· H201NU14 · 2015-04-22 09:45:15 — Jag har själv följt debatten i medierna, och jag blev orolig när landshövdingen i kommenterade just det här. Om det visar sig att något har skett som bryter mot den svenska miljölagstiftningen måste det fram i ljuset och straffas, och jag hoppas verkligen att det i så fall sker. Ingen, varken en privatperson eller ett bolag, ska bryta mot den svenska lagstiftningen. Vår svenska miljölagstiftning är faktiskt förutsättningen för att vi även ska ha en levande gruvnäring i . Börjar man nagga miljölagstiftningen i kanterna kommer det även att drabba gruvnäringen, och det hoppas jag att både de som företräder näringen och de som företräder myndigheterna förstår. På det sättet gör man sig själv en björntjänst. Man gynnar ingen - inte bolagen, inte miljön, inte människorna som bor där. Där har jag ingen annan åsikt än . Jag tror på den svenska lagstiftningen, och jag tror på den svenska gruvnäringen. Men jag skulle vilja att den nuvarande rödgröna regeringen med som samarbetspartner ser till att bolagen i inte skattas ihjäl och ser till att vi har ett näringslivsklimat som gynnar arbetstillfällen. Man måste inse att gruvnäringen är en förutsättning för arbetstillfällen och välmående på landsbygd, kanske speciellt i den norra delen av vårt land. Vi är beroende av metaller för att vårt moderna samhälle ska fungera. Men metaller är ändliga resurser, och gruvdrift medför omfattande miljöproblem och konflikter med andra näringar och intressen. Det gäller alltså att hushålla klokt med våra metaller. Detta vill jag passa på att fördjupa mig i. , forskare på avdelningen för industriell miljöteknik vid , har i sin forskning visat på att det finns en enorm potential för återvinning av metaller. Han har funnit att bara hälften av de metaller som brutits ur jordskorpan är i användning , medan resten finns på deponier, i gruvindustrins slagghögar, i gamla datorer och vitvaror med mera. Hans forskarkollega har undersökt vad som finns under våra städer. Där ligger stora mängder metaller till ingen nytta i form av nedlagd infrastruktur, såsom gamla elnät och kablar, rester från nedlagda spårvagnslinjer, gamla fjärrvärmerör, stadsgasledningar med mera. Gamla elektronikprylar innehåller bland annat sällsynta jordartsmetaller, såsom koppar, silver, och kobolt. Tillsammans har vi en enorm gruva i våra egna byrålådor. Ett exempel: Svenskarna har ungefär 25 miljoner gamla mobiltelefoner hemma. Genom att återvinna dessa telefoner skulle vi kunna få tillbaka många sällsynta metaller och minska behovet av att plocka upp nytt, med allt vad det innebär av energiåtgång, växthusgasutsläpp, spridning av miljögifter och förorenande av vatten. Framtidens gruvor finns i våra hem och under våra fötter, skulle man faktiskt med ganska stort fog kunna säga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Det är väldigt viktigt att vi som lever i rika länder minskar vårt ekologiska fotavtryck. Om alla konsumerade som svenskar skulle vi behöva tre fyra jordklot i stället för det enda vi har. Därtill är konsumtionen väldigt ojämnt fördelad. Vi har alltför många fattiga även i vårt rika land. Saker måste produceras så att de håller länge och så att de kan återvinnas på ett enkelt och säkert sätt. Det ska vara enkelt och lönsamt att reparera och återvinna, inte minst metaller. S och MP uttrycker i regeringsöverenskommelsen att vi ska minska avfallet, öka återvinningen och göra det lönsamt att återvinna. Det är alldeles utmärkt. Men än så länge är fokus på nybrytning av metaller medan alltför lite återvinns. , forskaren jag nämnde förut, har undersökt hur det kan komma sig. Han konstaterar att de ekonomiska styrsystemen i missgynnar återvinning och kraftigt subventionerar nybrytning. Det handlar om sådant som att återvinningsföretagen får betala per ton för de rester som måste deponeras sedan metallen tagits till vara medan gruvorna är helt befriade från deponiskatt. Vidare har gruvsektorn lägre