade om en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken m.m., förkortad ANDT-strategin (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203 och 204). ANDT-strategin anger mål, inriktning och prioriteringar för samhällets insatser –2015. Den nationella målstrukturen för ANDT-politiken består av ett gemensamt övergripande mål för denna politik och sju långsiktiga mål som anger inriktningen för ANDT-arbetet i sin helhet. Till de långsiktiga målen knyts ett antal prioriterade mål som ska uppnås . Det gemensamma övergripande målet för ANDT-politiken om ett samhälle fritt från narkotika och dopning innebär bl.a. en nolltolerans mot narkotika. Regeringens åtgärdsprogram för ANDT-politiken 2014 är det fjärde sedan ANDT-strategin beslutades. Avsikten är att det statliga stöd som lämnas för detta arbete i så stor utsträckning som möjligt ska gå till långsiktiga satsningar som görs i bred samverkan för att nå de uppsatta målen i strategin. Enligt uppgift från planeras beslut om åtgärdsprogrammet . fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera delar av ANDT-strategin, vilket ska redovisas . har enligt regleringsbrevet i uppdrag att ansvara för en samlad uppföljning av ANDT-strategin och för det samordnade uppföljningssystemet. Uppdraget ska redovisas . I strategins långsiktiga mål 5 anges att personer med ett missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. Till detta långsiktiga mål hör följande prioriterade mål: • Tillgång till kunskapsbaserade vård- och stödinsatser ska öka (5.1). • En tydligare och mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan huvudmännen för missbruks- och beroendevården ska uppnås (5.2). • Regionala och lokala skillnader i kvalitet, tillgänglighet och resultat ska minska (5.3). Nationell satsning mot cannabis m.m. ANDT-strategin innehåller en bred nationell satsning mot cannabis. Regeringens målsättning är att minska användandet och öka kunskapen om de negativa konsekvenserna av cannabismissbruk. Regeringen har avsatt medel för satsningen även , och den riktar sig till ungdomar, unga vuxna, föräldrar och personal som arbetar med ungdomar. Inom ramen för utvecklingsarbetet har de tre storstäderna , och utvecklat ett projekt, det s.k. Trestad 2, som syftar till att utveckla metoder som spänner över hela fältet från förebyggande metoder och tidiga insatser till stöd för att kunna bryta ett mer avancerat missbruk. Huvudmålgruppen är ungdomar . har enligt regleringsbrevet i uppdrag att sammanställa forskning om och utvärderingar av insatser som rör narkotikamissbruk och med ett speciellt fokus på cannabismissbruk. Uppdraget ska redovisas . riktlinjer om missbruks- och beroendevården En vetenskaplig utvärdering har gjorts av utvecklingsarbetet inom missbruks- och beroendevården – Kunskap till praktik (Öppna jämförelser 2014 Missbruks och beroendevården – Resultat metod och indikatorer, 2014). Den visar att de bedömningsmetoder som rekommenderas i riktlinjer har fått ökat genomslag både inom och inom psykiatrin och beroendevården. För att stödja en evidensbaserad praktik har regionala stödstrukturer byggts upp i alla län. Dessa är en lokal resurs och dialogpartner i den statliga kunskapsstyrningen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 s. 170). kommer att publicera en uppdatering av riktlinjerna som tar upp bl.a. följande områden: bedömningsinstrument, medicinska test, läkemedelsbehandling och psykosocial behandling vid missbruk eller beroende av bensodiazepiner, cannabis, centralstimulantia och opioider, läkemedelsbehandling och psykosocial behandling vid samsjuklighet, samt psykosocial behandling för ungdomar (webbplats . Läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende redovisade ett regeringsuppdrag om att öka kunskapen om den läkemedelsassisterade behandlingen för opiatberoende. I rapporten behandling vid opiatberoende – Slutsatser och förslag lämnar ett antal förslag med syfte att förbättra tillgängligheten och kvalitetssäkra verksamheten: • Förändrat regelverk. • Ett nationellt kunskapsstöd för behandlingen behöver utvecklas. • Nationellt ansvar för behandlingen – frågan