bet · H301MJU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. För att lyckas med att skapa jobb och tillväxt inom primärproduktionen krävs en innovativ och exportinriktad svensk livsmedelsindustri. De svenska primärnäringarnas ekonomiska styrka kommer av att vi förmår att vara innovativa samt producera och sälja högkvalitativa varor till olika marknader. Innovation och export är därför nyckelfrågor för regeringen i arbetet med att stärka de gröna näringarnas konkurrenskraft. 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering. disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , och delar av . I förordning (1978:250) finns bestämmelser om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till underhåll, upprustning och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Anslaget får även användas för utgifter för att täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer. 1:23 Främjande av rennäringen m.m. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:23 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till åtgärder för att främja rennäringen i form av • underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar som staten har underhållsansvar för • statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln och natur- och kulturmiljövården • utveckling av företagsregistret för rennäringen • bidrag enligt 35 b § rennäringsförordningen (1993:384) • prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött • ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av • kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på • katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen • ersättning till följd av skador orsakade av rovdjur på ren enligt 4 och 5 §§ viltskadeförordningen (2001:724) och • åtgärder för anpassning till ändrade klimatförhållanden samt övriga åtgärder för främjande av rennäringen. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:24 . Anslaget får användas för utgifter för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå inom livsmedelsproduktion, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvara, landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Anslaget får även användas för ersättning för behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning inom samma områden samt för fortlöpande miljöanalys. Regeringen anser att anslaget bör ökas med 2016, med ytterligare 2017, och med ytterligare för byggande av ett nytt svenskt undersöknings- och forskningsfartyg. Ökningen finansieras genom en minskning på anslag inom utgiftsområde 20 samt inom utgiftsområde 23 även på anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Anslaget 1:24 bör vidare ökas med för Svenska artprojektet samt de biologiska samlingarna vid svenska museer och institutioner i enlighet med ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100). Regeringen anser vidare att anslaget bör ökas med 2016–2019 för inrättandet av en riskvärderingsfunktion för växtskadegörare. Vidare anser regeringen att anslaget bör ökas med till följd av fördelning och omfördelning av anslag till forskning och utbildning på forskarnivå. I kommittémotion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Till skillnad mot vad regeringen föreslår bör det enligt motionärerna inte anvisas några medel för Svenska artprojektet och en riskvärderingsfunktion för växtskadegörare. I kommittémotion 2015/16:3152 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del begärs en minskning av anslaget med . Enligt kommittémotion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I kommittémotion 2015/16:3145 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . I kommittémotion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del begärs en ökning av anslaget med . Finansieringen för () bör stärkas främst för forskningen om skogsnäringen så att både miljö- och produktionsmål kan uppnås. I motion 2015/16:908 av (M) yrkande 1 föreslås att agronomutbildningen delas upp i grundnivå respektive avancerad nivå. Ett flertal europeiska länder har harmoniserat sina högskoleutbildningar genom den s.k. Bolognaprocessen. Flera av utbildningarna vid SLU ingår i systemet, dock inte agronomprogrammet. I propositionen redovisas att de klimatförändringar vi står inför kommer att påverka förutsättningarna för de gröna näringarna. Beroende på hur temperatur- och nederbördsmönster förändras kommer bl.a. tillgången på vatten att påverkas. För att möta förändringarna behövs mer kunskap. Svenska artprojektet, som omfattar Nationalnyckeln, och de biologiska samlingarna ges ökade resurser för kartläggning av arter, taxonomisk forskning och informationsspridning med såväl forskare som den intresserade allmänheten som målgrupp. På grund av den ökade risk som klimatförändring i kombination med ökad global handel innebär för att nya allvarliga växtskadegörare etablerar sig i avser regeringen att inrätta en funktion för riskvärdering vid SLU som stöd till den riskhanterande myndigheten . Regeringen anser att en sådan funktion är viktig i arbetet med att motverka allvarliga konsekvenser av växtskadegörare för bl.a. jord- och skogsbruk, trädgårdsnäring och biologisk mångfald. SLU fortsätter enligt propositionen att utveckla forskningen inom de prioriterade områdena biobaserad ekonomi och miljö, hälsa och välbefinnande. De samlade offentliga och privata satsningarna för forskning i och inom EU har ökat