koldioxid- och energiskatt än återvinningssektorn, och de statliga anslagen till gruvrelaterad forskning är avsevärt högre än till forskning om återvinning. Prospekterare får också statligt stöd av Mineralinformationskontoret. Enligt motsvarar dessa stöd ett värde . Därtill kommer ytterligare politiskt stöd till gruvsektorn i form av till exempel infrastruktur för miljardbelopp. Detta trots att, enligt , återvinningssektorn tycks skapa ett högre ekonomiskt värde per producerat ton än gruvsektorn om alla aspekter tas med. Även SGU, geologiska undersökning, pekar på detta. I den kartläggning och analys som myndigheten gjorde i samråd med av utvinnings- och återvinningspotentialen för mineraltillgångar, som redovisades i en rapport , framgår att det behövs fördjupad kunskap om miljöpåverkan av de olika försörjningsalternativen och om återvinningspotentialer i gruvavfall, deponier och så kallad urban mining, det vill säga att ta upp det som ligger under våra fötter. Vidare konstaterar utredningen att en ökad återvinning från gruvavfall kan vara aktuellt för så kallade sällsynta jordartsmetaller och fosfor, även om det saknas tekniska lösningar för att utvinna även dessa till konkurrenskraftiga kostnader. Det är kostnaderna som är avgörande. Det ligger väl i linje med ett annat mål som uttrycks i regeringsöverenskommelsen: ska vara en föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin. Det är viktigt att se över hur vi kan ställa om de ekonomiska styrsystemen så att återvinning och hushållning med resurser snarare än nybrytning uppmuntras. Vidare står det i regeringsöverenskommelsen: Vi vill skapa nya modeller för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Det står också: Miljökraven vid prospektering och provborrning ska skärpas. Turistnäringens och andra lokala näringars intresse ska beaktas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Därför ska en analys av framkomliga vägar göras inom . Det är ett mycket angeläget arbete. Det är inte hållbart att exploateringsintressen i praktiken får fortsätta att gå före alla andra intressen eller att samhället i alltför hög grad står för notan för de skador som gruvdriften ändå orsakar och efterbehandling. Skyddet för miljön räcker tyvärr inte i praktiken. Vi behöver gå längre. Det gäller också att hålla i minnet vad gäller andra intressen att till exempel turistindustrin ökar starkt i i andel av både bnp och sysselsättning medan gruvindustrin förändras så att alltmer kan göras av maskiner och robotar och allt färre mänskliga arbetare behövs. Gruvdrift är normalt inte förenligt med turism. I attraktiva naturområden får man helt enkelt välja om man vill ha gruvjobb i några decennier. De är per definition begränsade i tiden. När mineralerna är upptagna ur jorden tar jobben slut. Eller så väljer man turism, rennäring, jordbruk och så vidare, som kan ge försörjning till lokal befolkning och , helt enkelt ett långsiktigt tänkande. Det är också enligt min mening alldeles orimligt att våra gemensamma tillgångar i princip skänks bort när gruvbolagen betalar endast av värdet av de mineraler de brutit till fastighetsägare och staten. Den totala mineralersättningen till staten var endast 1,7 miljoner. Det är extremt lågt jämfört med andra länder, som har påpekats här. Det är värt att påminna sig om hur det var i . Då fanns institutet kronoandel som innebar att i en bearbetningskoncession som beviljats någon annan än staten hade staten rätt till andel med hälften. Dåvarande riksdag fattade beslut om en minst sagt dramatisk förändring från till varav endast en halv till staten och resten till fastighetsägaren. Det måste till en förändring av detta. Jag ser fram emot den översyn av mineralavgifterna som regeringen avser att göra. Det ska bli mycket intressant. Jag har sparat det bästa . Äntligen har en regering som klart och tydligt säger nej till att öppna för utvinning av uran, olja eller gas. Det är lite patetiskt när försöker säga att vi har