tas upp i kunskapsstyrningsrådet där nio nationella myndigheter ingår samt i huvudmannagruppen som representeras av kommuner och landsting. • Ökad möjlighet till överblick av all läkemedelsförskrivning. • Konsekvensen av rekvisitionsläkemedel behöver uppmärksammas och åtgärdas. • blir utgångspunkt för uppföljning. • Uppmärksamma patientsäkerhetsperspektivet. • Utveckla den officiella statistiken och öka kunskapen om dödsfall. Barn- och föräldraperspektiv i missbruks- och beroendevården –2014 gjordes satsningar på ett stärkt barn- och föräldraperspektiv i missbruks- och beroendevården. Utvecklingsarbetet är en del av att utveckla stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer. , och Kommuner och Landsting (SKL) är huvudaktörer. På lokal nivå har arbetet bl.a. inneburit att formerna för samverkan mellan missbruks- och beroendevård och sociala barn- och ungdomsvård har utvecklats. Regeringen har enligt regleringsbreven förlängt och uppdrag att leda, samordna och stimulera till ett nationellt utvecklingsarbete av stöd till barn i familjer med missbruk m.m. En verksamhetsrapport ska lämnas . Regeringen och SKL har genom en överenskommelse beslutat om fortsatt stöd till ett förstärkt barn- och föräldraperspektiv i missbruks- och beroendevården. Det innebär att vården både inom och kommunen på ett systematiskt sätt tar upp föräldraskapet, beaktar barns behov och förmedlar eller erbjuder stöd. Rättstrygghet vid missbruksvård m.m. I ett frågesvar om rättstrygghet vid vård av personer med missbruksproblem anförde statsrådet följande (fr. 2014/15:185): Inledningsvis vill jag säga att de brister som tar upp i sin fråga är allvarliga. Rättssäkerheten för de individer som är i behov av insatser och som har svårt att göra sina röster hörda får inte fallera. Därför menar jag att Inspektionen för vård och omsorg () har en viktig uppgift att uppmärksamma de brister som finns inom och ser till att dessa åtgärdas av ansvarig huvudman. Genom att också offentliggöra iakttagelserna sprider viktig vägledning även till andra kommuner än de som är direkt berörda. Tillsynen är naturligtvis inte den enda drivkraften för förbättringsarbete. Öppna jämförelser är ett verktyg för att analysera, följa och utveckla verksamheten inom och hälso- och sjukvården både på verksamhetsnivå och och landstingsnivå. Öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevården omfattar en mängd kvalitetsområden bland annat enskildas delaktighet, uppföljning av insatser, hur enskilda informeras om sina rättigheter och systematisk uppföljning. Regeringen har samarbetat med Kommuner och Landsting (SKL) för att stödja huvudmännen att omsätta de nationella riktlinjerna för missbruks- och beroendevården i den praktiska verksamheten. Utvecklingsarbetet har bidragit till ökad användning av kunskapsbaserade metoder, ett stort antal personer inom både kommuner och landsting har genomgått utbildningar och inte minst har brukarråd bildats i flertal län. Jag menar att missbruks- och beroendevården är ett område som behöver fortsätta utvecklas. kommer jag att fortsätta stödja utveck-lingen av missbruks- och beroendevården i samverkan med SKL. Fokus kommer att vara att stärka barn- och föräldraperspektivet i vården bland annat genom att främja en systematisk samverkan med den sociala barn- och ungdomsvården. Jag kommer även att fortsätta främja ett bättre omhändertagande av personer som omhändertas enligt lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB), vilket är ett förbättringsområde som missbruksutredningen identifierade i sitt betänkande. Regeringen har beslutat om en treårig satsning om totalt 2014–2016 för att stimulera ett lokalt utvecklingsarbete där landsting och kommuner tillsammans med gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest i syfte att förbättra den medicinska säkerheten och omsorgen. redovisade sitt uppdrag att lämna förslag om hur myndigheten kan bidra till att utveckla vård- och behandlingsinsatserna för spelberoende genom att ge stöd och vägledning vid prioriteringar av vilka behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på (S2012/4384/FST). Redovisningen