bet · H201NU12 · 2015-04-29 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:56 Redovisning av elnätsverksamhet. I propositionen föreslås vissa ändringar i ellagen (1997:857) som bl.a. syftar till att underlätta redovisningen av elnätsverksamhet och till att tydliggöra vilken myndighet som är mottagare av vissa uppgifter inom ramen för elcertifikatssystemet. Utskottet har inga invändningar mot förslagen till lagändringar och anser således att bör bifalla dessa. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om att vissa av föreskrifter ska upphävas. Lagändringarna föreslås träda i kraft och föreskrifter föreslås upphöra att gälla vid utgången av . I betänkandet behandlar utskottet även ett antal elmarknadsrelaterade mo-tioner från den allmänna motionstiden . Samtliga dessa avstyrks i de aktuella delarna. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, V, FP, KD) och ett särskilt yttrande (C). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Allmänt om elmarknaden, punkt 2 (SD) 2.Allmänt om elmarknaden, punkt 2 (C) 3.Elområden, punkt 3 (SD) 4.Elcertifikatssystemet, punkt 4 (SD) 5.Effektivare nätanslutning, punkt 5 (M, C, FP, KD) 6.Tillståndsprocesser vid stamnätsutbyggnad, punkt 6 (V) Vissa övriga frågor, punkt 7 (C) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i ellagen (1997:857), 2. lag om upphävande av föreskrifter (ELSÄK-FS 2002:1) om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör. Därmed bifaller proposition 2014/15:56 punkterna 1 och 2. 2014/15:499 av m.fl. (S), 2014/15:1104 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) 2014/15:236 av m.fl. (M) yrkandena 1–5, 2014/15:376 av och (FP) och 2014/15:1104 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) 2014/15:1103 av m.fl. (SD) och 2014/15:2309 av (M) yrkande 2. Reservation 4 (SD) 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 5. Reservation 5 (M, C, FP, KD) 2014/15:256 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 6 (V) 2014/15:521 av m.fl. (S), 2014/15:553 av och (C) yrkandena 3 och 5, 2014/15:601 av (FP), 2014/15:621 av (M), 2014/15:629 av (MP), 2014/15:760 av m.fl. (S) och 2014/15:2323 av i och (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas • regeringens proposition 2014/15:56 Redovisning av nätverksamhet • 16 motioner (23 yrkanden) från den allmänna motionstiden om olika elmarknadsrelaterade frågor. Vid utskottets sammanträde redovisade svenska kraftnäts generaldirektör affärsverkets verksamhet och vid sammanträdet beskrev generaldirektör verksamheten vid myndigheten. I proposition 2014/15:56 Redovisning av elnätsverksamhet föreslår regeringen ändringar i ellagen (1997:857) som i huvudsak innebär att en ny bestämmelse om samlad redovisning av nätkoncession för område tillsammans med nätkoncession för linje förs in i lagen. Bestämmelsen innebär att redovisning av nätkoncession för område även ska innefatta nätkoncession för linje, om nätkoncessionen för linje avser en ledning som organisatoriskt, tekniskt och funktionellt ingår i ett nät som innehas med stöd av nätkoncession för område och helt eller delvis är belägen inom koncessionsområdet. Vidare föreslås att en enhetlig nättariff ska tillämpas vid en sådan samlad redovisning av nätkoncessioner och att nätkoncessionerna ska anses utgöra ett område vid fastställandet av en intäktsram. Propositionen innehåller också ett förslag till ändring i ellagen med anledning av att () har tagit över uppgiften som kontoföringsmyndighet för elcertifikat och ursprungsgarantier från (). Förslaget säkerställer att rapportering av mätresultat och beräkningar för utfärdande av sådana certifikat och garantier även fortsättningsvis ska ske till kontoföringsmyndigheten. I propositionen föreslås slutligen att föreskrifter (ELSÄK-FS 2002:1) om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör ska upphävas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . föreskrifter föreslås upphöra att gälla vid utgången av . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i ellagen (1997:857) samt upphävande av föreskrifter (ELSÄK-FS 2002:1) om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon för lysrör. Redovisning av nätverksamhet och tariffsättning I 3 kap. 2–4 §§ ellagen (1997:857) finns bestämmelser om redovisning av nätverksamhet, däribland sådana som reglerar hur nätverksamhet som bedrivs med områdes- respektive linjekoncession ska redovisas. I 11 § redovisningsförordningen anges att om en nätkoncession för linje avser en ledning som organisatoriskt och tekniskt ingår i ett nät som innehas med stöd av nätkoncession för område och som helt är belägen inom koncessionsområdet ska redovisningen av nätkoncessionen för område även innefatta nätkoncessionen för linje. En konsekvens av sådan samredovisning är att kostnaden för ledningen med linjekoncession ingår i underlaget för nättariffen för lokalnätet. Bestämmelser om tariffsättning och intäktsram finns också i ellagen. Dessa beskrivs i propositionen på s. 12 f. Regeringen anser inte att det bör införas bestämmelser om att nätmyndigheten under vissa omständigheter ska kunna medge samlad redovisning av nätkoncession för område med nätkoncession för linje, och av nätkoncession för linje med enstaka ledningar som omfattas av nätkoncession för område. Regeringen föreslår dock att bestämmelsen i 11 § redovisningsförordningen om samredovisning av nätkoncession för område och nätkoncession för linje flyttas till ellagen. Redovisning av nätkoncession för område ska även innefatta nätkoncession för linje, om nätkoncessionen för linje avser en ledning som organisatoriskt, tekniskt och funktionellt ingår i ett nät som innehas med stöd av nätkoncession för område och helt eller delvis är belägen inom koncessionsområdet. De redovisade förslagen förutsätter även vissa följdändringar i bestämmelserna om utformning av nättariffer och intäktsram. Dessa följdändringar redovisas på s. 14 f. i propositionen men beskrivs inte närmare här. Rapportering av vissa mätresultat Enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat och lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el är det regeringen som utser kontoföringsmyndighet för elcertifikat och ursprungsgarantier. Mätresultat för utfärdande av elcertifikat och ursprungsgarantier ska rapporteras till kontoföringsmyndigheten. har varit kontoföringsmyndighet för såväl elcertifikat som ursprungsgarantier. Regeringen har emellertid beslutat att ska vara kontoföringsmyndighet från . Därför föreslår regeringen att 3 kap. 10a § ellagen ska kompletteras så att kontoföringsmyndigheten finns med i uppräkningen av dem som rapportering ska ske till. Upphävande av vissa föreskrifter om förkopplingsdon för lysrör har i en skrivelse till regeringen uppmärksammat att verkets föreskrifter om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör bör upphävas. Föreskrifterna har sin grund i lagstiftning som är upphävd. Eftersom föreskrifterna således grundar sig på bemyndiganden som är upphävda bör de upphävas genom att fattar beslut om detta genom att stifta en lag. Regeringen föreslår därför att de aktuella föreskrifterna ska upphävas vid utgången av . Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och konsekvenser För att elnätsföretagen inte ska behöva ändra redovisningsmetoder under löpande räkenskapsår bör en övergångsbestämmelse införas med innebörden att de nya bestämmelserna om redovisning av nätverksamhet ska börja tillämpas för det räkenskapsår som börjar eller närmast därefter. Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen föreslår därför att de nya bestämmelserna om redovisning av nätverksamhet ska tillämpas första gången i fråga om redovisning för det räkenskapsår som börjar eller närmast därefter. När det gäller konsekvenserna av de föreslagna lagändringarna hänvisas till den redovisning som finns i propositionen (s. 18 f.). Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till ändringar i ellagen eller när det gäller förslaget om att upphäva vissa av föreskrifter. bör således bifalla förslagen i proposition 2014/15:56. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som bl.a. gäller en översyn av elmarknaden, en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet och behovet av att bygga ut elöverföringsförbindelserna till våra grannländer. Utskottet hänvisar bl.a. till att en elmarknadsöversyn har genomförts och till att det pågår ett arbete med att integrera den europeiska elmarknaden. Vidare framhåller utskottet att den tillsatta kommer att belysa energimarknadernas funktion och organisation med avseende bl.a. på prissättning, konkurrens, etableringshinder m.m. ska därutöver lägga särskild vikt vid frågor om den långsiktiga elförsörjningen och de investeringar som behövs i olika delar av elsystemet. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (C). Av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 21 Energi, s. 21) framgår att målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Regeringen anger också att den stöder målsättningen på EU-nivå om genomförandet av den inre marknaden, vilket är en förutsättning för att elmarknaden ska fungera väl och nå sin fulla potential. Socialdemokraterna och har i en gemensam överenskommelse slagit fast en del grunder för sitt gemensamma regerande. I denna överenskommelse konstateras bl.a. att energipolitiken är en fundamental del av byggandet av ett hållbart samhälle. är sysselsättningen i beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Vidare sägs det att har särskilt bra förutsättningar att bygga ut den förnybara energin genom god tillgång till vatten, vind och skog. Inriktningen är att ska ha ett energisystem förnybar energi. har i uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna. är även s.k. systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857), vilket innebär att detta affärsverk ansvarar för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. I samband med beredningen av budgetpropositionen tar ställning till regeringens förslag till investeringsplan för (se t.ex. bet. 2014/15:NU3). Vissa uppgifter om elmarknaden redovisade statistik om utvecklingen på elmarknaden . Där framgår att elanvändningen var den lägsta . Den totala användningen av el, inklusive överföringsförluster, var 2014. Det är lägre än då den var . Industrins elanvändning uppgick till , vilket var lägre än motsvarande siffra . Det är som en minskning sker. Jämfört med 2013 var det användningen av el för pappers- och papptillverkning som minskade mest. Elanvändningen inom sektorn bostäder och service uppgick till och var lägre än . En förklaring till detta var att 2014 var ovanligt varmt, vilket gjorde att mindre el användes för uppvärmning. Elproduktionen uppgick till , vilket var något högre än . Vattenkraften var det kraftslag som producerade mest el i . Totalt producerades från vattenkraft, vilket motsvarade av den totala elproduktionen. Kärnkraften producerade () av den totala elproduktionen, vilket var något mindre än . Vindkraften slog nytt produktionsrekord med . Det var en ökning jämfört med . Vindkraften stod för av den totala elproduktionen . Den bränslebaserade elproduktionen var , vilket var lägre än året innan. För fjärde året i följd nettoexporterades el från . var den , vilket var den näst största exportsiffran efter då nettoexporterades. Den el som nettoexporterades motsvarade av den totala svenska elproduktionen och av användningen . granskning av staten på elmarknaden presenterade en granskning av statens insatser för en fungerande överföring av el (Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring [RiR 2013:3]). Syftet var att granska statens insatser inom områden som är centrala för en väl fungerande infrastruktur när det gäller överföring av el. undersökte bl.a. tillståndsprocessen för investeringar i stamnätet och regeringens styrning av Svenska kraftnäts investeringsplanering. Relevanta delar av granskningen och den skrivelse som regeringen överlämnade till med anledning av iakttagelserna i granskningen refereras längre fram i detta betänkande. Även utskottets behandling av den ovan nämnda skrivelsen kommer att omnämnas (skr. 2013/14:21, bet. 2013/14:NU9). antog regeringen direktiv (dir. 2015:25) för den parlamentariskt sammansatta kommission () som ska se över den svenska energipolitiken. leds av energiminister och uppdraget ska slutredovisas . I direktiven anförs bl.a. följande som kan anses ha relevans för de frågor som tas upp i detta betänkande. Den omreglering av elmarknaden som inleddes har i många avseenden inneburit effektiviseringar och ett större inflytande för elkonsumenterna. Regelverket har successivt utvecklats, i takt med att förutsättningarna förändrats, nya erfarenheter vunnits och politiska prioriteringar förändrats. Det gäller t.ex. frågor om regleringen av nätföretagens avkastning, debitering och mätning samt möjligheter för konsumenterna att också agera som producenter av förnybar el med hjälp av t.ex. solceller och vindkraft. har nya frågor uppkommit, bl.a. när det gäller det förutsedda bortfallet av kärnkraftskapacitet i kombination med elsystemets förmåga att ta emot stora mängder s.k. intermittent kraft. Farhågor har också rests beträffande marknadens förutsättningar att tillhandahålla elektrisk effekt även under de timmar när behovet av el är som störst. I detta sammanhang har frågan aktualiserats om behovet av förändringar i det regelverk som omgärdar elmarknaden, i syfte att trygga effektbalansen. elförsörjning står inför stora utmaningar […] Utmaningarna handlar inte bara om att få till stånd investeringar i produktionsanläggningar, utan också om att bygga ut och anpassa elnäten efter nya produktionssätt och att göra det möjligt för kunderna att bli mer aktiva och mer flexibla i sin användning av energi. Frågan om att säkerställa att det finns tillräcklig elektrisk effekt får, i