för att utveckla användningen och förädlingen av biomassa från jord- och skogsbruk samt omvandling av akvatiska organismer till nya material. Sådana produkter är betydelsefulla för att uppsatta klimat- och energimål ska uppnås. Utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi, som förs fram i bl.a. 2020-strategin, kräver ökat fokus på ett hållbart nyttjande av naturresurserna. har tack vare bl.a. god tillgång på skogsråvara och hög kunskapsnivå goda förutsättningar för att ta steget mot en bioekonomi. SLU har sedan högskolereformen 2007 i enlighet med Bolognaprocessen begärt en förlängning av agronomexamen till att omfatta , som civilingenjörsexamen. Det stora flertalet agronomstudenter läser enligt en extra termin och får därefter ut en generell masterexamen. Enligt är motiveringen till att en förlängning inte kommit till stånd bl.a. att agronomerna får jobb efter avlagd examen, både de som valt att ta ut agronomexamen och de som har läst och som dessutom har en generell masterexamen. 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:25 för miljö- areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2022. Anslaget får användas för utgifter för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning för de areella näringarna. Anslaget får även användas till projektrelaterade utgifter för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier samt informationsinsatser inom området. Förvaltningsanslaget redovisas inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas under anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom samma utgiftsområde. Fleråriga åtaganden behöver ingås för att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag 2017–2022. I enlighet med proposition 2012/13:30 Forskning och innovation föreslår regeringen att anslaget ökar med 2016 för en satsning på forskning om skogsråvara och biomassa. I kommittémotion 2015/16:3145 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del begärs en minskning av anslaget med . Enligt kommittémotion 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om forskning inom livsmedelsområdet. I slutbetänkande presenteras olika förslag på inriktning i jordbruks- och livsmedelsforskningen, vilka bör tas till vara. Mer behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn behövs enligt motionärerna. Regeringen bör beakta behovet av stärkt forskning inom livsmedelsproduktionen i den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Enligt kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 15 bör mer offentliga medel riktas till behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Ytterligare medel för forskning och utveckling behövs inom vissa strategiska områden för att förbättra produktionsprocesserna, stärka den inre effektiviteten och öka marknadskunnandet. Regeringen bör enligt motionärerna beakta detta i arbetet med sin nästa forsknings- och innovationsproposition. Frågan om forskning för stärkt konkurrenskraft inom jordbruks- och trädgårdssektorn har väckts av i dess slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). De förslag som utredningen lade fram bereds inom . Frågan diskuteras i samband med dels beredningen av en kommande proposition om en livsmedelsstrategi, dels beredningen av forsknings- och innovationspropositionen. 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:26 Bidrag till Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA). Anslaget får användas för att finansiera verksamheten vid KSLA som fungerar som diskussionsplattform för ledande företrädare inom den gröna sektorn. har KSLA bedrivit en omfattande konferens- och seminarieverksamhet inom områden som är angelägna för de areella näringarna. fyller en viktig funktion som länk mellan forskning, näringsliv, övriga samhällsorgan och ideella organisationer. Kostnadsersättning för mjölkbönder m.m. I kommittémotion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del föreslås att anslås inom ett nytt anslag: Kostnadsersättning för mjölkbönder. I yrkande 9 begärs en kostnadsersättning per djur för att väga upp för de fördyrande regler som finns i . Som ett led i arbetet för bättre konkurrensvillkor för svenska mjölkbönder föreslås ett förstärkt stöd för ökad konkurrenskraft i mjölksektorn. Med förslaget får mjölkbönderna per ko i kostnadsersättning för de merkostnader som kommer med svensk mjölkproduktion i jämförelse med de europeiska länderna. I kommittémotion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) i denna del yrkas att anslås inom ett nytt anslag: Djurvälfärdsersättning. Motionärerna anser att det är i harmoni med våra ambitioner om djurvälfärd att kor ska beta utomhus . Med detta tillkommer arbete och kostnader, vilket innebär en konkurrensnackdel för bönderna. vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. Även enligt kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 7 bör de svenska mjölkbönderna kompenseras för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet. Enligt kommittémotion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) i denna del bör vidare ett nytt anslag med benämningen Höjd återbetalning av drivmedelsskatt införas. Inom detta anslag bör avsättas. Återbetalningen av koldioxidskatt bör öka eftersom lantbruks- och skogsbruksföretag i fortfarande betalar mer skatt på drivmedel än i grannländerna. föreslår vidare en satsning om på ett nytt anslag: Höjd