bet · H301FiU4 · 2015-12-18 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. behandlar utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2015/16:1 utg.omr. 26) och en motion som har väckts under den allmänna motionstiden /16. Regeringen föreslår att anslagen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. uppgår till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområdet och avstyrker motionen med anledning av att motionsyrkandet är identiskt med regeringens förslag och därmed har tillgodosetts. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (L). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Utskottets anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Tabell 1 Utgiftsmässiga räntor på statsskulden –2019 Tabell 2 Kostnadsmässiga räntor på statsskulden –2019 Tabell 3 Utveckling av provisionskostnader –2014 Tabell 4 Provisionskostnader 2014–2019 Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 26 punkt 1 och avslår motion 2015/16:3227 av m.fl. (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (S), (M), (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. inom ramen för regeringens budgetproposition . I denna del redogör regeringen även för sin preliminära utvärdering av statsskuldsförvaltningen. Den preliminära utvärderingen har tidigare redovisats inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. En kommittémotion om utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. har väckts under den allmänna motionstiden /16. Det behandlade förslaget och motionens yrkande återges i bilaga 1. I bilaga 2 redovisas utskottets förslag till ändrade anslag inom utgiftsområdet. Regeringens och oppositionens förslag till ändrade anslag framgår av bilaga 3. Under ärendets beredning har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. avslår motionen om statsskuldsräntor med anledning av att yrkandet är i enlighet med regeringens förslag och därmed har omhändertagits. Jämför särskilt yttrande (L). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för utgiftsområde 26 uppgår till . Det är en minskning med ca jämfört med nivån enligt budgetpropositionen . Regeringen bedömer även att utgiftsramen blir lägre –2018. beräknas utgiftsramen vara och ca , vilket är respektive lägre än beräknat i budgetpropositionen . De lägre utgifterna är främst en effekt av att både de långa och korta marknadsräntorna är betydligt lägre än vad som antogs i den förra budgetpropositionen. Utfallet för hela utgiftsområdet uppgick till , vilket var lägre än 2013. Utgifterna inom utgiftsområdet förväntas bli 2015, vilket är högre än bedömningen budgetproposition. [1] Utgiftsökningen gäller anslaget 1:1 Räntor på statsskulden och förklaras av högre kursförluster vid förtidsinlösen av lån än vad som antogs i budgetpropositionen . Även valutakursförlusterna har blivit större än förväntat på grund av en försvagad kronkurs mot framför allt US-dollarn och euron. Utgiftsområdet omfattar tre anslag och den förväntade utvecklingen för dessa redovisas närmare nedan. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Anslaget används för att finansiera utgifterna för räntor på statsskulden och påverkas av statsskuldens storlek, ränte- och valutakurser samt upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Utgifterna för anslaget 2015 beräknas bli 26,3 miljarder, vilket är ca högre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Den reviderade beräkningen beror huvudsakligen på att kronans växelkurs har försvagats mer än förväntat mot bl.a. euron och US-dollarn, vilket har lett till ökade valutakursförluster. Marknadsräntorna har dessutom utvecklats svagare än vad som bedömdes i budgetpropositionen , vilket har lett till kursförluster. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Utgiftsmässiga räntor på statsskulden Den budgetpåverkande redovisningen av statsskuldsräntorna är utgiftsmässig, och beror till största delen på hur mycket som betalas . Ränteutgifterna är därmed starkt beroende av vilka upplåningstekniker som tillämpas och kan uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföras till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . Förutom löpande ränteutgifter och över- och underkurser från emis-sioner utgörs de totala ränteutbetalningarna även av utgifter kopplade till realiserade kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån samt valutakursrörelser. I tabell 1 redovisas de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna –2019. Utfallet för de utgiftsmässiga ränteutgifterna blev lågt, , vilket t.ex. kan jämföras med . Det låga utfallet förklaras huvudsakligen av de historiskt sett mycket låga marknadsräntorna, men beror även på en lägre statsskuld i relativa termer. De utgiftsmässiga räntorna bedöms öka med till 2015. Ökningen förklaras både av stora valuta- och kursförluster men även av en större utbetalning av inflationskompensation när ett realobligationslån förfaller . De utgiftsmässiga räntorna beräknas sedan minska med 2016 till en nivå på ca . Därefter bedöms ränteutgifterna stiga –2019 till 2019. Tabell 1 Utgiftsmässiga räntor på statsskulden –2019 Miljarder kronor, utfall och prognos –2019 Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Över/underkurser vid emission –16,7 –16,5 –5,5 Räntor på in- och utlåning –4,0 –3,5 –3,0 –3,0 –3,5 –4,0 –5,0 –0,5 –1,0 Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr. Kostnadsmässiga räntor på statsskulden Kostnadsmässiga räntor används vid beräkningen av statens finansiella sparande och för att följa kostnadsutvecklingen för statsskulden. Med kostnadsmässig redovisning menas att räntorna periodiseras över lånets löptid, vilket betyder att de bokförs till det år de uppstått i stället för till när de faktiska betalningarna genomförts. Det innebär att realiserade valutakurs- och kursförluster inte räknas med och att man kan följa den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna. Tabell 2 visar att räntekostnaderna ökar –2019 i takt med högre marknadsräntor trots att statsskulden minskar . Tabell 2 Kostnadsmässiga räntor på statsskulden –2019 Miljarder kronor, utfall och prognos –2019 Summa räntor enligt tabell 1 –3,0 –3,5 –4,0 Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr. Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter Anslaget får användas för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse. Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Ändamålet avser oförutsedda utgifter av så brådskande art att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen ska i efterhand redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Utgifter från anslaget ska finansieras genom indrag från annat anslag. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i den årliga skrivelsen Årsredovisning för staten. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis behövs ett anslag för oförutsedda utgifter samt för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter. Anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Anslaget avser provisionskostnader i samband med upplåning och förvaltning av statsskulden. betalar ut provisioner till olika marknadsaktörer och externa förvaltare som arbetar på uppdrag. De externa förvaltarna får både en fast och en rörlig provision kopplad till deras resultat. Tabell 3 Utveckling av provisionskostnader –2014 Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr. Provisionskostnaderna varierade –2014, vilket förklaras av att upplåning skett med olika instrument och metoder. Avvägningen mellan olika instrument görs av inom de ramar som angetts av regeringen i riktlinjerna för statsskuldens förvaltning. För de största upplåningsvolymerna är försäljningsprovisionerna fasta. De faktorer som spelar störst roll för provisionskostnadernas storlek är vilka upplåningskanaler som används och hur väl de externa förvaltarna lyckas med sina uppdrag. I tabell 4 redovisas utfallet för provisionsutgifterna och en prognos för utvecklingen –2019. Tabell 4 Provisionskostnader 2014–2019 Miljoner kronor, utfall och prognos –2019 Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr. Variationen i de totala provisionskostnaderna förklaras till stor del av provi-sioner till externa förvaltare. Denna del är svårbedömd då den kan beräknas först när året är slut. Provisionskostnaderna för de lån hanterar beräknas bli 2015 och därefter ca 122–2016–2019. Regeringens utgångspunkt för provisionsutgifterna är att ersättningsvillkoren för de externa förvaltarna bör vara utformade på ett sådant sätt att de uppmuntrar till långsiktig kostnadsminimering med beaktande av risk som de präglas av måttfullhet (skr. 2013/14:196 s. 57). Regeringen föreslår att anvisar inom ra-manslaget 1:3 provisionskostnader . Regeringens preliminära utvärdering av statsskuldspolitiken Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer enligt 5 kap. 5 § budgetlagen (2011:203). Regeringens resultatredovisning av statsskuldspolitiken sker genom utvärderingar och redovisas i en skrivelse. [2]Åren däremellan redovisar regeringen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldsförvaltningen i budgetpropositionens del som omfattar utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. För att öka tydligheten i resultatuppföljningen har den preliminära utvärderingen i budgetpropositionen flyttats till utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Den preliminära utvärderingen av den förda statsskuldspolitiken avser perioden –2014. Utifrån det övergripande målet för statsskuldspolitiken beslutar regeringen i årliga riktlinjebeslut om den övergripande styrningen och därigenom om avvägningen mellan förväntad kostnad och risk i statsskulden. ansvarar för att upplåning och förvaltning sker i enlighet med målet och inom ramen för regeringens årligt beslutade riktlinjer. I utvärderingen redovisar regeringen sin styrning av statsskuldens sammansättning och löptider, positionstagande och marknads- och skuldvård samt myndighetens upplåning på privatmarknaden. Det övergripande kvantitativa måttet på styrningen och uppföljningen av statsskuldsförvaltningen redovisas som genomsnittlig emissionsränta. Med emissionsränta avses den ränta som staten lånade till vid emissionstillfället. Genomsnittet för respektive skuldslag beräknas genom att väga samman alla enskilda emissionsräntor med respektive utestående volym. Kostnadsmåttet fördelar räntebetalningarna jämnt över instrumentets löptid. Emissionsräntan för de olika skuldslagen minskade –2014, snabbast för räntan för valutaskulden, eftersom löptiden är kortast i detta skuldslag. Även räntan för den nominella och reala kronskulden har fallit . Vid slutet av 2014 var den genomsnittliga emissionsräntan för valutaskulden , för den nominella kronskulden och för den reala kronskulden . Det finns inget enskilt kostnadsmått som beskriver den sammantagna risken i statsskuldsförvaltningen, utan risken definieras i termer av variationer i statsskuldens kostnader. De riskfaktorer som driver kostnaden är förändringar i räntor, inflation och valutakurser. Statsskuldens löptider och sammansättning styr hur statsskuldsportföljen är exponerad mot dessa risker. Vidare påverkar statsskuldens storlek variationerna i räntekostnaderna. De mått som används för att beskriva olika typer av risker är främst ränteomsättningsrisk och refinansieringsrisk. Med ränteomsättningsrisk menas att räntan på skulden snabbt stiger till följd av högre marknadsräntor. Denna risk ökar när en stor del av skulden består av korta och rörliga lån. Då räntan på korta lån i regel är lägre än på längre lån måste en avvägning göras mellan kostnad och risk. Den genomsnittliga räntebindningstiden för hela statsskulden var och vid slutet av 2014. varierade måttet mellan 4,6 och . Refinansieringsrisk uppstår då det visar sig vara svårt eller kostsamt att ersätta förfallande lån med nya. I regel framträder risken som behovet av nyupplåning ökar kraftigt. Den bästa försäkringen mot refinansieringsrisker är goda och hållbara statsfinanser. kan också begränsa refinansieringsrisken genom sina strategier för upplåning och marknads- och skuldvård. Enligt regeringens preliminära utvärdering har myndigheten vidtagit flera åtgärder för att begränsa risken. En sådan åtgärd är att upplåningen fördelas löpande i små och regelbundna auk- tioner. har refinansieringsrisken även begränsats genom att den långa upplåningen ökat. I kommittémotion 2015/16:3227 av m.fl. (FP) föreslås att anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. bifalles enligt förslag i tabell 1 i motionen. De föreslagna anslagsnivåerna är i enlighet med regeringens anslagsförslag. Motionärerna framhåller att Liberalerna (tidigare liberalerna) står bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det enligt motionärerna avgörande att de offentliga finanserna är hållbara på både kort och lång sikt och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Det gör politiken inom området nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. tidigare bedömningar har varit att statens upplåning och statsskuldsförvaltning har legat i linje med målet för statsskuldsförvaltningen (bet. 2014/15:FiU4 och bet. Utskottet instämde i regeringens bedömning att skuldförvaltningen har följt riktlinjerna och de övergripande målen. Regeringens riktlinjer har blivit mer långsiktiga och bidragit till en lägre upplåningskostnad som riskerna verkar ha varit väl avvägda. Utskottet finner inga skäl att frångå tidigare bedömningar om statsskuldsförvaltningen. Enligt regeringens redovisning av den preliminära utvärderingen i propositionen har t.ex. flera åtgärder vidtagits för att begränsa riskerna. Centralt för statsskuldsförvaltningen är att kostnaden för statsskulden långsiktigt minimeras som risker beaktas, vilket också enligt utskottets uppfattning verkar ha beaktats och avvägts till stor del. Utskottet ser det som positivt att regeringen har fört över delmålet om statsskuldens kostnader[3] från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 26 för att öka tydligheten i resultatuppföljningen av statsskuldsförvaltningen. Utskottet instämmer med regeringens bedömning att denna del av målet också överensstämmer med budgetlagens bestämmelser. Redovisningen av ränteutvecklingen på statsskulden Utskottet anser att regeringen i budgetpropositionen ger en väl avvägd beskrivning av ränteutvecklingen på statsskulden och vilka faktorer som ligger bakom ränteutgifternas storlek. De mycket låga statsskuldsräntorna 2013 och framför allt 2014 förklaras till största delen av de historiskt sett mycket låga marknadsräntorna. De utgiftsmässiga statsskuldsräntorna har minskat från ca 90 miljarder till ca . Som andel av BNP minskade statsskuldsräntorna från till 2014. Minskningen beror främst på lägre marknadsräntor men även på en lägre statsskuld i relativa termer. Den beräknade ökningen av ränteutgifterna på 2015 jämfört med beror dels på stora valuta- och kursförluster 2015, dels på en relativt stor utbetalning av inflationskompensation när ett realobligationslån förfaller . Ränteutgifterna förväntas öka –2019 till ca till följd av förväntade stigande marknadsräntor. Som andel av BNP beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna öka från 2019. Anslagens storlek i förhållande till anvisade medel Utskottet har tidigare välkomnat en tydligare och enhetligare utformning av anslagens ändamål, god information om de olika ränteutgiftsposternas avvikelser från anvisade medel och motiven för regeringens budgeterade anslagsnivåer (bet. 2013/14:FiU4). Utskottet har också konstaterat att regeringens redovisning har förbättrats (bet. 2014/15:FiU4). Utskottet anser att regeringen på ett tydligt sätt redovisar svårigheterna med att beräkna räntornas storlek, dels genom att redogöra för de faktorer som påverkar ränteutgifterna, dels genom en känslighetsanalys av utgifterna. Analysen visar att anslaget har över- eller underskattats med i genomsnitt –2014. Även prognostiseras en relativt stor avvikelse från budgeterade medel. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden ökades i vårändringsbudgeten med främst som en följd av valutakursförluster. Denna information om anslagsökningen framgår dock inte tydligt i budgetpropositionen . Detta kan enligt utskottets mening med fördel redovisas tydligare i propositionen för att exemplifiera just svårigheten med att skatta räntornas storlek. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 26 . Utskottet avstyrker yrkandet i den aktuella motionen med anledning av att yrkandet är i enlighet med regeringens förslag. Därmed kan motionsyrkandet anses vara tillgodosett. Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och Liberalerna (tidigare liberalerna). De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenteras, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Liberalernas budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flertalet utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 26. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 26: 1.Riksdagen anvisar för ramanslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt uppställning i propositionen. Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:3227 av m.fl. (FP): anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. M, C, L, KD Anm.: I kommittémotion 2015/16:3227 av m.fl. (FP) föreslås anslagsnivåer i enlighet med regeringens anslagsförslag och redovisas därför inte separat. Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr. [1] I vårändringsbudgeten tillfördes anslaget 1:1 Räntor på statsskulden . De samlade utgifterna inom utgiftsområdet beräknades då till . I utgiftsprognosen i denna budgetproposition räknar regeringen med en minskning med jämfört med vårändringsbudgeten. [2] Skrivelse 2013/14:196 överlämnades till . Nästa utvärderingsskrivelse överlämnas . [3] Målet som helhet formuleras enligt följande: ”Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt och kostnaderna för statsskulden ska minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen”.