bet · H301FiU6 · 2015-11-05 00:00:00 — Utskottet kommer då också att ta ställning till övriga förslag i promemorian, t.ex. förslagen till ny organisation och nya placeringsregler. På utskottets uppmaning granskar regeringen fondernas arbete med miljö och etik i förvaltningen. I årets skrivelse utvärderas fondernas arbete med att integrera hållbarhetsfrågorna i den löpande analysen och den löpande förvaltningen. Utskottet har tidigare konstaterat att integrering är en av de viktigaste faktorerna för att nå en hållbar förvaltning. Enligt skrivelsen fortsatte fonderna integreringsarbetet . Utskottet delar dock regeringens uppfattning att det är viktigt att fonderna fortsätter att prioritera integreringen av hållbarhet i förvaltningen, inte minst för att långsiktigt säkra avkastningen på pensionskapitalet. Med det som sagts föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om AP-fondernas placeringsregler med motiveringen att ett nytt regelverk för AP-fonderna som bygger på en överenskommelse i den s.k. pensionsgruppen bereds inom . I motion 2015/16:2955 av (M) är motionären orolig över alla förslag om att kapitalet i ska kunna användas i olika projekt, i allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Det finns därför anledning att säkra att AP-fonderna inte används till annat än det som i förlängningen är bra för de kommande pensionsutbetalningarna. Motionären anser att det därför bör införas ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar endast får användas till sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar. I motion 2015/16:849 av och (båda S) föreslår motionärerna att AP-fondernas placeringsregler ses över så att fonderna får ökade möjligheter att investera i bostäder och infrastruktur. Därmed skulle AP-fonderna kunna bidra till att skapa fler bostäder. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner med liknande förslag, senast i betänkandena /14:FiU6 och 2014/15:FiU22. I likhet med tidigare behandlingar anser utskottet att AP-fondernas placeringsregler bör ses över och förändras. Utskottet konstaterar att i departementspromemorian Nya regler för AP-fonderna (se Kompletterande information ovan) föreslår att flertalet av dagens kvantitativa begränsningar i placeringsverksamheten tas bort och ersätts med den s.k. aktsamhetsprincipen. En följd av förändringen är enligt promemorian att AP-fonderna får större möjligheter att äga eller utveckla fastigheter och infrastrukturanläggningar. Utskottet vill avvakta regeringens fortsatta beredning av promemorian och remissyttrandena innan den tar ställning till hur AP-fondernas placeringsregler ska se ut . Utskottet konstaterar dock att promemorian bygger på en överenskommelse i den s.k. pensionsgruppen. När det gäller frågan om starkare lagstöd för AP-fondernas förvaltning upprepar utskottet sin tidigare ståndpunkt att AP-fonderna ska styras av högt ställda krav på miljö, etik och moral, men att det inte är rimligt att i lag reglera att AP-fonderna ska tillåtas eller förbjudas att investera i vissa företag, branscher eller regioner. En viktig del i överenskommelsen om pensionssystemet är att fonderna ska ha renodlat finansiella mål och att de inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. AP-fondernas verksamhet , punkt 1 – motiveringen (V) av (V). Utskottet har granskat regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet . Jag vill anföra följande: För att ska kunna klara framtidens pensioner krävs en aktiv näringspolitik som skapar hög sysselsättning och god tillväxt. anser att AP-fonderna i större utsträckning än ska kunna användas i en aktiv näringspolitik. AP-fonderna bör förvaltas utifrån långsiktiga, samhällsekonomiska kriterier, inte utifrån kortsiktiga avkastningskrav som . Ett led i en sådan förändring vore att omvandla t.ex. Första AP-fonden till en fond för samhällsnyttiga investeringar. Fonden skulle t.ex. kunna placera kapitalet i miljöteknik, bostäder, gruvnäringen eller i infrastruktur. För att AP-fonderna ska kunna användas i en aktiv och strategisk näringspolitik bör även dagens snäva placeringsregler förändras. Till exempel bör gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska aktiebolag höjas. Dessutom bör förbudet mot att investera i onoterade värdepapper ses över, eftersom det hindrar fonderna att investera i mindre bolag inom t.ex. miljöteknik och medicin. I skrivelsen granskar regeringen fondernas arbete med hållbarhet. konstaterar att avkastningskravet på fonderna är överordnat kraven på att investeringar ska göras med hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter. anser i stället att AP-fondernas placeringar bör vägledas av följande