perspektivet av den pågående snabba och delvis subventionerade omställningen av energisystemet, särskild betydelse. Det är mot den angivna bakgrunden angeläget att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar elförsörjning, och för att få till stånd samhällsekonomiskt effektiva investeringar i alla delar av energisystemet – tillförsel, överföring, lagring och användning. En grundförutsättning för att dessa investeringar ska komma till stånd är att det finns en bred samsyn och tydliga och stabila ramvillkor för energipolitiken. Det är också angeläget att hänsyn tas till arbetet med att ta fram ett klimatpolitiskt ramverk. En viktig del av uppdraget är att belysa energimarknadernas funktion och organisation med avseende på bl.a. prissättning, konkurrens, etableringshinder och andra faktorer som påverkar investeringsviljan och den samhällsekonomiska effektiviteten. Hänsyn ska tas till bl.a. de olika subventioner och andra styrmedel som finns. I sitt arbete ska kommissionen lägga särskild vikt vid förutsättningarna för den långsiktiga elförsörjningen, och de investeringar som behöver göras i olika delar av el- och energisystemet. Särskild hänsyn ska tas till vilka krav som kommer att ställas på de framtida överföringsnäten på lokal, regional och nationell nivå. Också frågan om kommande utlandsförbindelser bör belysas, i ljuset av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska marknaderna. Kommissionen bör, med utgångspunkt bl.a. i den överlämnande slutrapporten från för smarta elnät (N 2012:03), beskriva hur åtgärder i överföringsnäten, exempelvis investeringar i utrustning för styrning och mätning, kan bidra till att effektbehoven kan hållas nere som en säker försörjning med el upprätthålls. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt frågor om lagring av energi. I en andra fas ska kommissionen, utifrån redovisningen i den första fasen, identifiera vilka förändringar i regelverken som kan komma att krävas för en samhällsekonomiskt effektiv utveckling av energisystemet […] Särskild vikt ska läggas vid försörjningen med elektrisk energi. Kommissionen ska särskilt belysa förutsättningarna för att få till stånd nödvändiga investeringar och andra anpassningar i olika delar av energisystemet, och bedöma möjligheterna att tillgodose behoven av elektrisk energi och effekt. I detta sammanhang ska också frågor om utbyggnaden av överföringskapacitet beröras, liksom frågor om hur användningen av el kan effektiviseras på ett kostnadseffektivt sätt, exempelvis genom utnyttjande av smarta nät och styrning av elanvändningen i olika sektorer. Konsumenternas ställning ska särskilt beaktas. En central utgångspunkt för kommissionen ska vara de regelverk som omgärdar elmarknaden i och inom EU, såväl lagstiftningen kring elmarknaden som de generella reglerna om t.ex. statsstöd. Analysen ska ta sin utgångspunkt i nuvarande regelverk och organisation av elmarknaden. Det står dock kommissionen fritt att, om den ser behov av det, föreslå lämpliga och genomförbara ändringar eller kompletteringar av nuvarande regler och lämna nödvändiga författningsförslag. Kommissionens huvuduppgift är att, mot bakgrund av de bedömningar av det framtida behovet av el och annan energi som genomförts i arbetets första fas och de bedömningar av behovet av förändrade styrmedel och andra regelverk som gjorts i den andra fasen, ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken för perioden fram , med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen –2030. Det är viktigt med politiskt inflytande över den nordiska elmarknaden, sägs det i motion 2014/15:499 av m.fl. (S). Motionärerna anser att elmarknaden inte fungerar optimalt och att handeln via elbörsen Spot skapar ett orimligt högt elpris, vilket bl.a. hämmar den svenska industrins konkurrenskraft och drabbar hushållen. Mot bakgrund av detta vill motionärerna att staten överväger möjligheterna att genomföra en översyn av elmarknaden i syfte att värna konsumenternas intressen. Svensk basindustri, företag i sin helhet och hushåll är beroende av tillförlitlig leverans av el till låga priser, slås det inledningsvis fast i motion 2014/15:1104 av m.fl. (SD). Motionärerna anser att det är av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga när det gäller reglerkraft, prisbild och tillförlitlighet. De konstaterar också att det pågår en kraftig utbyggnad av förnybar energi i , vilket påverkar de totala energipriserna negativt och innebär en obalans i elnäten. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden är, enligt motionärerna, betydande när det gäller det totala investeringsbehovet, vem som i slutändan får betala och vad det får för konsekvenser för den europeiska konkurrensen. Motionärerna anser att regeringen bör ta fram en långsiktig investeringskalkyl gällande det svenska elnätet för att svenska elkonsumenter ska få en tydlig bild av hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser (yrkande 1). Eftersom produktionen av förnybar el i är i behov av svensk s.k. reglerkraft kan tvingas att bygga ut den kontinentala överföringskapaciteten. Motionärerna är positiva till sådan elöverföring men anser att en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras. För låg kapacitet kan hämma vårt eget behov av import eller export av el, och en fullt utbyggd kapacitet kan påverka elpriset negativt i . Regeringen bör, enligt motionärerna, ta fram en konsekvensanalys av en eventuell utbyggnad av elöverföringskapaciteten till övriga (yrkande 2). I partimotion 2014/15:2461 av m.fl. konstateras att mer förnybar energi leder till trygghet, säkerhet och en bättre miljö. och kan därigenom också göra sig oberoende av rysk olja och gas. Den svenska vattenkraften kan dessutom bidra till att balansera effekten i våra grannländers elnät, som den svenska ekonomin stärks genom export av grön el. Motionärerna anser att elkablarna till våra grannländer ska byggas ut även fortsättningsvis för att ta till vara landets förnybara resurser (yrkande 10). En integrerad europeisk elmarknad Det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken, inklusive de beslut som gäller skapandet av en integrerad europeisk elmarknad. antog en ny energistrategi –2020. I strategin prioriterades bl.a. åtgärder för att skapa en integrerad energimarknad med infrastrukturer. slog bl.a. fast målsättningar för marknadsintegration som anger att inget medlemsland ska vara isolerat från EU:s gas- och elnätverk efter 2015 och att den inre marknaden för energi ska vara fullbordad 2014. antogs även rådsslutsatser om infrastrukturprioriteringar. Utifrån denna vägledning presenterade kommissionen senare ett förslag till en förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer (TEN-E). Förslaget syftar till att främja s.k. projekt av gemensamt intresse inom nio prioriterade geografiska korridorer och inom områdena el, gas, olja och transport samt inom tre unionsomfattande områden. Rättsakten trädde i kraft . EU:s tredje inremarknadspaket för el innebär bl.a. implementering av ny lagstiftning genom nätföreskrifter, s.k. nätkoder. Nätkoderna för el är viktiga delar i arbetet med att utveckla den inre elmarknaden, harmonisera regelverk samt att säkerställa en effektiv och säker drift av de europeiska transmissionsnäten. Merparten av nätkoderna för el antas löpande –2015. För att öka transparensen på el- och gasmarknaderna i och därigenom minska risken för insiderhandel och marknadsmanipulation har EU antagit den s.k. Remitförordningen. antog den förra regeringen förordningen (2014:1059) om vissa avgifter för registrering och tillsyn över handeln på grossistenergimarknaden. Förordningen trädde i kraft . presenterade kommissionen tre meddelanden som utgör grunden för det omfattande arbetet med att skapa en europeisk energiunion. Ett av meddelandena handlar om att rusta elnät och vilka åtgärder som krävs för att nå målet om att höja EU:s elsammanlänkningsnivå till till 2020. När det gäller ökad marknadsintegrering bör även påminnas om att det pågår ett arbete med att utveckla den gemensamma nordiska elmarknaden, bl.a. genom insatserna för att införa en nordisk slutkundsmarknad för el 2015. Syftet är att bidra till en ökad konkurrens och till en stärkt ställning för konsumenten genom att underlätta för elhandlare att etablera verksamhet över nationsgränserna. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen beslutade att ge tillstånd att bygga en ny sjökabelförbindelse mellan och (Nordbalt) som ska binda samman elnäten i med de i . uppmanade (bet. 2010/11:NU23) regeringen att utvärdera genomförda om- och avregleringar. Elmarknaden omnämndes – tillsammans med järnvägstransporter – som ett av två områden som skulle utvärderas särskilt. I en reservation (M, FP, C, KD) anfördes det att uttalandet var obehövligt med hänvisning till redan pågående utvärderingar. Regeringen gav senare två professorer i nationalekonomi (och , respektive ) i uppdrag att genomföra utvärderingen av elmarknaden. Uppdraget syftade till att klargöra vilka faktorer som har påverkat och påverkar elpriset samt i vilken utsträckning detta sker. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten och elprisets utveckling före och efter avregleringen: ekonometriska analyser.