svikit våra vallöften efter att har suttit i en alliansregering och röstat nej till veto mot uranprospektering och uranbrytning . Det blir lite märkligt. Vi måste väl ändå låta regeringen återkomma med förslag på exakt hur man vill göra det man har lovat att man ska göra. Det är väl ändå rimligt. Jag känner mig mycket trygg med det. Det är verkligen att vi har en regering som satt ned foten. Med allt detta sagt vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Politiska partier måste enligt mitt tycke alltid gå framåt och utvecklas, . När satt i regeringen var det ingen hemlighet att redan då ville förbjuda uranbrytning och gärna också ha ett kommunalt veto för prospektering. Problemet var bara att vi hade tre andra kompisar som inte ville det. sitter ni i regeringsställning tillsammans med Socialdemokraterna. Ni har alla möjligheter att införa ett lagstiftat förbud, men det gör ni inte. Ni skulle till och med få stöd av . säger självt att det nu ska stödja motion, men det gör inte . tycker att det räcker med en intern överenskommelse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Vad händer, , om det skulle öppnas för uranbrytning i ? Sådana saker kan förändras . Det kan hända att det blir en annan regeringskonstellation. Vi vet alla hur det är. Byter man partier eller konstellationen i en regering kan det hända väldigt mycket saker. Ni var under förra mandatperioden väldigt pigga på att införa en lagstiftning. Men det vill ni inte göra . Ingen kan väl inbilla någon att ni inte har svikit ert vallöfte. Det är klart att ni har svikit ert vallöfte. Före valet sa ni att ni ville förbjuda uranbrytning och dessutom införa en vetorätt mot prospektering efter uran. säger ni: Vi behöver ingen lagstiftning. säger ni dessutom att det är jättebra att prospektera, eftersom man då får lära sig väldigt mycket. Exakt så står det i betänkandet som ni ska bifalla. Hur kan det komma sig, ? vränger till verkligheten på ett något märkligt sätt. Vem har sagt att vi inte vill ha lagstiftning? Det har vi inte över huvud taget sagt. Vem har sagt att det inte behövs? Det är som säger det. Jag litar på vår regeringsöverenskommelse. Jag litar på att regeringen kommer att komma tillbaka med förslag på hur vi ska åstadkomma detta oerhört tydliga. Vi ska inte öppna för brytning av uran eller för den delen olja eller fossilgas. Precis så står det i regeringsöverenskommelsen. Möjligen drack man kaffe när man skrev den, men jag tar den på allvar i varje fall. Det är ganska märkligt att förringa den på det sättet. Självklart kan saker och ting ändras om regeringen inte längre sitter vid makten. Men vi har den regering vi har , och jag litar på att den kommer att ta fram förslag till . Sedan får vi ta ställning till det, helt enkelt. Det är första gången vi har en regering som faktiskt tar den här frågan på allvar och som kan göra någonting åt den. Det är väl utmärkt om då kommer att stödja vad som kommer att bli lagstiftning eller annat när vi tar beslut här i om det. Jag tycker att det är att slå in en öppen dörr . Och att påstå att vi skulle ha svikit våra vallöften är befängt. Det är tvärtom. Vi jobbar med dem på riktigt i regeringen. Tack, , för svaret! Jag känner mig inte alls betryggad eller nöjd. Jag tror att det finns människor som sitter och tittar och följer det här som kanske också är väldigt oroliga. Det handlar om boende i eller på som är oroliga: Kommer det att ske någon brytning? Varför kan inte regeringen gå med på att utreda en lagstiftning? Hur kan det komma sig att regeringen tycker att vi inte behöver något kommunalt veto när det gäller prospektering? ska veta att prospektering lägger en död hand över bygden. Då undrar jag: Varför kan inte bifalla en motion där man ger kommunerna vetorätt i fråga om prospektering av uran i alunskiffer? I alunskiffer förekommer nämligen rikliga mängder av uran, olja och gas, som säkert vet. Jag tycker att det är väldigt underligt. Varför kan man inte bifalla motionen, som helt enkelt säger att vi ger kommunerna vetorätt? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Sedan känner jag mig inte alls speciellt trygg när det gäller lagstiftning. Det var nämligen så att P1 intervjuade mig och även . Då frågade man , som för övrigt också är miljöminister, om den interna överenskommelse som hänvisar till. säger att hon inte vet om överenskommelsen kommer att leda till lagstiftning. Om hon, som är miljöminister, inte ens vet om det här kommer att leda till lagstiftning undrar jag: Vad är det då värt, ? har alltid varit emot uranbrytning. Därmed följer självklart att vi är emot prospektering. Det gäller även för fossilbränslen. Det har inte på något sätt ändrat sig. Vi har alltid drivit frågan på de sätt som har stått oss till buds i opposition eller , , i regering. Jag håller med om att det lägger en död hand över bygden. Det håller vi med om. Men där ni har suttit och röstat emot er övertygelse har vi nu en regeringsöverenskommelse. Jag tycker att vi måste ge regeringen en chans. Låt regeringen komma med förslag! Jag litar, precis som , på det som har överenskommits. Jag tycker att det är ganska märkligt att fästa så lite vikt vid detta. Ni är mycket välkomna att hjälpa till i arbetet. Vi behöver vara många som ställer oss bakom detta, så att vi verkligen i praktiken får ett stopp för prospektering och annat. Vi håller med om er motion. Men vi tycker helt enkelt att det är att slå in en öppen dörr nu när arbete pågår. Låt regeringen göra sitt jobb och återkomma! Gruvnäringen är en av vårt lands viktigaste basnäringar. Gruvnäringen genererar viktiga råvaror, skatteintäkter och arbetstillfällen. Modern gruvbrytning har mindre påverkan på miljön än vad äldre brytning hade, tack vare modern teknik. Det är positivt när gamla gruvor återöppnas för att utvinna fyndigheter, tack vare den moderna tekniken, eller när befintliga gruvor utökar sin utvinning på ett mer hållbart sätt. Men vi vet alla att gruvnäringen också ger upphov till konflikter och djup misstro mellan olika grupper och intressen. Tillväxt och jobb ställs ofta mot miljö och exempelvis rennäring. Det är centralt att vi kan hantera och ta hänsyn till dessa olika intressen. Den svenska minerallagen är bland de allra hårdaste i världen. skärptes minerallagen ytterligare så att den enskildes ställning vid prospektering har förbättrats. Det har införts hårdare krav på vad en arbetsplan ska innehålla och processen kring denna. Alliansregeringen tog fram en mineralstrategi som lägger en god grund för hur ska kunna anta utmaningar och ta till vara de möjligheter som ges för jobb och tillväxt genom att fortsätter att utvecklas som EU:s ledande gruvnation. Gruvnäringen står ofta för omfattande ingrepp i naturen och påverkar miljön negativt. Polluter pays-principen, det vill säga att förorenaren betalar, är en liberal grundläggande princip som bör vara ryggraden i alla verksamheter, liksom allemansrättsliga principer. Det är angeläget att ansvariga myndigheter lägger större vikt vid att kontrollera de potentiella mineralföretagens ekonomiska styrka för att bland annat säkerställa företagens möjlighet att ta det fulla ansvaret för den miljöpåverkan som kan komma att ske. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Samerna är ett urfolk och en erkänd minoritet. Samhället har ett särskilt ansvar, såväl historiskt som utifrån internationella konventioner, att inte inskränka urfolkens möjligheter att värna sin kultur och fortsätta att utöva renskötsel. Men den samiska kulturen och renskötseln känner sig hotade av exploateringsintressen. Alliansregeringen genomförde lagändringar för att stärka de samiska intressenas roll i processen kring mineralutvinning. En rätt till översättning av arbetsplanen till finska, meänkieli och samiska har införts, liksom ett krav på att en gällande arbetsplan ska sändas över till kommunen, och . På så vis stärks rennäringens möjligheter att göra sig gällande i