riktlinjer avseende miljö och etik: Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning. AP-fonderna ska inte göra några investeringar i kol, olja eller fossilgas. AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin . Samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. Ansvaret för att granska AP-fondernas placeringar ligger på , vars verksamhet finansieras och styrs av fonderna själva. anser att det bör tillsättas ett oberoende råd som kontinuerligt granskar om AP-fondernas investeringar görs med hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter. Regeringens skrivelse visar att AP-fondernas kostnader fortsätter att öka. Detta trots att finansutskottet vid ett flertal tillfällen i hanteringen av tidigare skrivelser påpekat betydelsen av att minska kostnaderna. ökade förvaltningskostnaderna med . Även ökningen av provisionsavgifterna var stor. Jag anser att utskottet nu måste agera kraftfullt mot kostnadsutvecklingen i fonderna. Det är inte rimligt att kostnaderna får stiga kraftigt år utan att problemen åtgärdas. Enligt skrivelsen betalade AP-fonderna även ut i rörlig ersättning till sina anställda . Enligt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor i AP-fonderna får inte fonderna betala ut rörlig ersättning till ledande befattningshavare. Däremot är det tillåtet att betala ut bonusar till övriga anställda. Enligt uppfattning riskerar rörliga ersättningar att leda till spekulation och ökade risker i fondernas förvaltning. Av den anledningen bör alla typer av rörliga ersättningar i AP-fonderna förbjudas. Vi förutsätter att styrningen av AP-fondernas verksamhet utvecklas i den översyn som pågår. Dels behövs ett större ansvar tas för att placeringarna ska vara långsiktigt hållbara investeringar, dels behöver granskningen av placeringarna förbättras. Även kostnaderna för verksamheten behöver minskas. Med det som sagts ovan föreslår jag att regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2014/15:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:849 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över placeringsreglerna för AP-fonderna för att utöka möjligheterna till investeringar i bostäder och infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2955 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar inte får användas till investeringar i annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital och tillkännager detta för regeringen. För att ska kunna klara framtida pensioner krävs en aktiv näringspolitik som skapar hög sysselsättning och god tillväxt. anser att AP-fonderna i större utsträckning än ska kunna användas för en aktiv näringspolitik. AP-fonderna bör förvaltas utifrån långsiktiga och samhällsekonomiska kriterier och inte utifrån kortsiktiga avkastningskrav som . Det är inte enbart en hög avkastning som vi vill uppnå utan också en värld som inte förstörs av klimatuppvärmning och en värld där mänskliga rättigheter respekteras. Ett led i en sådan förändring vore att omvandla en av AP-fonderna till en fond för samhällsnyttiga investeringar. Fonden skulle kunna placera kapital i miljöteknik, bostäder, gruvnäring eller infrastruktur. För att AP-fonderna ska kunna användas i en aktiv och strategisk näringspolitik bör, enligt oss, även dagens snäva placeringsregler förändras. Man skulle till exempel kunna ändra på gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska aktiebolag, så att de kan höjas. Dessutom borde förbudet mot att investera i onoterade värdepapper ses över, vilket hindrar fonderna att investera i mindre bolag inom till exempel miljöteknik och medicin. Det har hänt mycket kring AP-fonderna . I skrivelsen granskar regeringen fondernas arbete med hållbarhet. Vi i kan konstatera att avkastningskravet på fonderna är överordnat kravet på att investeringar ska göras med hänsyn till miljön eller med respekt för de mänskliga rättigheterna. Vi i anser i stället att AP-fondernas placering bör vägledas av följande riktlinjer avseende miljö och etik. För det första: Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning. För det andra: AP-fonderna ska inte göra några investeringar i kol, olja eller fossilgas. För det tredje: AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin . För det fjärde: Samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. För det femte: Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. För det sjätte: AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning från eller från andra länder. Att dessa typer av ambitioner i stor utsträckning saknas hos flera av AP-fonderna är tydligt. Jag ska ge några exempel. Arequiparegionen i södra har skakats av protester och demonstrationer mot gruvprojekt, kallat Tia , i Tamdodalen. Lokalbefolkningen protesterar mot gruvföretaget för att man fruktar att koppargruvan kommer att orsaka miljöskador, hota vattentillgången och påverka småböndernas förutsättningar att bedriva jordbruk i området. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT AP-fondernas verk-samhet har lokalsamhället hävdat att gruvdriften är skadlig för dess tillgång till vatten. Det begränsar produktionen av ris, sockerrör och paprika i Tambodalen, som anses vara landets kornbod. Efter folkligt motstånd lades projektet på is 2011. Men återupptogs arbetet med gruvan. Det blåste på nytt liv i konflikten, och tusentals människor har deltagit i demonstrationer mot gruvplanerna. Demonstrationerna har mötts med våld av polis, vilket har lett till flera dödade och många skadade. Regeringen i har förklarat undantagstillstånd sedan protesterna mot gruvprojektet eskalerat och har skickat militär till området. Dödstalen är nu uppe i fem civila och tusentals skadade. I har konflikterna kring gruvnäringen varit många, och en stor del av landets yta berörs och hotas av gruvexploatering. Vad har detta med de svenska AP-fonderna att göra? Jo, de svenska AP-fonderna - Första, Andra och Sjunde - har alla investerat i detta bolag till ett värde av . Det var också bolagets huvudägare, Grupo , som låg bakom den miljökatastrof vi såg i , då giftigt gruvavfall läckte ut i floden och 20 000 människor förlorade sitt dricksvatten. AP-fondernas investering i kan starkt ifrågasättas utifrån etiska och miljömässiga hänsyn, inte minst med anledning av hotet mot lokalbefolkning och dess möjligheter till rent vatten och en hållbar miljö. Frågan är om det är där som svenska pensionspengar gör mest nytta för en bättre värld. Flera europeiska pensionsfonder har dragit sig ur eller svartlistat bolag som bidrar till illegala bosättningar i . Exempelvis svartlistade den norska oljefonden två bolag med koppling till bosättningar, och Danya Cebus, för att de bidrar till allvarliga kränkningar av individuella rättigheter i krig eller konflikt genom byggandet av bosättningar i östra . har gjort en översyn av investeringsåtgärder med bäring på av ockuperade områden. Där konstaterar man att olika aktörer gör olika bedömningar av investeringar i företag kopplade till ockupation. Men regeringen har varit ovillig att använda sig av de olika styrmedel som finns för att garantera att AP-fonderna inte investerar i illegala bosättningar. UD har samlat de vanligaste frågorna om handelsavtal med och i dokumentet Handel med och . Regeringen ger där vissa rekommendationer om investeringar i bosättningar. Men vi i anser att dessa är för vaga. Det saknas ett regelverk som säkerställer att svenska företag och investerare inte engagerar sig i illegala bosättningar, och det saknas tydliga direktiv på området för de svenska AP-fonderna. Regeringen bör därför verka för att utforma förslag som förbjuder AP-fonderna att bedriva ekonomiskt samarbete i form av handel och investeringar med illegala bosättningar i . Det är också tydligt att styrningen av AP-fonderna måste ändras, eftersom deras innehav påverkar allas vår framtid. Det är enorma belopp som investeras i ökade fossila utsläpp och därmed påverkar klimatet på ett oerhört negativt sätt. Dessa pengar borde i stället användas till investeringar i energiomställning och förnybar energi. Det är dags att ta fram mål för AP-fondernas innehav i förnybar energi och ge dem i uppdrag att börja avveckla de innehav de har i bolag som har investerat i fossila energikällor. Vi ser att Andra AP-fonden har tagit steg i rätt riktning, men tydlig styrning krävs för att det ska ha genomslag i alla AP-fonder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT AP-fondernas verk-samhet Ansvaret för att granska AP-fondernas placeringar ligger på ett etiskt råd, vars verksamhet styrs och finansieras av fonderna själva. anser att det bör tillsättas ett oberoende råd som kontinuerligt granskar AP-fondernas investeringar, så att de görs med hänsyn till miljö och med respekt för mänskliga rättigheter. Regeringens skrivelse visar också att AP-fondernas kostnader fortsätter att öka kraftigt, detta trots att finansutskottet i hanteringen av tidigare års skrivelser har påpekat betydelsen av att minska kostnaderna. ökade förvaltningskostnaderna med . Jag tycker att det är svagt av finansutskottet att inte vara starkare i sin kritik mot de ökade förvaltningskostnaderna. Vilken annan verksamhet skulle kunna öka sina kostnader utan att det blir ett ramaskri från finansutskottet eller i den allmänna politiska debatten? Skulle sjukförsäkringen, sjukvården eller barnomsorgen kunna göra det? Jag är mycket tveksam till det. Enligt skrivelsen betalade AP-fonderna ut i rörliga ersättningar till sina anställda . Enligt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor i AP-fonderna får fonderna inte betala ut rörliga ersättningar till ledande befattningshavare. Det är däremot tillåtet att betala ut bonusar till övriga anställda. Enligt min och uppfattning riskerar dessa rörliga ersättningar att leda till spekulation och till ökade risker i fondernas förvaltning. Av denna anledning bör denna typ av rörliga ersättningar i AP-fonderna förbjudas. Det är dags att utskottet agerar kraftfullt mot den kostnadsutveckling vi ser i fonderna. Det är inte rimligt att kostnaderna får stiga så kraftigt år utan att problemen åtgärdas. Vi förutsätter att styrningen av AP-fondernas verksamhet utvecklas i den översyn som pågår. presenterade departementspromemorian Förslag om ny reglering för AP-fonderna. Där föreslås att dagens nuvarande fem buffertfonder ska minskas till tre. Fonderna, som är myndigheter, ska heta Första-Tredje AP-fondsmyndigheterna. Vi tycker också att flera av de förslag som har presenterats har hämtat inspiration från den politik som för. AP-fondernas administration ska samordnas, och man ger någon av fonderna i uppdrag att ansvara för ett gemensamt servicecenter. Vi utgår ifrån att detta kommer att följa regeringens princip om utlokalisering av nya myndigheter utanför . Dels behöver ett större ansvar tas för att placeringarna ska vara långsiktigt hållbara, dels behöver granskningen av placeringarna förbättras. Kostnaderna för AP-fondernas verksamhet måste även minskas. Med detta sagt föreslår jag att regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet fram läggs till handlingarna. Jag yrkar bifall till motivreservation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT AP-fondernas verk-samhet behandlar regeringens skrivelse 2014/15:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Innan jag går in på skrivelsen vill jag sätta det här med AP-fonderna i ett lite begripligare sammanhang. AP-fonderna förvaltar kapital för den allmänna pensionen, som består av inkomstpension och premiepension. Första, Andra, Tredje och förvaltar bufferten i inkomstpensionssystemet. Hit förs kapital vid överskott, och härifrån tas kapital vid underskott i pensionsutbetalningarna. är också en buffertfond i inkomstsystemet, men det är en stängd fond. Inget förs till eller från fonden. Sjunde AP-fonden skiljer sig från de andra då den förvaltar kapital i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fondens fondportfölj Såfa är ett statligt alternativ i valet av premiepensionsfond. Det är just AP-fondernas verksamhet när det gäller pensioner som finansutskottet hanterar . I sammanhanget vill jag nämna det allmänna pensionssystemet. Det allmänna pensionssystemet består av inkomstpension och premiepension. Inkomst- och premiepension är helt fristående från statsbudgeten, och finansieringen är kopplad till de inbetalningar arbetsgivarna gör som en del av den anställdes pensionsinkomst. Dessutom finns garantipensionen, som är ett grundskydd för personer som har rätt till pension men inte har haft tillräcklig inkomst. Den finansieras genom statsbudgeten och är fristående från inkomst- och premiepensionssystemet. Dessutom finns tjänstepension och avtalspension som de anställda har via sina arbetsgivare, ofta enligt kollektivavtal. Utöver detta finns frivillig pension, vilket kan tecknas av en privat pensionssparare. Inkomstpensionen är ett fördelningssystem där årets inbetalningar av pensionsavgifter från förvärvsarbetarna används för att betala ut pensionen till samma års pensionärer. Premiepension är den del av den allmänna pensionen som man själv kan påverka genom att göra val. betalar arbetsgivaren in av de anställdas pensionsgrundande inkomst. till dagens ärende och ställningstagande. Som jag sa har vi granskat regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet. Stigande aktiekurser och fallande räntor bidrog till att buffertfonderna, alltså Första-Fjärde AP-fonderna samt , redovisade ett resultat efter kostnader på 147 miljarder . Det är det fjärde högsta årsresultatet för fonderna sedan det nuvarande fondsystemet startade . Resultatet innebar att fondernas samlade kapital ökade med 127 miljarder, från 1 058 miljarder till 1 185 miljarder . Utskottet har även tittat på utvecklingen av 2015. Fondernas halvårsrapporter visar att förvaltningen gav ett resultat på nästan 66 miljarder. Även det är ett gott resultat, och det ökade det sammanlagda kapitalet med ytterligare 55 miljarder. var utbetalningarna i pensionssystemet större än pensionsavgifterna. Det innebar att buffertfonderna var tvungna att skjuta till för att täcka underskottet. Utskottet har noterat att buffertfonderna har fört över mer än 100 miljarder till pensionssystemet för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT AP-fondernas verk-samhet Utskottet har varit kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna. Utskottet konstaterar att förvaltningskostnaderna steg med , till en nivå av . Det motsvarar en uppgång på . Det är inte acceptabelt, och det är därför vi välkomnar den utredning som har varit ute på remiss. På utskottets uppmaning granskar regeringen även fondernas arbete med miljö och etik i förvaltningen. I årets skrivelse utvärderas fondernas arbete med att integrera hållbarhetsfrågorna i det löpande systemet med en löpande analys och en löpande förvaltning. Utskottet har tidigare konstaterat att integrering är en av de viktigaste faktorerna för att nå en hållbar förvaltning. Enligt skrivelsen fortsatte fondernas integreringsarbete . Utskottet delar dock regeringens uppfattning att det är viktigt att fonderna fortsätter att prioritera integreringen av hållbarhet i förvaltningen, inte minst för att långsiktigt säkra avkastningen av pensionskapitalet så att vi kan säkra pensionerna. presenterade promemorian Nya regler för AP-fonderna. I promemorian föreslås bland annat ett kostnadstak för fonderna och att fondernas administration samordnas på olika sätt. Det föreslås också att fondernas undantag från statlig revision tas bort. Promemorian har skickats på remiss, och remisstiden gick ut . Vi förutsätter att regeringen återkommer i frågan när remissvaren har sammanställts, så att vi kan få bra placeringsregler . Vi behandlar alltså betänkande FiU6, som behandlar en skrivelse från regeringen om AP-fondernas verksamhet. Jag hade väl kanske önskat att var här , för det hade varit intressant att diskutera dessa frågor med just med tanke på debatten som pågår just . Detta är ett årligt återkommande ärende och har som syfte att redovisa verksamheterna i AP-fonderna. AP-fonderna som förvaltar buffertkapitalet har som avsikt att bidra till pensionssystemet, det vill säga fungera som en buffert och fylla på i pensionssystemet om pensionsinbetalningarna inte räcker för de åtaganden som finns för utbetalningar av pensioner. Avsikten är alltså inte att AP-fondernas verksamhet ska vara en tummelplats för ambitiösa politiker att använda för diverse politiska mål och projekt. Inte heller är buffertkapitalet avsett för att förändra världen. Det innebär dock inte att det ska stå i strid med utvecklingen. AP-fondernas verksamhet har ett tydligt uppdrag att förvalta buffertkapitalet till långsiktig nytta för pensionssystemet. Man får nog ändå säga att man lyckats relativt väl med att fungera just som pensionsbuffert - har kapitalet ökat med 647 miljarder eller . Inkomstindex, som ligger till grund för uppräkningen av pensionsåtagandet, har ökat . Detta innebär att överskottet kan sägas ha ökat kapitalet med 327 miljarder . Resultatet för fonderna har således bidragit till finansieringen av och hållbarheten i pensionssystemet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT AP-fondernas verk-samhet Bara har resultatet visat på ett överskott om 147 miljarder och en kapitalisering om 127 miljarder. Det innebär att buffertkapitalet vid ingången av uppgick till 1 185 miljarder. Skillnaden mellan överskott och kapitalisering om 20,5 miljarder av buffertkapitalets avkastning är alltså bidraget till pensionssystemet . Utan detta tillskott hade pensionsbromsen tvingats fram. Vi har således anledning att vara tacksamma för AP-fondernas goda verksamhet. Det har inneburit att pensionärerna kunnat behålla köpkraft, och det är till nytta för oss alla. Det har varit till gagn för pensionärerna och för skattekollektivet att AP-fonderna lyckats upprätthålla en bra verksamhet och visa en god avkastning. Till stor del beror detta på en tydlig avgränsning mellan politisk styrning och självständig förvaltning med syftet bästa möjliga avkastning till långsiktig nytta för pensionssystemet. Självklart, med tanke på AP-fondernas icke obetydliga kapital, måste förvaltningen ske föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande för en hållbar utveckling. Men i detta finns ingen motsättning. Naturligtvis har avkastningen till stor del sin grund i en minst sagt gynnsam tillgångsutveckling. Massiva stimulanser, inte minst från centralbanker runt om i världen, har gynnat tillgångsvärden på till exempel fastighetsmarknader, och börsvärden har stigit kraftigt. Med dessa förutsättningar har det möjligen förenklat en verksamhet med högt uppsatta mål på avkastning.