bet · H201MJU11 · 2015-03-20 00:00:00 — Därför menar vi att det är mycket viktigt att arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram, och den dialog som däri sker, inte ska förekommas av andra processer, utredningar eller översyner. Ska dialogprocessen vara meningsfull måste alla skogens aspekter kunna behandlas inom ramen för det nationella skogsprogrammet och bör därför inte kringgås av parallella utredningar och processer. En sådan process är till exempel regeringens aviserade översyn av skogsvårdslagen. Vi i ställer oss kritiska till att en sådan översyn ska inledas. Dels riskerar den att vingklippa den viktiga dialog som måste ske inom det nationella skogsprogrammet, dels har frågan om en översyn behandlats tidigare, till exempel i Miljömålsberedningen inför propositionen om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Inte någonstans har behovet av en översyn lyfts fram. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik För oss i är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Det man äger vårdar man också. Att skogspolitiken bygger på frihet under ansvar anser vi därför är en stor styrka. Skogsbruk är nämligen en mycket långsiktig verksamhet. Det våra föräldrar planterade kommer generationer efter oss att få nytta av. Det kräver en politik som värnar långsiktighet, varsamhet, förutsägbarhet och framför allt ansvar. I många fall gör skogsägaren, som ofta är en familj eller en privatperson, långt mer än vad lagen kräver, baserat på frivillighet och intresse. Senast presenterades en studie från SLU och som visar att skogsbrukets totala miljöhänsyn är nästan dubbelt så stor som man har trott. av arealen lämnas av hänsyn direkt vid slutavverkningen. Studier visar även att principen frihet under ansvar har skapat en positiv utveckling i miljöer i skogen som är värdefulla för den biologiska mångfalden. Arealen gammal skog och äldre lövrik skog samt mängden hård död ved har fördubblats . Även mängden ädellövskog och gröna lövträd har ökat markant. finns det utmaningar i skogsvården, till exempel vad gäller kvaliteten på den lämnade hänsynen, markskador och vattenkvalitet. Detta menar vi löses bäst i dialog inom ramen för det nationella skogsprogrammet, inte genom ytterligare byråkrati eller regleringar för skogsägarna. Sådana åtgärder tror vi snarare skulle skapa mer jobb i Myndighetssverige än lösa några problem i verkligheten. Regleringar och regelverk finns det tyvärr redan mer än gott om för våra skogsägare. Som jag nämnde arbetade alliansregeringen med regelförenklingar för landets företagare på olika sätt, så också för våra skogsföretagare. Men detta arbete måste fortsätta. Därför uppmanar Alliansen den rödgröna regeringen att titta vidare på fler förenklingsförslag. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 10. Att skogen är vårt gröna guld är ett ganska slitet uttryck. Men det finns en anledning till det, för det stämmer faktiskt. Den gröna kolatomen från skogen kommer att vara en ovärderlig byggsten . Därför är det viktigt att vi tar vara på den möjlighet som den produktiva skogen ger oss. Det kommer att skapa jobb och tillväxt, inte bara ute i skogen utan för hela . Naturhänsyn och produktionsintressen ska väga lika i skogsvårdslagen. Många skogsbrukare brinner för att vårda skogen, särskilt de mindre skogsbrukarna som exempelvis familjeskogsbrukare. ser vi gigantiska hyggen sprida ut sig över stora områden i till exempel . Enorma körskador lakar ut marken, och det kommer tungmetaller till vattendragen, som försuras. Det är ett jätteproblem. av avverkningarna 2011 var inte godkända. av avverkningarna överträdde alltså naturhänsynen. Det är ganska allvarligt. Frihet under ansvar har för vissa bolag blivit frihet utan ansvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Det är dags att vi ser naturen på ett annat sätt. Vi börjar känna av klimatförändringar på grund av ett för högt resursuttag från många av våra naturresurser. Vi håller på att överskrida naturens gränser. Det är dags att vi börjar hitta gränserna som naturen sätter och att vi börjar bruka tillsammans med naturen. Vi måste börja använda de ekosystemtjänster och processer som finns i naturen så att vi brukar på ett balanserat sätt. För att lyckas med detta krävs att vi utvecklar metoder för forskning och att vi har tydliga sanktioner när någon bryter mot naturens gränser och våra lagar. Därför vill att det ska finnas tydligare sanktioner. Eftersom vår motion inte tillstyrktes yrkar jag bifall till den reservation vi har om detta. Det är viktigt att vi både sätter gränser och utvecklar brukandet så att vi får ett finare brukande där man använder mer kunskap i stället för att se skogen som en industriell produkt och till exempel anlägga granplantager som lätt blåser ned vid stormar som . Det är bättre med blandskog. Inslag av lövträd som björk höjer bördigheten långsiktigt. I är det problem med bördigheten, särskilt när det gäller föryngring. Blandar man in björk och det är rätt pH i marken kan man höja bördigheten väsentligt. På så sätt ökar man biologisk mångfald, stormfasthet och bördighet . Det är sådana här smarta lösningar vi behöver komma fram till. Därför vill att det ska utvecklas nya skötselmetoder, såsom kontinuitetsskogsbruk, blandskog och så vidare. Vi vill också ha ett tydligt skydd av nyckelbiotoper och att det skapas utbredda naturreservat där det behövs. Vi vill att går före och skyddar sina nyckelbiotoper. Mellan dessa värdekärnor där biologisk mångfald kan utvecklas och andra skogsområden är det viktigt att ha korridorer för att bibehålla artrikedomen. Kontinuitetsskogsbruk är då alldeles ypperligt eftersom man undviker att fragmentera landskapet i de enorma hyggen vi ser . Också av denna anledning vill vi gynna kontinuitetsskogsbruk. Detta främjar också turismen, som är en av största näringar. Låt mig också säga något om kilometerskatt. Det är en reform som vi behöver för att ställa om åkerinäringen, som står för den största utsläppsökningen. Det måste vi komma till rätta med. Vi vill dock se över möjligheten att göra undantag för skogsbilvägar i . Vi vill utreda om man kan göra vissa undantag där det inte finns järnväg för att balansera det hela. Vi tänker alltså inte enkelspårigt, utan det är viktigt att hitta en balans. Men vi måste ställa om, för vi har en klimatutmaning som vi måste ta på allvar. Enligt forskarna har vi ett tidsfönster för att vända utsläppstrenden. Det är alltså viktigt att vi agerar, och då behövs kilometerskatten. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 12. (forts. § 8) har i sitt inlägg bland annat sagt att det är extremt stora hyggen . Jag misstänker att hon har sett någon reklamkampanj från . Snittytan på en avverkning i ett hygge är tre hektar. Körskador uppmålas också som allvarliga. Har man följt skogsbruket vet man att har det hänt otroligt mycket. Jag kan dela uppfattning att det har varit si och så. Men sker det en väldigt tydlig planering där man till och med har olika modeller för hur man kör ut virket för att minimera skador. Låt oss också påminna om en annan sak när det gäller blandskog. Det var inte så länge sedan det var påbjudet att man skulle spruta bort alla löv i skogen med Hormoslyr. Tack och lov har det funnits privata skogsägare som har haft en annan modell. De blev ibland nästan hotade med både böter och fängelse om de inte gjorde som har gjort och sagt att de skulle göra. Min fråga till är: Hur ska det kunna bli bättre om man blir ännu snävare i möjligheterna att göra saker med frihet under ansvar? Det har gjort det möjligt att vi har den mångfald som vi har i skogen . Skogsbolagen röjer på ungefär samma sätt. De har blivit mycket bättre att ta hänsyn till avsättningar. Men i just det privata skogsbruket har man mångfald eftersom det finns så många olika tankesätt. Det är viktigt att se över reglerna och till exempel gynna kontinuitetsskogbruk och olika metoder så att vi får att skogsbruk som efterliknar naturens naturliga dynamik där det brinner ofta, sällan eller aldrig, vilket påverkar ekosystemen i hög grad. Det är bra att ha en variation i landskapet. Då är det bra med olika brukningsmetoder. Det bör vi gynna lagmässigt så att det är okej att också ha kontinuitetsskog. Det är viktigt att inte bara tänka gran och pappersindustri, som många har gjort, utan att vi jobbar mer med andra trädslag överlag. Det måste finnas med i idéerna. Sedan måste vi ha sanktioner och gränssättning mot ett överuttag. Det är en sorts tonårsfas som vi är inne i som kultur där vi överexploaterar överallt utan att ha några som helst gränser, också inom skogsbruket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Det gäller särskilt stora bolag. I till exempel i är det enorma hyggen. Men också ut över landskap finns det ganska många områden där det är enorma hyggen. Sedan finns det andra områden där det inte är det. Det finns dokumenterat väldigt noggrant. När det gäller avverkningar och körskador har man börjat skörda på grund av de stora vinstintressena i skogsbruket. Förut skördade man bara . Men åker man också med större skotare, så det blir väldigt stora körskador. Skogsbruket självt erkänner att det är ett problem. Jag ser verkligen fram emot att man tittar på det, går åt rätt håll, och utvecklar ny teknik. Man kanske använder mindre skotare och kanske också kör med häst i skogen och plockar ut träd på ett sätt som är gynnsamt både för biologisk mångfald och för trä, som vi gärna får bygga i mer. Det är också bra med kontinuitetsskog. Då växer träet lite långsammare och är lämpligt att bygga med. Jag har trott att vi talade om modernt skogsbruk och inte om hur det var när man använde häst och företrädesvis körde av naturliga skäl. Det var mycket lättare att få ut virket när det fanns snö och man kunde köra med den typen av transporter. Jag måste nog tycka att vi ska hålla oss till dagens moderna skogsbruk. Jag vill också påminna oss om att det aldrig har funnits så mycket skog som det finns i . Vi avverkar inte ens årsproduktionen av skog. Den svenska skogen är i väldigt gott skick, skulle jag vilja påstå. Hyggena hemma i vet jag inte riktigt var de här. Det är klart att det finns ett och annat. Men jag har också sett att det första kalhygget till viss del till och med har slutaavverkats igen, och där har skogen kommit upp. Är inte Lübeckmodellen tillåten ? Jag har levt i den tron. Då kan man göra på ett visst sätt med lite blädhuggning. Jag vill ställa en fråga om kilometerskatten, som var en sådan fantastisk uppfinning enligt . Hur kan det bli bättre om man lägger en stor avgift på att transportera skogen? Det går inte att ha ett undantag. Jag kan garantera att det kommer att strida mot statsstödsreglerna. Dessa pengar ska användas för att bygga järnväg från och söderut så att stockholmare, göteborgare och Malmöbor kan åka snabbare mellan huvudstaden och våra största städer. Det ska inland betala, och skogsbruket kommer att stå för en stor del. Hur kan man befolka inland med en sådan skatt? Vi ska framför allt bygga järnväg i hela för att via infrastrukturen fördela resurserna mer jämlikt än vad vi har gjort när vi bara satsat på storstadsregionerna. Det är en sak som är viktig för . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik När det gäller kilometerskatten vill vi titta seriöst på om man kan göra undantag för skogsbilvägar i vissa områden. Vi tycker att det är en viktig fråga att utreda. måste man kanske våga lite och inte ducka för EU . Den borgerliga regeringen ville väldigt ofta vara bäst i klassen och gick längre än vad EU krävde. Här är det viktigt att titta på vad vi kan göra för att få en bra balans. Det är viktigt att ställa om klimatet. Vi har på oss att vända utvecklingen. planar växthusgaserna ut globalt sett, vilket är väldigt positivt. Men de måste minska . Vi har jättemycket kvar att göra. Vi måste agera där utsläppen är som störst. Det gick 1 000 lastbilar utanför ett fönster i . Det är så många mängder lastbilar på våra vägar. Det är något som vi helt enkelt måste styra på ett bättre sätt. Sedan vill vi titta på en balans. När det gäller körskador är det så att när man tar ut mer biobränsle från skogen och groten har man mindre material att lägga under när man kör. Det bidrar också till körskador. Det finns alltså ganska mycket att titta på som man behöver utveckla för att undvika detta, för det är ett jätteproblem för våra skogsvatten. Jag vill först ställa ett antal frågor till . Du nämner i ditt anförande att vi ska nyttja skogen i balans, och det är väl gott och väl. Du tar upp de så kallade enorma körskadorna och säger att de bidrar till näringsläckaget. Det är inte sant. Körskadorna bidrar endast där de ligger, och i så fall om det rinner ut i vattendrag. Det är då vi har ett näringsläckage. Man kan diskutera huruvida det är stora kalhyggen. Det har redan så förnämligt nämnt. Du talade också om granplantager. Min fråga till är: Är det du som ska bestämma vilken planta jag som skogsägare ska plantera? Vem ska i så fall göra det? Jag anser att det är skogsägaren som är den bäst lämpade i det fallet. Skogsägaren kan ta den lämpliga hänsyn som krävs. Detta är faran med att ha ett parti som kanske har svårt med det här med äganderätten. Det kanske inte är den starkaste sidan hos . Det kan bero på historiska eller ideologiska tankemönster, vad vet jag. Vi måste också diskutera hur till exempel en kilometerskatt kan hjälpa landsbygden, och då talar vi inte bara om att eventuellt utreda ett undantag för skogsbilägare i inre . är i och för sig en viktig del av , men det är inte hela . Den fråga jag vill ställa till dig är alltså: Hur avser Wallrup att vi ska bestämma vilken planta vi ska plantera? Framför allt är det genom forskning och utveckling så att vi har skogsbruksmetoder där man jobbar med ekosystemtjänsterna. Det innebär bördighet, biologisk mångfald, ett rikt djurliv och så vidare - sådant som ger oss någonting tillbaka. Vi ska bygga upp den resursbas som naturen erbjuder oss i stället för att utarma den. Vi ska hamna på plus i stället för på minus när vi brukar långsiktigt. Detta gör man genom att utveckla metoder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Sedan ska vi ha sanktionsmöjligheter när man går utöver våra lagar och avverkar på ett sätt som inte är lagmässigt hållbart. Där kommer vi kanske inte att ha blandskog som en lag, utan det är mer av rådgivning, metodutveckling och forskning och skapandet av en kultur inom skogsbruket, där vi gynnar ett intresse för olika metoder genom att jobba mer med kunskapen om ekosystemtjänster i landskapet. Jag tror att många skogsbrukare är jätteintresserade av detta. Det är mycket detta det handlar om. Jag tackar för svaret. Du nämnde detta, och det är gott och väl. Vi kan dra de här grejerna. Men du talar om sanktioner. Och vilka är "man"? Vilka är de som gör dessa ohyggliga överuttag? Som redan har nämnts växer det mycket mer skog än vad vi avverkar i . Detta är alltså inte sant. Vad är överuttaget? Överuttag är det möjligtvis om man ser skogen och avverkningen just det år där vi är . Men man måste se skogen i en längre cykel, kanske 60 eller 70 eller upp till . Då måste man se på hela delen. Man kan notera att du talar om att detta finns dokumenterat. Om man läser vad till exempel säger eller för den delen andra dokument, forskningsrapporter och så vidare, visar de ganska tydligt att vi har ett bra skogsbruk . Det finns givetvis saker att förbättra, men jag är ganska övertygad om att det är bra . För att återknyta till den fråga jag ställde när det gäller vem som ska beställa vilken planta som ska planteras: Är det politiken här i som ska göra det, eller är det skogsägaren som ska göra det valet ute på sin plantering? Det är egentligen den viktigaste frågan, och frågan är om ställer upp på den delen. Ställer ni upp på äganderätten? Ställer ni upp på att skogsbrukarna själva kan göra detta val? Det är inte det som jag vill detaljstyra via lag. Det handlar inte om vilka trädslag man har. Det gäller snarare att gynna kunskaper om hur mycket det kan ge tillbaka till skogsbruket om man blandar trädslag, om man har rätt trädslag på rätt marker och så vidare. Så kan man undvika stormskador med mera. menar att vi inte har problem med skogsbruket . Den siffra som visar att andelen underkända avverkningar har ökat till om man jämför med , då det var , talar sitt tydliga språk. Det är ett överutnyttjande, särskilt på vissa marker, där man tar ut stora hyggen och begår överträdelser av de regleringar som finns för att iaktta miljöhänsyn. Det är tydligt. Vi har mycket skog i . Men det är mycket granplantage - unga granplantager med väldigt liten biologisk mångfald. Jag vet inte om du har varit och gått i en granplantage som är tätt odlad. Det är sterilt på marken. Det är bara barr, och inte en enda art. Detta är utarmande, och det isolerar andra landskapsfragment från varandra. Det blir svårt för arter att förflytta sig i landskapet. Det blir helt enkelt en sorts fragmentering av landskapet när man har stora ytor av sådana granplantager. Det finns jättemycket att göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Det här är inte bra för skogsbruket i sig, eftersom det utarmar marken. Om man odlar gran på mark minskar bördigheten. Marken blir sur, och näringsämnen bibehålls inte. Det är bara dåligt för skogsbrukaren själv långsiktigt. Det är mycket information och forskning, men det blir sanktioner när man gör regelöverträdelser. har vi gått över till skogspolitik från jakt och viltvård. Man kan säga att båda två handlar om att bo och leva på landsbygden, som vi talar om stora nationella värden för . De hänger alltså ihop på sitt sätt. I betänkandet har tillsammans med övriga allianspartier två reservationer. De handlar om inriktning av det nationella skogsprogrammet och om regelförenkling. Jag väljer att yrka bifall till reservation nr 10 om regelförenkling. Vi kan diskutera hur skogar ska se ut, var de ska vara och vad man ska göra med dem. Men vi kan ändå utgå från att för oss som svenskar är skogen en självklarhet. Det är självklart att vi har den omkring oss och att vi har olika typer av skogar. Vi utnyttjar den kanske inte , men jag tror att de flesta på ett eller annat sätt är i skogen åtminstone eller månaden. Vi skattar detta högt, och vi har vår fritid i skogen. Inte minst uppskattar vi den biologiska mångfald som finns. Det har nämnts här förut att vi plockar bär, svamp och annat så att vår samlargen får sitt, så att säga. Skogen innehåller denna del. Det är också mer eller mindre bevisat att grönska i sig ger välbefinnande med blodtryckssänkning och så vidare. Jag tror att de flesta känner när man är i skogen ett tag att blodtrycket sjunker ganska kraftigt. Detta har man utvecklat genom att upplevelseturismen har blivit en allt starkare näring i . Skogen kommer att ha även denna roll alltmer . Skogen är dock så mycket mer än att vi bara ska gå omkring och trivas i den. Man kan utan att överdriva säga att skogen gör oss rika. Jag tro att det var någon som talade om att den är vårt gröna guld, och det stämmer bra. Om man tittar på vår export från ser man att exportvärdet av skogs- och skogsindustriprodukter låg på . Det är en sådan där summa som kanske är svår att greppa, men det är av den totala exporten som kommer från skogen. Jag tror att det är den största enskilda posten. Skogen kommer förmodligen att få en allt större betydelse. Om vi ser det ur klimatsynpunkt är det alldeles uppenbart att det i den svenska skogen för tillfället, och även framgent enligt de prognoser vi har, finns ett kraftigt nettouttag av koldioxid. Vi har också sett att om man översätter skogen till långlivade träprodukter, typ att man nu får bygga trähus i flera våningar, är den en väldigt långlivad så kallad kolsänkare. instämmer helt i utgångspunkten att skogspolitiken ska utgå ifrån två jämställda mål, miljömålet och produktionsmålet. Traditionella skogsprodukter kan vara sågat trä, papper och biobränsle. Vi har ju eldat med ved . Men blir skogen en alltmer viktig råvara till kemi- och textilindustrin. Man kan också producera drivmedel av skogen till vår fordonspark. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Det är en spännande utveckling som vi ser framför oss. Jag är från , och där finns det ett kemikluster i . Det samspel som har inletts mellan skogsindustrin och kemiindustrin är också spännande. Kemiklustret i har lanserat visionen Hållbar kemi 2030. Den går helt enkelt ut på att man ska ersätta den fossila råvarubasen med förnybar biobaserad råvarubas. Denna satsning är väldigt viktig för konkurrenskraft och för att skapa arbetstillfällen. Man har den enkla utgångspunkten att kemiindustrin inte jobbar med fossila källor, utan den jobbar med molekyler. Då kommer vi tillbaka till gröna kolmolekyler. Sådana kan man göra det mesta av. Ett nationellt skogsprogram måste utgå ifrån en balans mellan produktionsmålet och miljömålet. Det arbetet påbörjades av alliansregeringen, och det är viktigt att det fullföljs. Då måste man se till alla aspekter, ekonomiska, sociala och inte minst miljömässiga aspekter. Man brukar använda uttrycket biobaserad samhällsekonomi. Det kan ju låta lite kryptiskt, men vi pratar då om gröna kolatomer. Det är precis samma sak. Det bygger på kemiindustrin och så vidare. För att utforma detta skogsprogram är det grundläggande en dialog där alla berörda parter - inte minst skogsägarna - är inblandade för att skaffa sig en gemensam bild av skogen och skogsbrukets betydelse utifrån miljömässiga, ekonomiska och sociala hänsyn. När det gäller sociala hänsyn kommer jag tillbaka till de enskilda människornas behov av skogen för friluftsliv och naturupplevelser. Skogen har också en väldigt stor betydelse för att uppfylla vissa miljökvalitetsmål. Vi har Levande skogar, Begränsad klimatpåverkan och Ett rikt växt- och djurliv samt friluftslivets mål. Friluftslivets mål är ju inte ett miljökvalitetsmål, men det finns mål också för friluftslivet. När det gäller arbetet med skogsprogrammet är det en annan viktig utgångspunkt att vi skaffar oss balans mellan tydliga regelverk och frivillighet. Bara med en grundläggande dialog och om alla tar sin del av ansvaret kommer vi att nå ganska långt just för att skapa denna balans. Beträffande förenklingar har vi från och Alliansen reserverat oss för ett tillkännagivande till regeringen om att det är viktigt att fortsätta med detta. Men det är ju bara ett förslag om ett tillkännagivande, och sedan får vi se hur beslutar. Svaret på vår reservation är att det pågår arbete och beredning i . Ja, det gör det, men man hänvisar till två förenklingsförslag som togs fram . Det är ju inte de förslagen vi pratar om, utan vi pratar att man måste fortsätta arbetet med att ta fram ytterligare förenklingsförslag för företag på landsbygden som kan få större förutsättningar att jobba vidare med skogen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Vi debatterar nu miljö- och jordbruksutskottets betänkande om skogspolitiken. tänker jag att skogen har en central roll i svenskens medvetande. En del kanske minns Skogsmulle och någon annan kanske har varit med i scouterna, som jag själv har varit med i. Någon minns familjeutflykten när man lekte kurragömma bakom trädstammarna. För mig, när jag är hemma på min gård i i , är skogen en speciell plats där man får lugn och harmoni. Att en vinterdag gå i skogen som är helt tyst eller att en tidig vårdag bara känna dofter och höra fåglar kvittra eller en gök som gal, det, mina vänner, är riktigt härlig känsla! har skogen varit en viktig del av vår ekonomi. starka ekonomi hade inte varit där den är utan skogens bidrag. Över hälften av den svenska nettoexporten kan fortfarande härledas från skogen. Med detta vill jag bara visa att det som vi brukar kalla skogens jämställda mål, det vill säga miljömålet och produktionsmålet, i själva verket är något högst påtagligt för de flesta i vårt land.