återbetalning koldioxidskatt. beslutade fr.o.m. att sänka skattebefrielsen från till av koldioxidskatten för uppvärmningsbränslen i växthus- och jordbruksnäringen. vill i stället förstärka den konkurrenskraften och föreslår därför en återställd högre återbetalning av koldioxidskatten till för uppvärmning i växthus- och jordbruksnäringen. I kommittémotion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) i denna del yrkas att anslås inom ett nytt anslag: Vattenbruk och fiskodling. Det finns en betydande potential att odla fisk i svenska sjöar men också utmed kusterna. Initiativ bör tas på kommersiell basis, men staten kan stödja t.ex. utvecklande av fisksorter och på andra sätt stödja branschens utveckling. Landsbygdsministern anförde i en interpellationsdebatt om svenska bönders likviditetsproblem bl.a. följande (ip. 2015/16:42, prot. 2015/16:20). Regeringen är medveten om att situationen för mjölkbönderna är mycket akut och allvarlig. har beslutat om ett krispaket till djurproducenter i syfte att stötta sektorer i kris. Min avsikt är att i ska betala ut ett särskilt stöd till mjölkproducenter på , varav 76 miljoner från EU och 20 miljoner av nationella medel. För att ytterligare stärka mjölkföretagen i den akuta krisen planeras även för en ytterligare utbetalning av nationella medel om 56 miljoner . Det innebär drygt 150 miljoner till svenska mjölkproducenter. En rad åtgärder har redan vidtagits av regeringen för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft. Bland dessa återfinns en nötpeng inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård i landsbygdsprogrammet, exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn samt villkorad läkemedelsanvändning. Jordbruket kompenseras också fullt ut för de höjningar av dieselskatten som görs . Därutöver görs en temporär nedsättning av skatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner med ytterligare per liter –2018. Den temporära nedsättningen motsvarar en minskad kostnad för lantbruket med . Regeringen har även, tillsammans med de banker som är största kreditgivare till mjölkföretag, undersökt möjligheten att lämna statliga kreditgarantier till mjölkföretag i kris. Det är en åtgärd som är tillåten enligt , som annars är mycket restriktivt vad gäller åtgärder riktade till enskilda företag, eftersom de kan snedvrida konkurrensen. Dessvärre har bankerna kommit fram till att kreditgarantier riskerar att minska flexibiliteten i hanteringen av företag med ekonomiska bekymmer och att de riskerar att stjälpa i stället för att hjälpa företagen. Arbetet har därför avbrutits i samförstånd med branschen och bankerna. Jag vill också nämna Handlingsplan mjölk, som regeringen tagit fram tillsammans med aktörer från hela värdekedjan. Det är ett viktigt verktyg med åtgärder för att stärka konkurrenskraften för mjölkföretagen. vill jag understryka att regeringen har en tydlig politisk ambition att svensk livsmedelsproduktion ska öka. Det kommer väl till uttryck i arbetet med livsmedelsstrategin. Det är min fasta övertygelse att politiken kan göra skillnad i ett längre tidsperspektiv och då framför allt genom prioritering av åtgärder som syftar till ökad konkurrenskraft. Jag vill särskilt ta upp satsningar på forskning och utbildning liksom förenkling av befintliga regelverk i kombination med fortsatt översyn av gällande villkor och styrmedel, där svenska mervärden i form av säkra livsmedel, friska djur och låg miljöpåverkan värnas. Om ett sådant stöd som kostnadsersättning för mjölkbönder, exempelvis för utevistelse för kor, skulle hanteras som ett årligt stöd inom landsbygdsprogrammet är enligt den enda möjligheten någon form av djurvälfärdsersättning. Sådan ersättning kan endast betalas för något som leder till ökad välfärd för djuren. Det är inte möjligt att betala för något som redan är lagstiftat eller som redan utförs av djurhållarna som en följd av t.ex. branschöverenskommelser. Vid utformningen av ersättningsnivåer är det den svenska lagstiftnings- och praxisnivån som är utgångspunkten, inte EU-nivån, och ersättningen ska enligt kunna styrkas med en kalkyl som visar på merkostnader och/eller intäktsbortfall som de ökade kraven medför. Utskottet anförde i betänkande 2014/15:MJU2 bl.a. följande med anledning av begäran om nytt anslag om djurvälfärdsersättning (s. 38). Enligt ingår en stor satsning på djurvälfärd på i det nya landsbygdsprogrammet. Satsningen är till för den djurägare som går längre i sitt djuromsorgsarbete än den svenska lagstift-ningen kräver. har lantbrukare med suggor kunnat få stöd och denna möjlighet finns kvar i det nya programmet. utökas stödet till att även omfatta ökad djuromsorg för får i avel samt ett nytt klövvårdsprogram för mjölkkor. Inom ramen för satsningen ryms också investeringar som syftar till att främja djurvälfärd. Förslaget till landsbygdsprogram för perioden –2020 överlämnades till för godkännande. Detta förslag var inte helt komplett eftersom vissa av de som styr utformningen av landsbygdsprogrammen inte var beslutade då pro-gramförslaget överlämnades till kommissionen. Efter att de aktuella EU-regelverken beslutats, och utifrån kommissionens frågor, kunde komplettera programförslaget (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23 s. 24). Det svenska landsbygdsprogrammet godkändes av . Enligt ligger nu totalt 1 på djurvälfärdsersättningar i landsbygdsprogrammet. En