gällde förslag till organisatoriska lösningar m.m. När det gäller ansvar för behandling av spelberoende anförde statsrådet följande i ett frågesvar (fr. 2014/15:53): Det är en angelägen fråga som tar upp. Personer med spelberoende behöver få adekvat behandling och regeringen är angelägen om att så sker. Inom pågår en utredning om spelberoende. Utredaren kommer att ha ett brett angreppssätt och bl.a. titta på frågor som rör vård och behandling samt prevention. I detta ingår t.ex. att göra en nulägesanalys av befintlig verksamhet för att förebygga och behandla spelberoende, att fundera över ansvarsfördelning och organisation samt forskning och kompetensutveckling. redovisning från hanteras inom ramen för detta arbete. Arbetet med översynen av prevention, vård och behandling av spelmissbruk beräknas vara klart (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 s. 207). Motionsyrkanden om tillgänglig missbruksvård m.m. behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU12. Utskottet anförde då följande (s. 46), och följde utskottet (prot. 2013/14:90): ska aktivt sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. Vården ska planeras i samförstånd med missbrukaren och nämnden ska noga följa den planerade vården. Om missbrukaren kan motiveras till frivillig behandling, är det nödvändigt att göra upp en behandlingsplan i samråd med honom eller henne. Om behandlingen enligt planen avbryts måste reagera och aktivt försöka motivera till ett nytt behandlingsförsök. bör inte ta något initiativ med anledning av motion […]. I betänkande 2012/13:SoU18 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att slopa spärregeln vid substitutionsbehandling m.m. Utskottet anförde då följande (s. 33, 2 res. S, MP, V, och SD), och följde utskottet (prot. 2012/13:105): Utskottet konstaterar att i sin kartläggning av läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende, som lämnades , har påpekat att det närmare bör utredas vilka risker som är förenade med uteslutning från sådan behandling och att detta bör ske i samband med en översyn av Utskottet noterar och ser positivt på uppdrag att öka kunskapen om förskrivning av läkemedel både inom och utanför programmen för behandling av opiatberoende, läckage och de dödsfall som bedöms vara relaterade till de aktuella läkemedlen. även att utreda förutsättningarna för att genom data och register följa upp utfall och kvalitet av läkemedelsbaserad behandling på individnivå. Resultatet av detta arbete bör inte föregripas, varför motionerna […] Motionsyrkanden om medberoende behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU12. Utskottet uttalade då följande (s. 47, 1 res. S, MP, V), och följde utskottet (prot. 2013/14:90): Arbetet som syftar till att stärka barn- och föräldraperspektivet inom missbruks- och beroendevården fortsätter liksom satsningen på att utveckla stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer. , och Kommuner och Landsting är huvudaktörer i detta arbete. Utskottet anser att något initiativ från inte behövs. Motion […] avstyrks. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om spelberoende i betänkande 2013/14:SoU12. Utskottet anförde då följande (s. 47, 1 res. MP, V), och följde sedan utskottet (prot. 2013/14:90): Utskottet har fått veta att en utredare inom fått i uppgift att se över frågan om spelberoende. Projektet löper över ett och […]. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen på området. Något tillkännagivande med anledning av motionerna […] behövs inte. ska aktivt sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. Vården ska planeras i samförstånd med missbrukaren, och nämnden ska noga följa den planerade vården. Om missbrukaren kan motiveras till frivillig behandling, är det nödvändigt att göra upp en behandlingsplan i samråd med honom eller henne. Utskottet noterar att personer med missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet, enligt ANDT-strategins långsiktiga mål 5. Ett prioriterat mål är att tillgången till kunskapsbaserade vård- och stödinsatser ska öka. Utskottet anser att en fungerande samordning mellan kommuner och landsting är en förutsättning för missbruks- och beroendevården. Utskottet utgår från att regeringen noggrant följer utvecklingen när det gäller samordningen mellan kommuner och landsting och anser inte att något initiativ behövs med anledning av motionsyrkandena om säker och tillgänglig behandling av missbrukare. Utskottet anser att resultatet av förslag för att förbättra tillgängligheten till och kvalitetssäkra verksamheten med läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende bör avvaktas. Motionsyrkandena om konsekvensbedömningar vid uteslutningar från substitutionsprogram m.m. avstyrks. Motionsyrkandena om stöd till medberoende får anses åtminstone delvis tillgodosedda genom uppdragen till och om stöd till barn i familjer med missbruk och genom regeringens och SKL:s satsningar. Motionsyrkandena om spelberoende avstyrks med hänvisning till den utredning som pågår inom . Resultatet av den bör avvaktas. Våld i nära relationer avslår motionsyrkanden om bl.a. skyddade boenden, kvalitetssäkring av jourverksamheter, och dödsfallsutredningar. Jämför reservationerna 12 (C), 13 (FP) och 14 (SD). I motion 2014/15:2600 av (C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att kvinnor som utsatts för våld i nära relationer ska garanteras en fungerande utslussning efter att ha befunnit sig i ett skyddat boende eller liknande verksamhet. Motionären begär vidare ett tillkännagivande om mansjourer, skyddade boenden och liknande verksamheter för män som utsatts för våld i nära relationer (yrkande 4). Enligt motion 2014/15:2446 av (KD) yrkande 3 bör missbrukande kvinnors utsatthet för våld uppmärksammas av kommunerna. Motio-nären anför att kvinnor med missbruksproblem ofta utsätts för våld, och personal som möter dem måste erbjudas kompetensutveckling. I motion 2014/15:2798 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om skyddade boenden. Motionärerna anser att regeringen bör se över behovet av en handlingsplan som säkerställer rätten till skyddat boende över hela landet. Enligt motion 2014/15:1454 av (S) bör behovet av föreskrifter för att kvinnor och barn ska få stöd i enlighet med socialtjänstlagen ses över. Motionären anför att eftersom kommunerna ännu inte tagit sitt ansvar behöver det övervägas att ta fram allmänna föreskrifter för att förtydliga att kommunerna har ett ansvar både när det gäller stödet till våldsutsatta kvinnor och barn och för det förebyggande arbetet för att förhindra våldet. Enligt motion 2014/15:410 av (FP) yrkande 2 bör konsekvenserna för kvinnor och barn när djur far illa i misshandelsrelationer uppmärksammas. I motion 2014/15:2367 av (KD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att se över landets jourverksamheter och utreda hur kraven på dessa verksamheter kan skärpas. Motionären anför att det är nödvändigt med en kvalitetssäkring av jourverksamheterna och utbildning av dess personal. I motion 2014/15:1704 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att införa individualiserade dödsfallsutredningar hos . Motionärerna framhåller att med individualiserade dödsfallsutredningar skulle man lägga grunden för en tydligare och bättre återkoppling till alla berörda myndigheter och inte minst offrets anhöriga om vad det var som brast och vad man kunde ha gjort annorlunda i det enskilda fallet. Enligt motion 2014/15:778 av (FP) behöver lagen om dödsfallsutredningar ändras eftersom inga utredningar av enskilda fall görs utan bara en allmän bedömning med generella rekommendationer. Det måste bli tydligt att ingående dödsfallsutredningar måste göras i fråga om varje kvinna som dödas av en närstående man. har enligt 5 kap. 11 § SoL till uppgift att bl.a. verka för att den som har utsatts för brott och hans eller hennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansvarar för att ett barn som har utsatts för brott och barnets närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. bör såväl vid planeringen av verksamheten som i enskilda ärenden beakta de särskilda behov som en våldsutsatt kan ha på grund av bl.a. missbruk och beroende, se föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer.