bet · H201FiU22 · 2015-04-10 00:00:00 — Jag var i , och då kunde jag inte betala parkeringen på stadens mark utan att göra det på kredit - via sms. Det kan tyckas praktiskt när man är inloggad i och van vid systemet, men det väcker flera viktiga principiella frågor. En av dem är om det är lämpligt att det offentliga mer eller mindre tvingar någon att handla på kredit för att kunna nyttja offentliga tjänster. Frågan är viktig, och detta är anledningen till att tillsammans med Alliansen och i utskottet har valt att reservera sig vad avser motiveringen. Vi vill framhålla vikten av att regeringen återkommer i frågan. En annan omdiskuterad fråga som också har många bottnar är hushållens skuldsättning och överskuldsättning, vilket vi kommer in på i betänkandet. Det krävs politisk handling för att komma till rätta med problemen, och det gäller inte minst våra evighetsgäldenärer. Staten har här ett stort ansvar som den största fordringsägaren och som lagstiftare. Vi ska vidta åtgärder för dem som hamnat i långvarig skuld, men vi måste kanske framför allt göra kraftfulla insatser för att undvika att människor över huvud taget hamnar i skuldfällan. Det handlar exempelvis om utbildningsinsatser och satsningar på budget- och skuldrådgivare. Detta har finansmarknadsministern sagt sig vara medveten om, och han har sedan han tillträdde envisats med att hänvisa till en strategi som komma skall. Jag ser fram emot den strategin, och jag hoppas att finansmarknadsministern snart går från ord till handling. Hushållens skuldsättning hänger även nära samman med bostadsmarknaden. Med ett begränsat bostadsbestånd i kombination med rekordlåga räntor trissas priserna på bostäder upp. Alliansregeringen genomförde stora reformer för att främja bostadsbyggande, och vi ser nu att det byggs betydligt mer. Men mer måste göras, inte minst för att plocka bort hinder i . Vi vill från Alliansens sida understryka vikten av att också i fortsättningen arbeta för en effektiv bostadssektor som fungerar, men utan snedvridande statliga subventioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor För att fatta väl avvägda beslut måste vi ha en rättvisande bild av hushållens verkliga skuldsättning. Det har visat sig att den bilden är svår att måla. som vi måste värna sekretess och integritet måste vi säkerställa att det finns relevant statistik som kan ligga till grund för, förhoppningsvis kloka, politiska beslut. Här tror vi att det finns mer att göra. Jag vill här kort också beröra frågan om . Under förra mandatperioden återkallade mandatet som man givit regeringen att sälja statens innehav i . Staten ska alltså, enligt majoriteten i , fortsätta att bedriva bankverksamhet och konkurrera med privata banker. Detta kan starkt ifrågasättas. Näringsminister har själv anfört att inte har något samhällsuppdrag utan att banken agerar utifrån helt marknadsmässiga villkor på en konkurrensutsatt marknad. Trots det menar majoriteten i finansutskottet alltså att har en viktig roll att spela på marknaden. Vi menar i stället att staten bör hålla sig ifrån konkurrensutsatta marknader. Genom att minska eller helt slopa det statliga ägandet i företag som arbetar på sådana marknader blir statens roll som lagstiftare mer renodlad som företagen får bättre utvecklingsmöjligheter. Konkurrensen bli sundare. Därför anser vi i Alliansen att staten ska sälja sitt innehav i . En ytterligare fråga som behandlas i motionsbetänkandet är AP-fonderna och hur de ska förvaltas. Här uttrycks från en vilja att experimentera. vill man att hanteringen av pensionsspararnas pengar inte främst ska vara ekonomiskt ansvarsfull med målsättningen att se till att dagens och framtidens pensionärer får det så bra som möjligt. Nej, tycker att de pengarna ska användas till att experimentera med oprövade klimatsatsningar och protektionism förklädd till aktiv näringspolitik. Självklart ska det statliga sparandet omgärdas av ett etiskt regelverk, men det enda syftet med sparandet måste vara rent ekonomiskt, att se till att pensionärerna får det så bra som möjligt och inte att godtyckligt och med hög risk satsa på det som för tillfället råkar vara politiskt korrekt. Öppnar vi dörren för andra inriktningar och målsättningar än de rent ekonomiska riskerar vi mycket för framtidens pensionärer. Jag är inte ensam om att adressera problematiken med bluffakturor i detta betänkande. Motioner från ett antal olika partier har lämnats in i ämnet. startade den dåvarande regeringen en mobilisering mot grov organiserad brottslighet. Bland annat vidtog man åtgärder mot den typ av brottslighet som bluffakturor utgör. Statistiken vittnar dock om att det behöver göras mer på området. , året för satsningens initiering, anmäldes 2 963 fall av bedrägeri med hjälp av så kallade bluffakturor. har utvecklingen varit lavinartad. polisanmäldes 11 877 fakturabedrägerier, enligt Brottsförebyggande rådets statistik - en ökning . Förvisso är det en minskning sedan rekordåren 2011 och 2012, men det ligger fortfarande inte på en sådan nivå att vi kan känna oss nöjda. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor Om den tidigare regeringens satsning har gett resultat eller ej låter jag förbli osagt, men det vi kan konstatera bortom allt rimligt tvivel är att det i varje fall inte har gett ett tillfredsställande resultat. Därför föreslår ett antal åtgärder för att vända utvecklingen och skydda såväl privatpersoner som näringsidkare från bedrägerier och bluffakturor. regleras sista betalningsdatum till inkasso enligt paragraf 5 i inkassolagen. Krav på betalning ska sättas inom som är skälig. Vad som anses skälig tid har utvecklats genom praxis och Datainspektionens föreskrifter. Enligt Datainspektionens allmänna råd om tillämpning av inkassolagen bör en skälig tidsfrist inte vara kortare än . Det är en mycket kort tidsfrist, vilket bidrar till den oro som får drabbade att hellre betala ett mindre men felaktigt fakturakrav än att utreda möjligheterna att bestrida det. I kampen mot bluffakturor bör regeringen återkomma med ett förslag om att det som anses som skälig tidsfrist kan göras längre än . På så sätt ges drabbade större möjlighet att utreda möjligheten att bestrida felaktiga anspråk. Vidare har en varningslista över oseriösa företag. Där varnar man för bland annat bluffakturor och företag med oseriösa försäljningsmetoder eller för erbjudanden och utskick som kan uppfattas som vilseledande. För att hamna på varningslistan anges 18 olika kriterier, exempelvis att ett stort antal klagomål har inkommit mot företaget, att företaget har utformat ett erbjudande som faktura, och så vidare. Med stöd av Svensk Handels varningslista bör regeringen utreda hur listan, eller en liknande lista, kan utvecklas och användas av svenska myndigheter för att speciellt peka ut företag som skickar ut bluffakturor eller bedriver bedrägliga verksamheter. Regeringen ska också utreda hur inkassobolag ska kunna förhindras att behandla ärenden från företag på denna lista. Slutligen ska regeringen utreda hur banker ska kunna göras skyldiga att snabbt stänga bankkonton och tjänster som används av dessa företag. På så sätt förhindras förutsättningarna avsevärt för de organiserade brottslingarna att bedriva verksamhet genom bluffakturor. Om ökningen av bluffakturor inte motverkas kommer vi att se en tilltagande misstro mot avtal. Bluffakturor utgör en viktig inkomstkälla för grov organiserad brottslighet. Därför välkomnar att nya och fler initiativ tas på området. För att spara tid vill jag också i mitt anförande passa på att ta upp motion 1544, en motion som faller inom ramen för det ämne som anförts. Konsumenter har i regel en nackdel mot inkassoföretag på grund av den legitimitet inkassoföretagen äger i rätten att driva in förfallna skulder. Systemet i sig är självklart legitimt, men det skulle kunna göras mer generellt genom en utökad möjlighet att betalningar kan ske genom att kräva att inkassoföretagen alltid måste ställa ut till sista betalningsdatum. Detta bör kombineras med att inkassokravet måste vara konsumenten till handa efter utställd faktura. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor Jag yrkar därför bifall till reservation 2. är uppenbarligen det parti som inte är nöjt med dagens situation för konsumenter inom bank och försäkring och som har förslag till förändringar. Vi står bakom de motioner och fem av de sex reservationer som behandlas i dagens betänkande. Statliga garantier, såsom insättningsgarantin, inneba¨r en kraftig subvention av storbankernas upplåningskostnader. Denna garanti förklarar varför vissa bolag kunnat vaxa sig sa° stora att de blivit Too big to fail och utgör grunden for den incitamentsstruktur som var en av huvudorsakerna till finanskrisen. Garantin i sig är bra men är i dess nuvarande form absurd i och med att banker kan använda subventionen till att spekulera med egna pengar i olika finansiella instrument. Man kan helt enkelt använda den statliga insättningsgarantin för att locka till sig sparare, och när deras kapital är på plats kan det användas till högriskportföljer. Staten blir då garant för spararen men framför allt för bankernas risktagande. Bankernas nuvarande affärsmodell innebär att de dels placerar pengar för kundernas räkning, dels placerar pengar fo¨r egen ra¨kning. Detta kan leda till betydande intressekonflikter och bidra till o¨kad instabilitet i det finansiella systemet. Endast bankernas traditionella verksamhet, och inte investmentverksamheten, bo¨r därför omfattas av denna implicita garanti. anser att regeringen skyndsamt bo¨r tillsa¨tta en parlamentarisk utredning i syfte att ta fram ett lagfo¨rslag som separerar traditionell bankverksamhet fra°n så kallad investmentverksamhet, en så kallad bankdelningslag. De lokala sparbankerna bo¨r kunna konkurrera pa° samma villkor som de stora affa¨rsbankerna. Det kan de inte . Landsbygden beho¨ver banker med lokal na¨rvaro, stor personka¨nnedom och samha¨llsengagemang. Det a¨r no¨dva¨ndigt att se o¨ver banklagstiftningen fo¨r att minska de administrativa bo¨rdorna fo¨r de sma° lokala sparbankerna. Fo¨r att bredda den dåliga bankkonkurrens som råder bo¨r mo¨jligheten till statligt uppstartssto¨d till lokala banker ses o¨ver. Dessutom beho¨ver vi stärka mo¨jligheterna till kapitalisering av lokala sparbanker. har a°terkommande under flera a°rs tid uppmanat regeringen att skyndsamt utreda fra°gan om sparbankernas tillga°ng till kapital. I behandlingen av ett beta¨nkande 2011 framkom att en utredning utifrån egenkapitalbevis pa°gick inom . Utskottet sa då att man med tillfo¨rsikt sa°g fram emot utredningen. I betänkandet ett a°r senare sa utskottet att man inte ville fo¨regripa utredningen, som dragit ut pa° tiden, men framho¨ll vikten av att regeringen sa° snart som mo¨jligt skulle presentera resultatet av utredningen. Ytterligare ett a°r senare, vid utskottets behandling av beta¨nkandet, framkom att en intern utredning i om egenkapitalbevis kommit fram till att fra°gan var komplicerad och fo¨renad med en rad problem. uppgav man fra°n regeringens sida att man avsa°g att tillsa¨tta en ny utredning fo¨r att pro¨va om det fanns andra va¨gar att sta¨rka sparbankernas finansiering. Utskottet va¨lkomnade då även denna utredning och betonade att den skulle hanteras skyndsamt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor Na¨r sa° utskottet behandlade ett nytt beta¨nkande hade inte mycket ha¨nt. Regeringen aviserade att man hade fo¨r avsikt att tillsa¨tta en utredning fo¨r att belysa villkoren fo¨r de mindre bankerna till fo¨ljd av nya regelverk pa° bankmarknaden. Utskottet ansa°g att i en sa°dan utredning kunde a¨ven de mindre bankernas tillga°ng till kapital belysas. Utskottet betonade ocksa° denna ga°ng vikten av att den aviserade utredningen inte dro¨jer. Under beredningen av detta beta¨nkande har utskottet informerats om att regeringen avser att utreda fra°gan om kapitaltillskott fo¨r sparbanker inom ramen fo¨r en utredning om fo¨rslaget till fo¨rordning om strukturella reformer i europeiska kreditinstitut. anser att det a¨r ho¨g tid fo¨r regeringen att fa° fram en utredning som visar hur man kan sta¨rka mo¨jligheterna till kapitalisering av lokala sparbanker och hur man kan stärka bankkonkurrensen i . Vi behöver inte älta utredningar fram och tillbaka mer, utan vi behöver komma framåt så att vi kan få ordning och stärka konkurrensen på den svenska bankmarknaden. Allt fler banker har helt upphört med kontanthantering eller infört restriktioner för hur man får ta ut och sätta in sina pengar på banken. Det betyder att många människor har fått rätten till sina egna pengar begränsad. Detta drabbar särskilt människor på landsbygden, där det är långt mellan bankkontoren. Men också för äldre, asylsökande och personer med funktionsnedsättning är möjligheten att enkelt handha kontanter viktig. För många är tillgången till kontanter viktig för att kunna ha kontroll över sin ekonomi. Andra kan inte ha kort av integritetsskäl eller tycker att tekniken är krånglig. Vissa affärer tar inte heller kort på grund av att det är dyrt. har det blivit drygt 500 färre bankkontor som hanterar kontanter i , Nordea och . tar endast vartannat bankkontor i emot den som vill sätta in pengar på ditt konto. ligger också i EU:s bottenliga vad gäller tillgång på bankomater som möjligheterna att ta ut kontanter ur dessa har minskat kraftigt. Detta får konsekvenser. Små företag blir inte av med sina dagskassor utan tvingas förvara dem på osäkra ställen. När de väl sätter in pengarna får de göra det till höga avgifter. Även äldre och personer med funktionsnedsättningar drabbas hårt, liksom föreningar som bedriver verksamheter som bingo, lotteriförsäljning eller annan försäljning. Lägg därtill alla människor som av integritetsskäl inte vill använda kort eller personer som inte ens får tillgång till kort då de är överskuldsatta eller inte har ett personnummer. Tillgången till kontanter har blivit en skillnad mellan stad och land. Hur landsbygdsbor tvingas åka för att kunna ta ut kontanter vågar ingen gissa. har fler än 130 000 människor mer än till närmaste bankomat, och av dessa är 40 000 personer . Denna skrämmande utveckling har fått många att reagera, vilket har lett till att kontantupproret har startat. Trycket i frågan är stort. När jag och skrev om kontanter i delades artikeln över 8 000 gånger. I min inkorg har jag fått över 350 mejl, och jag har fått flera telefonsamtal av människor som beskriver vad utvecklingen har inneburit för dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor Därför är det för att agera. I har man enkelt gjort det genom att skriva in i sin finansföretagslag: "Banker skal i samsvar med kundenes forventninger og behov, motta kontanter fra kundene og gjøre innskudd tilgjengelig for kundene i form av kontanter." Svårare än så är det inte. I är samtliga partier från vänster till höger överens om att denna lag ska införas. Jag tror att vi skulle kunna uppnå samma sak i . Som ett led i utskottets beredning av de aktuella motionerna i betänkandet ho¨ll utskottet en o¨ppen utfra°gning om kontanthanteringen med bland annat finansmarknadsminister . Ministern tycker inte att vi ska ställa högre krav på bankerna. Han tycker att vi kunder i stället ska byta bank och att handeln ska ta ett ökat ansvar för att förse kunderna med kontanter - detta trots att det sker tre butiksrån runt om i landet medan bankrånen är nere i fem stycken i genomsnitt. Ministern försöker gömma frågan genom att hänvisa till olika utredningar som bereds i . Det hänvisas till . Utredningen tillkom efter den så kallade , då ett av tre värdetransportbolag under oegentligheter gick i konkurs. Utredningens uppdrag omfattar inte att se över allmänhetens tillgång till kontanter eller dess möjlighet att använda sig av kontanter i samhället. Trots detta berör utredningen frågan om att sätta in kontanter på banker på grund av det aktuella intresset för frågan. Man lämnar dock inte några förslag på lösningar eftersom det inte är utredningens uppdrag. presenterade finansmarknadsminister en ny utredning med anledning av betalkontodirektivet. Inte heller detta EU-direktiv innehåller krav på att bankerna ska upprätthålla kontanthantering. Ministern har dock klämt in frågan om möjligheten att sätta in och ta ut kontanter i utredningen och försöker därigenom kväsa kontantupproret. Utredaren ska vara klar , och EU-direktivet ska vara infört först . Frågan är hur många bankkontor som har hunnit stänga sin kontanthantering och hur många bankomater som har försvunnit . Varken eller betalkontodirektivet presenterar na°gon lo¨sning pa° problemet med att fo¨retag och fo¨reningar har sva°rt att sa¨tta in sina dagskassor och att privatpersoner fo¨rhindras att ta ut och sa¨tta in kontanter på banken. Da° detta beho¨ver en lo¨sning anser tillsammans med de borgerliga partierna att regeringen måste a°terkomma till finansutskottet före sommaruppehållet 2015 med ett fo¨rslag om hantering av problemet. Va¨nsterpartiet har valt att la¨mna en motivreservation för att förklara varför vi inte bifaller vår motion utan i stället har försökt att få att agera samstämt. Vi vill inte se någon lag , och da¨rfo¨r avsta°r vi fra°n att yrka på va°r motion. Om regeringen inte kommer med något förslag kommer vi att fortsätta att kräva lag. Är det en framkomlig väg i borde det vara det också här. anser att det är rimligt att bankerna åläggs att upprätthålla en viss kontanthantering. Är inte en bank utan kontanter som en bensinmack utan bensin? Det är dags för Socialdemokraterna, att lyssna på kritiken i stället för att gömma sig i en utredning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. Jag ska försöka att kommentera de olika delarna av betänkandet. Det handlar ju inte bara om de frågor som har berörts . Låt mig börja med kortavgifterna. Det finns ett antal motioner om det. Kortavgifter är en stor fråga som är föremål för EU:s arbete. Just nu pågår en så kallad trialogförhandling mellan parlamentet, kommissionen och rådet för att komma fram till en lösning. Sannolikt ska vi ta ställning till en så kallad A-punkt eller . Sedan måste vi givetvis hitta en lösning på det i . görs det genom en departementspromemoria, men ibland måste man göra en utredning på grund av de lagtekniska frågorna. Bluffakturor har varit ett gissel . Det är inte första gången vi diskuterar denna fråga i kammaren. Både finansministrar och justitieministrar har varit inblandade i det. Den förra regeringen tillsatte , som har avlämnat sitt betänkande. Men det är mer komplicerat än så, för frågan har såväl straffrättsliga som näringsrättsliga och civilrättsliga perspektiv. Det är därför viktigt att det görs grundligt så att vi inte få en lagstiftning som inte räcker. När det gäller hushållens skuldsättning har inte mycket vatten flutit under broarna sedan motionerna skrevs, men flera saker har diskuterats. kom med ett förslag om amorteringskrav på lån. Det har ju funnits flera sådana förslag. och har haft förslag, och regeringen har också touchat ett sådant förslag. Man har också berört ett antal möjligheter att göra det på ett annat sätt. Minskade ränteavdrag har nämnts. Det har avvisats ibland, och ibland har man tyckt att det har varit bra. Man har till och med sagt någonting som har fått mina kompisar som på sitter på denna sida att rysa, nämligen fastighetskatt. Det är något som ekonomer brukar komma dragande med när det gäller skuldsättning. Frågan om delning av banker är en fråga som berörts från tid till annan. Det är också en fråga som ligger på EU-nivå. Det finns ingen anledning att påskynda hanteringen av den frågan som det ser ut just nu eftersom den är både svår och komplicerad. Sparbankernas lokalnärvaro är viktig i hela landet. Det är inte någonting som är särskilt reserverat för glesbygd och landsbygd. De finns över hela landet, men de är mer vanliga på mindre orter. Just nu håller man på att titta på frågan. Där finns det inte heller någon anledning att ge ett tillkännagivande med anledning av det. Eftersom arbetet är igång är det väldigt svårt att göra ytterligare saker. I ett par motioner tar man upp frågan om placeringsregler för AP-fonderna. Där finns en buffertkapitalutredning som har berört de frågorna. Den har lämnat sitt betänkande, och det är ute på remiss. Vi får avvakta tills en proposition kommer. Det har aviserats att det förmodligen kommer en sådan proposition. Det finns en fråga till som har nämnts här. Det är att man ska kunna låna till nollränta enligt de islamiska reglerna. Det finns redan sådana möjligheter i det svenska banksystemet. Det behovet är redan tillfredsställt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor Slutligen ska jag säga någonting om kontanterna, som är den stora frågan i betänkandet. Det är precis som många andra har sagt. Vi hade en utfrågning om detta. Vi har blivit uppvaktade av ett stort antal människor med anledning av att kontanter blivit en allt större fråga. Frågan är: Vad är det man lämpligen ska göra? nämnde i sitt anförande att de inte vill ha nya lagar och regler som skulle reglera för bankerna. verkar ha en lite annorlunda uppfattning. Banker försvinner över hela landet. Antalet kontor blir allt mindre överallt. Skillnaden är att de som tar emot kontanter är betydligt fler på mindre orter är vad de är på större orter där huvuddelen av de kontor som inte tar emot kontanter ligger, enligt uppgifter som jag har fått av tre av de stora bankerna. Den fjärde banken har som bekant många lokalkontor som tar emot kontanter. Vid utfrågningen var alla överens om att kontanter kommer att finnas som betalmedel framåt. Hittar man någon annan metod är det väl bra om det finns. Det kontantlösa samhället var också någonting som man tyckte var bra. Men man insåg att det fanns grupper och människor som inte kunde finnas med i det kontantlösa samhället utan behövde annan hjälp. Per , som medverkade vid konferensen, sa också att man hade den så kallade kontanthanteringsutredningen. Det är mycket riktigt att den egentligen inte skulle beröra frågan om insättningar och uttag för privatpersoner. Men den berörde det ena. Sedan har man betalkontodirektivet. Det är det intressanta i detta. Vi har antagit direktiv i och behandlat det på olika sätt på EU-nivån. Man kan då fråga sig: Ska vi sätta igång ett eget arbete från första början och säga att vi nu ska göra någonting annat än vad man kommit fram till där? Blir det inte kaka på kaka och väldigt mycket dubbelarbete? Jag tror att det bästa är att låta betalkontodirektivet bli infört. Om man nu ska tillsätta en utredning eller om det räcker med en departementspromemoria vet jag inte. Jag vet bara att ett EU-direktiv inte bara kan skrivas in direkt i svensk lag. Först och främst måste vi följa det. Det är det ena. Det andra är att vi också måste se till att det överensstämmer med svensk lagstiftningstradition. Det ena är att man vill ha mycket starka regler och mer eller mindre tvinga bankerna att ta emot. Jag tror att det också kan finnas andra lösningar; vad vet jag. Jag ska inte säga någonting innan jag har sett alla de förslag som finns. Det andra är att man inte ska lagstifta. Jag tycker inte detta hänger ihop. Även om motivreservationen skulle vinna kommer det inte att hända någonting. Det kommer bara att vara en annan motivtext. Det kommer inte att vara något tillkännagivande. Slutligen vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. (forts. § 13) Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor Detta är en replik på anförande för ungefär tre och sedan gällande bank- och försäkringsfrågor. Replikskiftet visar tydligt vad roll är i svensk politik.