planerad djurvälfärdssatsning på som var tänkt för s.k. icke-produktiva investeringar gjordes, med hänsyn till EU-reglerna, i stället på stöd till ekologisk produktion. Den planerade satsningen gällde sådant som båspallmattor för nötkreatur, gummibeläggning av golv i mjölkko-stallar etc. Höjd återbetalning av drivmedelsskatt Enligt 6 a kap. 2 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, gäller nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsättningen motsvarar en återbetalning med per liter. utgörs av full koldioxidskattesats. För perioden t.o.m. har beslutat att koldioxidskattenedsättningen ska vara per liter. Höjd återbetalning av koldioxidskatt Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 LSE gäller koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att sänka skattebefrielsen till fr.o.m. och att skattebefrielsen helt slopas . har ett flertal initiativ och åtgärder vidtagits för att stärka samordningen av vattenbrukets utveckling i . Regeringen framhåller i budgetpropositionen att förutom en gemensam myndighetsingång på har en nationell vattenbruksstrategi tagits fram: Svenskt vattenbruk – en grön näring på blå åkrar, Strategi 2012–2020, i samarbete med bransch, forskare, intresseorganisationer och myndigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23 s. 48). Strategin har konkretiserats i en handlingsplan som blev klar : Handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk – Konkretisering av Strategi 2012–2020. Handlingsplanen är inte kopplad till någon särskild ekonomisk satsning, utan åtgärderna finansieras på annat sätt. Exempel på åtgärder i handlingsplanen är: utveckling av miljö- och klimatsmarta produkter, näringslivsutveckling, marknadsåtgärder, utveckling av avel och sättfiskproduktion för svenskt vattenbruk, utveckling av produktionsformer som är nya för , samordning av forskning och utveckling samt regional och lokal vattenbruksplanering. presenterade Havs- och vattenmyndigheten, tillsammans med , en strategi för svenskt fritidsfiske och fisketurism . Strategin har tagits fram i samråd med andra berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher. har kartlagt hur myndigheter och intresseorganisationer på fritidsfiskets och fisketurismens område arbetar och på vilket sätt detta arbete bidrar till uppfyllnad av de centrala målen i strategin Svenskt fritidsfiske och fisketurism 2020. Kartläggningen kommer att ligga till grund för en serie av årsrapporter (2014–2020) i vilka ska presentera hur utvecklingen fortskrider (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23 s. 50). Regeringen överlämnade ett förslag till havs- och fiskeriprogram till Europeiska kommissionen . Förslaget innebär att programmet ska finansiera åtgärder som kan främja såväl långsiktigt hållbara fiskbestånd som ökad konkurrenskraft för företag med koppling till fiske- och vattenbrukssektorn (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23 s. 47). Förslaget har direkta kopplingar till genomförandet av EU:s nya gemensamma fiskeripolitik och inkluderar finansiering av åtgärder som exempelvis underlättar det successiva införandet av landningsskyldigheten. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (bet. 2015/16:MJU1y) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 23. Genom beslut av om ramar för budgetens utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I den tidigare redovisningen i detta betänkande har utskottet under de berörda anslagen lämnat vissa kompletterande uppgifter, till vilka utskottet hänvisar. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (se bil. Vidare tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbetalning av stöd (SD, KD), om att inrätta ett departement för landsbygdsfrågor (KD) och om utlysning av offentligt finansierad forskning (M). Jämför reservation 1 (SD) och 2 (KD). Enligt motion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 13 bör medel för projektstöd och företagsstöd inom landsbygdsprogrammet 2014–2019 skyndsamt betalas ut till de lantbrukare som lämnat en godkänd ansökan. En bidragande faktor till många svenska mjölkbönders likviditetskris är de försenade utbetalningarna från landsbygdsprogrammet. Under rådande mjölkkris är det många bönder som inte har ekonomisk kapacitet att ligga ute med pengar . Även enligt motion 2015/16:2078 (SD) yrkande 6 bör arbeta för tidigarelagda och snabbare utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar. Enligt motion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 1 bör regeringen återinföra ett departement som är dedicerat för landsbygdsfrågor. En tredjedel av landets befolkning bor och lever sina liv i glesbygd och landsbygd. Jordbruket, skogsbruket och fiskerinäringen är förutsättningar för att hela ska leva, men landsbygdspolitiken är betydligt mer än bara näringspolitik. Utlysning av offentligt finansierad forskning I motion 2015/16:912 av (M) yrkas att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Utlysningar av forskningsmedel från offentliga forskningsfinansiärer ska förorda teknikneutralitet, och bedömningen ska sedan göras utifrån strikt vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Forskningsansökningar bör inte avslås därför att begrepp som genteknik eller genmodifierade växter förekommer i ansökan. Av propositionen framgår att betalade ut av gårdsstödet , vilket var första möjliga dag för utbetalning.