bet · H201KU18 · 2015-04-16 00:00:00 — Revisionen har i allt större utsträckning fått en mer oberoende ställning. Det handlar om jävsregler, sättet att avge motiverade ställningstaganden från kommunfullmäktige och rätten att anlita sakkunniga. Man konstaterar också i betänkandet att man gärna vill gå vidare. Man föreslår exempelvis att ordföranden i revisionen ska utses av oppositionen, för att stärka det objektiva oberoendet för revisionen. I tilläggsdirektiv har utredningen även fått i uppdrag att se över exempelvis representationen i nämnder och styrelser. Det kan gälla att titta på försök till majoritetsstyre i kommunerna. En annan utredning är demokratiutredning. Den siktar mer in sig på att utvärdera alla de försök med medborgarförslag och medborgarinitiativ som finns i kommunerna. Vad har hänt? Hur har det gått? Hur har man gjort? Hur har man agerat i olika kommuner? Utredningen vill också underlätta systemet för namninsamlingar till folkinitiativ. Utredningen ska också se över om det går att föreslå lagändringar för just detta. Hur kan medborgarförslag komma till stånd på ett bättre sätt? Hur ska förtroendeuppdraget utvecklas? Hur ska vi få fler ungdomar att engagera sig politiskt och vara delaktiga i det politiska arbetet? Mot bakgrund av detta har flertalet av förslagen i motionerna redan behandlats i utredningar. Därför har utskottet känt att det inte finns anledning att föregripa utredningsarbetet. Utskottet föreslår därför att motionerna avslås. Det andra området jag vill beröra är det lokala brottsförebyggande arbetet. Det är också frågor som engagerar. De har varit mycket på tapeten med tanke på händelserna i och . Här finns några motioner som siktar in sig på behovet av att få till stånd mer centrala direktiv när det gäller hur det lokala brottsförebyggande arbetet ska utvecklas. I det läget kan man säga att mycket är gjort. kom en handlingsplan för samverkan mellan polis och kommun. Det skulle ligga till grund för att polisen och kommunen skulle samarbeta och samråda för att få till stånd möjliga förbättringar och även lämpliga åtgärder för att stärka det lokala brottsförebyggande arbetet. Det kunde handla om narkotikafrågor och andra drogrelaterade problem men också om mer handfasta saker som att röja bort buskage som gör det mörkt på gångstråk och i parker, att skapa bättre belysning längs gång- och cykelvägar och att skapa trygghet på allmän plats samt inte minst den viktiga frågan om kameraövervakning. Det här är viktiga frågor, tycker vi i utskottet. Vi ser gärna att fler kommuner går in och har samverkan med polisen. Vi kan konstatera att det är väldigt många som har det - 253 av 290 kommuner har samverkan med polisen. Vi ser gärna att fler kommuner går med eftersom detta är en viktig del i att få ned brottsligheten. Vi uttrycker därför i vårt betänkande ett positivt ställningstagande till att kommuner samarbetar. Vi vill också att kommunerna på ett bättre sätt än använder sig av möjligheten att uppmärksamma brottsoffren genom socialnämnderna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Med detta sagt känner vi lite grann att det inte finns anledning att ha ytterligare nationella handlingsplaner eller nationella strategier. Det kanske är bättre att först se till att man tillämpar det som redan finns. Det tredje området jag skulle vilja beröra är fristadssystemet. Som sas här tidigare är fristadssystemet ett nätverk som består av ett fyrtiotal städer i plus och . I är ett drygt tiotal kommuner och landsting anslutna till detta. Syftet är att ge skydd till författare som i tryckt skrift eller i bild publicerar saker som av vissa stater uppfattas som kontroversiella men som omfattas av det vi i den fria världen kallar yttrandefrihet. Det här ärendet har blivit aktualiserat eftersom det har överklagats huruvida detta är tillåtet att göra eller inte. Domen som finns när det gäller kommun har ännu inte vunnit laga kraft. Därför vill jag gärna avvakta och se vad som händer. När domen har vunnit laga kraft får man helt enkelt analysera den och se om det eventuellt krävs någon ytterligare översyn av gällande lagstiftning. Det finns också en fråga som jag som skåning skulle vilja säga någonting om. Det är regionaliseringsfrågan, som har tagits upp här. Det finns en motion som behandlar just regionaliseringen, och i utskottsbetänkandet skriver vi att det just nu pågår ett arbete med att se över regionaliseringen. För inte så länge sedan lade fram sitt förslag. Det innebar att flera kommuner då, 2007 och 2008, tog fram kompass, penna och karta och började stycka upp för att se var gränserna skulle kunna gå i de blivande storregionerna. Det var inget lyckat försök, kan vi konstatera. Det ledde till lite ovänskap här och var, och det var svårt att se var de naturliga gränserna skulle finnas. När man diskuterar regionalisering tror jag att det är viktigt att man ser det som att det måste komma underifrån. Det är viktigt att inte vi från politiskt håll toppstyr det. En eventuell regionalisering måste komma från ett underifrånperspektiv. Det måste vara kommunerna och landstingen själva som säger att de vill gå in i en storregion. Med detta sagt vill jag uttrycka en generell skepsis mot möjligheten att skapa sådana här storregioner. Jag tror att det blir svårt. Jag tror också att det blir svårt att hitta de gränsdragningar som krävs för att skapa de naturliga identiteter som en storregion faktiskt kräver. Trots förmaningarna skulle jag vilja fördröja förhandlingarna något och rikta ett varmt tack till dig, , för alla de insatser som du har gjort och framför allt för det engagemang och den humor som du har visat i debatter i tv och här i kammaren. Du kommer att lämna ett stort tomrum efter dig. Vi debatterar nu KU18, som handlar om kommunala och regionala frågor och har 31 motionsyrkanden och ett tillkännagivande om kommuners deltagande i fristadssystemet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Det här är ett tillkännagivande som jag gläds över alldeles särskilt. Flera här har talat om det. Vi inväntar som sagt den slutliga rättsliga processen. Men jag är oerhört glad över att vi i KU ställer oss bakom fristadssystemet, som har gett åt författare i många kommuner i landet. Jag yrkar förstås bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet, men jag vill också göra några kommentarer till betänkandet och några av motionerna. Många av de här motionerna hanteras ju i , som är en enmansutredning men har en parlamentarisk referensgrupp. Den tittar på flera frågor såsom medborgarförslag, en fråga som är förhållandevis ny i men som jag tror kommer att få betydligt större inflytande över politiken framöver. Utredningen tittar också på frågor om förtroendevaldas villkor, och det är mycket bra. Att göra fler delaktiga och se till att färre unga förtroendevalda lämnar politiken är viktiga och centrala frågor. Det är viktigt att hitta former som gör att fler grupper engagerar sig i politiken. En sak som jag också vill lyfta fram är det brottsförebyggande arbetet. Vi hörde tidigare tala om en del av det. Det finns en motion från om lokalt brottsförebyggande arbete. Den lyfter fram behovet av ett nytt nationellt brottsförebyggande program. Regeringen har aviserat att den ska ta fram en nationell handlingsplan för brottsförebyggande arbete och att Brå kommer att få i uppdrag att ytterligare kartlägga hur man ska kunna få fram fler förslag för att lyfta det nationella strategiska arbetet med det lokala brottsförebyggandet arbetet. Det här är ett arbete som har byggts upp . Polisen har haft i uppdrag att i den handlingsplan som heter Samverkan mellan polis och kommun träffa överenskommelser med lokala brottsförebyggande råd. Detta finns numera i de allra flesta kommuner i , och på de allra flesta ställen gör man ett fantastiskt arbete. Men det har inte visat sig vara ett helt strukturerat arbete. Man har inte tydliga gemensamma mål och så vidare. Därför är jag oerhört glad att vi nu kommer att få en mer nationell handlingsplan som tar ytterligare ett steg för att lyfta fram det lokala brottsförebyggande arbetet. Så till de här frågorna som vi politiker kan prata om i evigheter men som det inte alltid är lika lätt att väcka intresse för hos allmänheten. Det handlar om kommunernas och regionernas utveckling och eventuella nya organisationsformer. Frågorna om hur regionerna ska styras, vilka frågor de ska hantera och om det egentligen är kommuner i samverkan, direktvalda fullmäktige eller statens representanter som ska hantera just de här regionala frågorna har debatterats . Själv tillhör jag den grupp som verkligen längtar efter att det ska vara direktvalda politiker som beslutar om de allt viktigare regionala frågorna. Då blir ansvaret mycket tydligare. Jag kommer själv från en gränsort där det dröjde länge innan vi ens hade telefonnumret till vår egen länsstyrelse i telefonkatalogen. Detta är bara ett sådant galet problem med alla de olika regionala indelningar och samarbeten som finns. Jag tror att vi behöver få ett tydligare regionalt ansvar, och därför är jag mycket glad över att civilminister nu så tydligt har sagt att en förhandlingsperson ska få i uppdrag att samordna och gå vidare med regionfrågan i hela landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor har tidigare här visat på en tveksamhet och sagt att det är viktigt att detta växer fram underifrån. Det tror jag också, men det får ju inte bli några rester över i slutändan som ingen vill vara med. Då håller vi inte ihop över huvud taget. Därför tror jag att man bör ha ett samarbete mellan staten och regionerna, så att det blir både ett ovanifrån- och ett underifrånperspektiv. Frågan om kommunernas organisering är betydligt knepigare. Å ena sidan har vi en urbanisering som är väldigt stor. är en av de kraftigast växande storstäderna i . Det finns beräkningar som visar att , om bara , kommer man att vara 2 ½ miljon i . Å andra sidan har man en väldigt åldrande befolkning i de allra minsta kommunerna och allt fler riktigt små kommuner. Sedan kommunreformen är det som om det politiska systemet enats om att man kanske inte riktigt orkar med detta igen. Men med allt större storstadskommuner och allt fler småkommuner med åldrande befolkning tror jag att vi kommer att behöva diskutera de här frågorna betydligt mer framöver. Vårt betänkande från om kommunala och regionala frågor vill jag kommentera med utgångspunkt i tre enskilda motioner från centerriksdagsledamöter. Själv har jag tillsammans med motionerat om en förstärkt regional demokrati med en slagkraftig regional organisation med demokratisk förankring i hela . Några steg har tagits i denna utveckling, bland annat genom bildandet av , som jag varit med om, och Region och genom att landstingen i flera län fått ta över det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna. Vi i vill se en fortsättning och förstärkning av denna utveckling. Den för viktigaste frågan på det regionalpolitiska området är att regionerna på ett kraftfullt sätt ska kunna bidra till den regionala utvecklingen. Därmed kan staten decentralisera det regionala ansvaret inom en rad områden. behöver många nya jobb även utanför . vill se att fler statliga beslut som tas på länsstyrelserna i landet och i myndigheter i blir regionala beslut och tas inom regionerna av folkvalda politiker. Vi vill från tydligt avvisa de förslag till förstatligande av sjukhusvården som framförts. har allt oftare uppmärksammats uppgifter om att sjukvården inte är likvärdig i hela landet. Detta gör att en del vill se ett statligt övertagande av ansvaret för sjukhusvården. Vi i ser inte ett statligt ansvar för driften av sjukhusen i som en bra lösning. Vi ser i stället att vi i , genom våra landsting och regioner, skapat en i internationell jämförelse effektiv sjukvårdsorganisation med jämförelsevis hög och jämn kvalitetsstandard och jämförelsevis rättvis tillgång till vården för invånarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Det finns alltid exempel på brister i organisation och vård som behöver rättas till. Genom en regionreform med större och starkare regioner i ser vi möjligheter att inom hälso- och sjukvården skapa bra utvecklingsmöjligheter och rättvis tillgång inom landet till vård och hjälpmedel av hög kvalitet. Bra och effektiva kommunikationer är en viktig framgångsfaktor för landsting och regioner. Det vidgar arbetsmarknadsregionerna och bidrar till den regionala utveckling vi vill se. I betänkandet hänvisas under , som svar på vår motion, till att civilminister gett besked om att regeringen kommer att utse förhandlingspersoner som ska få i uppgift att tillsammans med berörda parter skapa nya regioner i . Vi ser fram emot detta, men låt mig komma med några ord på vägen inför denna svåra uppgift. Vår utgångspunkt för en fortsättning av den regionreformering som inletts i är att skapa en effektiv regional administration och verksamhet både för regionerna och för staten. För att nå framgång i detta är det för oss viktigt att inom regionerna geografiskt dela på de administrativa funktionerna, vilket man har gjort i till exempel och . En regionreform och den regionala utvecklingen i hela landet kan avsevärt underlättas och påskyndas av att statliga myndigheter utlokaliserar delar av sina verksamheter från huvudstaden till landet i övrigt. När det gäller en motion från min partikollega om kommunalt ansvar för brottsförebyggande arbete har vi i utskottets ställningstagande betonat vikten av att kommunerna aktivt bidrar i det lokala brottsförebyggande arbetet. Min partikollega har i en motion lyft fram behovet av att förbättra förutsättningarna för fritidspolitiker att ta på sig förtroendeuppdrag. I betänkandet lyfter vi fram olika utredningar som lagt fram förslag som ska kunna underlätta medverkan i det demokratiska arbetet. Vi i välkomnar detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Pennan är mäktigare än svärdet. Det är denna insikt som bland annat ligger bakom det system med fristäder som finns spritt över delar av vår värld, bland annat i ett antal städer och kommuner i . De författare, journalister och poeter som det handlar om använder just pennan för att belysa det förtryck som de och andra i befolkningen i de länder de kommer från utsätts för av diktatorer och andra auktoritära ledare. är ett exempel på en sådan person, som retade gallfeber på de mäktiga ledarna i . är också en av initiativtagarna till det som har blivit detta internationella system för fristäder. Där erbjuder kommuner eller städer åt en förföljd författare under ett par års tid, både för att författaren ska kunna fortsätta sitt arbete gentemot hemlandet och beskriva det som pågår där men också för att berika det lokala kulturlivet. Kommunala och regionala frågor I , som jag kommer från, lämnade in en sådan motion till kommunfullmäktige. Den blev bifallen. Därför är en av dessa fristäder. Runt om i kommunerna är det ofta som har tagit initiativ till detta, men det har också funnits andra partier och framför allt ett väldigt brett politiskt stöd. diskuterar vi en motion från Socialdemokraterna och om detta, som jag gärna ställer mig bakom. Här handlar det om hur vi väljer att analysera läget efter att domen har vunnit laga kraft. ska ju inte på något sätt lägga sig i domstolens arbete, utan det handlar om att analysera det efter att domen har vunnit laga kraft och se om det då behöver göras något. Med detta ställer jag mig bakom utskottets förslag i samtliga punkter. Jag vill , med anledning av inlägg, göra ett förtydligande kring asyl. Det handlar inte om asyl här. Fristadsförfattare lever under exakt samma asylregler som alla andra människor som vill komma hit till och söka asyl. Det finns ingen speciallagstiftning, man följer inte någon annan praxis eller något sådant. Är det asyl de söker gör de det på samma villkor som alla andra, så att det är klarlagt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.)