processen. Vi måste ha stor respekt för de olika intressen som finns i samband med gruvdrift och mineralutvinning. Mycket tid och kraft måste läggas på att hitta fungerande samrådsformer. Förtroende måste byggas, och det görs bland annat genom en god kommunikation mellan de olika aktörerna, det vill säga mellan företag, markägare, kommuner och andra berörda, exempelvis vår ursprungsbefolkning samerna. I mineralstrategin behandlas just frågor om samråd, och alliansregeringen gav i uppdraget att ta fram en vägledning för samråd och kommunikation mellan gruv- och rennäringarna. Båda näringarnas branschorganisationer, däribland Svemin, och skulle ges möjlighet att delta. andra lokala organ för samer skulle ges goda förutsättningar att delta i arbetet. Uppdraget skulle ha redovisats denna vår, men projektet är tyvärr försenat. Det har varit svårt att finna lämpliga samverkansformer för genomförandet. Det tycker vi är olyckligt. Det är därför av stor vikt att regeringen och dess myndigheter ser till att följa detta arbete framgent. Det kommer vi att göra. Gruvnäringen är nästan den första näringen i vårt land där man kan säga att vi verkligen hade nytta av människor som kom från andra länder. Vallonerna, som kom till vårt land med ny teknik för både gruv- och skogsnäringarna, bidrog faktiskt till att på ett sätt civilisera vårt land när det gällde just industriell utveckling och inte minst till att skapa en förutsättning för den framgångsrika gruvnäring som vi har haft i . Det är viktigt att säga att det är en näring som fortfarande skapar arbetstillfällen, men som vi vet har den också haft hårda bakslag . Det är en näring som kostar mycket pengar. Det krävs stora investeringar, inte minst med tanke på både arbetsmiljö och andra miljöfaktorer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik På ett sätt är det väldigt motsägelsefullt. Man använder gruvnäringen för att framställa miljövänlig teknik, till exempel vindkraftverk, avancerad elektronik och elhybridbilar. För att framställa miljövänlig teknik utvinner man mineraler. Det säger sig självt att det finns en inbyggd motsättning i detta. Frågan är hur länge till vi ska kunna använda våra bergarter och mineraler på det vis som vi har gjort . Därför ställs det naturligtvis högre krav på återvinning av det som vi redan har tagit ut. I mineralstrategins uppföljning kan man läsa att det finns en stor potential för att öka återvinningen, inte minst från kommunala deponier och från industriavfallet. Där konstaterar man dock, precis som omnämns i betänkandet, att det är dålig statistik på detta. Det är väldigt svårt att få fram siffror på hur man jobbar med detta över landet. Jag skulle vilja säga direkt till Kommuner och Landsting att det är en väldigt viktig uppgift för dem att ta reda på hur man kan använda mineralstrategin ute i kommunerna för att få ut mer sortering och återvinning av det avfall som kommer in. Jag var i och tittade bland annat på det avfall som kommer in från och hur man tar hand om det. Det är intressant att se att det inte bara är vårt eget avfall och deponier för våra egna hushåll och industrier utan att det också kommer från andra länder. Kanske man skulle vara ännu mer nogsam och se till att vi får en så bra sortering och återvinning som möjligt därifrån. Jag var inne på att gruvnäringen kostar pengar. Det kan man verkligen säga, för det är en viktig del i detta att skapa attraktivitet som gruvland. I mineralstrategin står det om att Tillväxtanalys ska titta på detta för att skapa möjligheter för andra investerare, inte minst utifrån, att satsa riskkapital i den svenska gruvnäringen. Vad jag kan läsa mig till, och någon annan får gärna säga om jag har fel, är det nog så att Tillväxtanalys ännu inte har kommit igång med det uppdraget. I så fall är det verkligen någonting som vi behöver trycka på för: att få in utländska investerare som är intresserade av svensk gruvnäring och vill utveckla den. Business fick i uppdrag att göra en kommunikations- och marknadsföringsplattform för att marknadsföra som gruvland. Men vad har man att marknadsföra om man inte kan säga att det faktiskt går att få ny gruvdrift i , inte minst med tanke på Northland? Är det verkligen värt att satsa på gruvnäringen i ? Hur ska vi få utländska investerare att tycka att det inte bara är värt att satsa sina pengar, för vi är nog ense allihop om att det kostar hur mycket som helst, utan också att satsa på arbetskraften? Det måste skapas attraktiva samhällen för den arbetskraft som ska komma till . Vi vet också att utbildningen av bergsingenjörer och andra professioner inom gruvnäringen behöver ha ytterligare påfyllning av nya människor, både utifrån och i form av utbildning inom . Jag bodde själv i när jag var yngre. Där utbildar man just bergsingenjörer. Det var en viss status i det, och jag hoppas att det är det fortfarande - att det faktiskt är viktigt att utbilda sig till ett sådant yrke. Jag var också i Äspölaboratoriet i . Där tittar man på hur man kan skapa en bra slutförvaring för kärnavfall i bergrummet. Förhoppningsvis slutar vi att använda kärnkraft, men hur det tar vet vi inte . Oavsett detta är det viktigt att vi drar nytta av den kunskap inom geologi som finns i . Vi behöver öka den, vilket också är en viktig del av förslagen i mineralstrategin: att öka geologins synlighet i skolan. Hur ska vi kunna prata om en aktiv gruv- och mineralnäring i om vi inte har människor som förstår vikten av den? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Detta är någonting som vi ska trycka mer på också när det handlar om utbildning, anser jag. Vi måste intressera barn och ungdomar från början för vad berg, gruvor och mineraler kan bidra med exempelvis när det gäller vilka jobb man kan få . var inne på turismen. Det är ju så att turism är en sak och mötesindustri en annan. När det handlar om att mötas för överföring av kunskap mellan människor är det nog så att gruvnäringen har en stor framtid. Det handlar dock inte om gruppresor där man besöker gruvhål, utan det handlar helt enkelt om överföring av forskning och utvecklingskunskap mellan olika länder och olika personer inom professionen. Där tror jag också att vi ska fortsätta uppmuntra dem som jobbar inom näringen för att skapa dessa möten, inte minst för att locka investerare till . Gruv- och mineralnäringen är, precis som sa i sitt anförande, väldigt viktig för . Den är viktig för landsbygden, viktig för många orter och län, viktig för sysselsättningen och viktig för export, och den har varit och är viktig för utvecklingen av som industrination. geologiska undersökning, SGU, har av riksdag och regering fått övergripande mål, till exempel i den antagna mineralstrategin, om att konkurrenskraften ska öka så att behåller och förstärker sin position som EU:s ledande gruvland. mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt där ekologiska, sociala och kulturella dimensioner beaktas så att natur och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Jag är glad över att det finns en stor enighet om detta i riksdag. Vi vet att gruv- och mineralnäringen inte är enbart positiv, och vill jag tala om en av dess baksidor som skapat stor oro för oss som bor i mitt hemlän. I har fyra kommuner sin viktigaste vattentäkt i . Det gäller kommun, Åre kommun, där jag bor, och kommun. I kommun i den vackra Oviksbygden vid har två företag velat genomföra uranbrytning. Det handlar om Precious och . De fyra nämnda kommunerna har politiska fullmäktigebeslut om att inte tillåta uranbrytning, och regionförbundets styrelse i har också fattat ett likalydande beslut. Jag och mitt parti, Socialdemokraterna, har varit med om att tända vårdkasar runt och demonstrerat mot uranbrytning. Många öppna möten har hållits, och sidor på sociala medier är aktiva. Kommunerna gjorde till och med en gemensam film om vad uranbrytning skulle innebära för Oviksbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik