bet · H201MJU5 · 2015-02-24 00:00:00 — Regeringen anser vidare att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i livsmedelskonsumtionen. Strategin för matproduktionen ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. I detta arbete kommer åtgärdsförslag från den nu pågående att beaktas. Enligt budgetpropositionen arbetar regeringen för ett konkurrenskraftigt och miljöanpassat näringsliv i hela landet. I reformen av jordbrukspolitiken har arbetet fokuserats på ökad marknadsanpassning och på att göra lagstiftningen enklare för företagen, mer kostnadseffektiv och i högre grad anpassad till de förhållanden som råder i . Vidare anförs att vissa av de stimulansåtgärder för företag som har genomförts har haft betydelse för de areella näringarnas förmåga att möta ökad konkurrens och rörliga priser. Enligt är produktionskostnaderna inom jordbrukssektorn högre i än i andra länder. Orsaker till skillnaderna är bl.a. klimat, geografi, byggtradition och lagstiftning. Många jordbruksföretag växer och blir större, vilket ökar kravet på kompetens inom bl.a. företagsledning. För många lantbruksföretag har en egen småskalig förädling och försäljning varit ett framgångskoncept. Regeringen ser en potential i att dessa produkter i större utsträckning når handelsledet. Regeringen strävar efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . ska enligt regeringen vara en aktiv och ledande förebild i arbetet med att uppnå en bioekonomi med ett konkurrenskraftigt och hållbart jord- och skogsbruk. Därigenom kan miljöpåverkan minska nationellt och globalt samt nya jobb skapas i både stads- och landsbygdsregioner. De gröna näringarna behöver ständigt utvecklas för att möta nya behov. Avgörande för såväl landsbygdens konkurrenskraft som primärnäringarnas hållbara utveckling och friska djur är en väl fungerande kunskapskedja, omfattande forskning, innovation, försöksverksamhet, rådgivning och utbildning som kan främja företagens utveckling på en föränderlig och mer konkurrensutsatt marknad. Landsbygdsminister har redovisat (svar på ip. 2014/15:3) att de gröna näringarna är en viktig bas för landsbygdens utveckling och omfattar över 200 000 arbetstillfällen i hela landet. Han anförde i svar på interpellation 2014/15:110 om krisen i den svenska mjölkproduktionen att mjölkproduktionen är mycket viktig för landsbygden. I skogs- och mellanbygder är mjölk och nötkött de dominerande sektorerna. Mjölkproduktionen sysselsätter direkt och indirekt ett stort antal personer. Vi lever numera i en avreglerad marknad där fluktuationer i marknadspriserna ingår. Det ryska importstoppet späder på obalanserna men utgör inte huvudorsaken. ökade produktionen snabbare än efterfrågan. Landsbygdsministern anser att den svenska mjölkproduktionen ska vara med och ta del av den växande marknaden. De ekologiska mjölkföretagen tar vara på en växande marknad som på ett positivt sätt ökar lönsamheten på många gårdar. Regeringen har ansvar för att skapa ett bra näringslivsklimat i som ger ett gott stöd till företagens egen förmåga att utvecklas. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom förbättrad infrastruktur och samhällsservice. Offentliga åtgärder behöver finansieras genom väl avvägda skatter och avgifter. Regeringens långsiktiga målsättning för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor som styrs av konsumenternas efterfrågan samt klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklingspolitiken i enlighet med politik för global utveckling. I syfte att bidra till regeringens ambition om väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i EU och ett hållbart jordbruk vill regeringen lägga ökat relativt fokus på åtgärder inom landsbygdspolitiken. För att möjliggöra en sådan förändring är det angeläget att i ett tidigt skede påbörja analyser som utgår från en modernisering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik inför nästa budgetperiod efter 2020, samt inför en halvtidsöversyn av politiken –2020. Regeringen anser att gårdsstödet ska genomföras i så att det bidrar till sysselsättning och aktivitet i alla landsbygder. Det bör utformas på ett sätt som stärker konkurrenskraften i jordbrukssektorn på så marknadsmässiga villkor som möjligt. Den nya jordbrukspolitiken innebär att ett antal nya åtgärder införs i gårdsstödet och att det nya regelverket för landsbygdsprogrammet införlivas i den svenska lagstiftningen. I de delar där EU:s medlemsstater har valmöjligheter har konkurrenskraft och förenkling varit en viktig utgångspunkt. I det sammanhanget bör lika konkurrensvillkor för och övriga EU-länder eftersträvas och gårdsstödets betydelse för att upprätthålla inkomsterna beaktas. Stödet bör genomföras så att det också genererar en hög nytta för natur- och kulturmiljöer. Regelförenkling utgör dessutom en viktig utgångspunkt vid alla beslut om nationell utformning av stödet. Landsbygdsprogrammet är ett av regeringens viktigaste verktyg för att bidra till utveckling, jobb och tillväxt i hela landet. Programmets åtgärder är också avgörande i arbetet med miljökvalitetsmålen, liksom för åtaganden i miljöarbetet gentemot EU. Genomförandet av landsbygdsprogrammet bygger på hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. Landsbygdsprogrammet 2014–2020 ska bidra till strategin för smart och hållbar tillväxt för alla (2020-strategin). Programmets målsättningar för att uppnå detta är lönsamma och livskraftiga företag, aktiva bönder som ger oss öppna marker med betande djur och en modern landsbygd. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2013/14:MJU17) att schablonersättningar föreslås för vissa åtgärder, vilket förenklar administrationen för stödsökande, framför allt inom mindre projekt. Genom den s.k. partnerskapsöverenskommelsen stärks samverkan mellan EU:s fonder. En fondsamverkansgrupp för myndigheter (, och ) med ansvar för olika former av insatser inrättas med syfte att bidra till ökad samordning och samverkan mellan fonderna inom en rad områden, t.ex. administration, förenklingsarbete, uppföljning, erfarenhetsutbyte och lärande samt kunskaps- och informationsspridning. Ett utvärderingssekretariat har inrättats vid för att samordna datainsamling, uppföljning och upphandling av utvärderingar för att stärka kvaliteten i utvärderingsarbetet. Arbetet med elektroniska ansökningar och övrigt it-stöd vidareutvecklas för att förenkla för stödsökande och stärka kvaliteten i ansökningarna. I budgetpropositionen redovisas att står inför en betydande generationsväxling inom små och medelstora företag. Enligt uppgift från kommer frågan om generationsväxling att övervägas av . Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2013/14:MJU17) att insatser enligt förslaget till landsbygdsprogram 2014–2020 kommer att göras dels inom ramen för gårdsstödet, dels inom landsbygdsprogrammet för att fler unga ska kunna komma in i lantbruket. Landsbygdsministern har uttalat (svar på ip. 2014/15:110) att gårdsstödet innebär en form av inkomstförstärkning och grundtrygghet för jordbruksföretag i hela och att det nya stödet till unga lantbrukare kommer att bidra till att underlätta generationsskiften. När det gäller frågor om djurskydd framgår av underlag Landsbygdsprogram 2014–2020 (rapport 2012:15) att landsbygdsprogrammet ska bidra till god djurhälsa och gott djurskydd och stimulera proaktivt arbete för att upptäcka hot mot djurvälfärden och sätta in förebyggande åtgärder. Programmet ska också bidra till att minska risken för smitta i besättningar och mellan djur och människa. I detta mål ingår ambitioner för djurvälfärd, djurhälsa, smittskydd, krisberedskap och folkhälsa. Övriga positiva effekter som eftersträvas, förutom bättre djurvälfärd, är stärkt konkurrenskraft för näringen och högre attraktionskraft gentemot konsumenterna. har ett ansvar för att lagstiftningen efterlevs i enskilda medlemsstater. Enligt uppgift från är de inspektioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor utför ett viktigt verktyg i medlemsstaterna. I de fall där den gemensamma lagstiftningen inte efterlevs kan kommissionen inleda överträdelseärenden mot enskilda medlemsstater, vilket slutligen kan resultera i ett avgörande från . Det är också viktigt att framhålla de enskilda medlemsstaternas ansvar för att genomföra den gemensamma lagstiftningen och se till att den efterlevs. lyfter ofta frågan om vikten av att den gemensamma djurskyddslagstiftningen efterlevs i olika sammanhang, nu senast vid Jordbruks- och fiskerådet . mottog den dåvarande kommissionären ett brev från den dåvarande landsbygdsministern om efterlevnaden av rådets direktiv /120/EG om lägsta djurskyddskrav vid svinhållning. Kommissionen uppmanas bl.a. att göra en kartläggning av förekomsten av svanskupering inom EU för att nödvändiga åtgärder ska kunna vidtas på ett så effektivt sätt som möjligt. Det framgår av kommissionens meddelande om för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015, KOM(2012) 6, att kommissionen kommer att prioritera frågan om efterlevnad. Efterlevnad uppnås genom tillsynsåtgärder som vidtas av medlemsstaterna eller under deras ansvar även om kommissionen har en viktig funktion när det gäller att se till att efterlevnaden sker på ett enhetligt sätt i EU. Man måste säkerställa att lika villkor gäller för alla producenter i EU och att djuren behandlas korrekt. Kommissionen kommer att fortsätta sina besök i medlemsstaterna, och kommer i större utsträckning att ge råd och uppmuntra till samarbete och utbyte av bästa praxis. Kommissionen kommer också att vid behov använda sin rätt sin fördragsenliga rätt att väcka talan inför . Till följd av problemen med att slutligt genomföra rådets direktiv /74/EG om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns 2012 vidtog kommissionen flera åtgärder för att säkerställa genomförandet av både detta direktiv och av direktiv /120/EG i medlemsstaterna. Man följde utvecklingen i medlemsstaterna och uppmärksammade frågan vid ett flertal möten. meddelade kommissionen att de två medlemsstater som fortfarande inte följde den gemensamma lagstiftningen om värphöns, nämligen och , skulle ställas inför , och fälldes senare av domstolen. När det gäller svanskupering på gris finns en oklarhet i regelverket. Enligt direktiv /120/EG får svanskupering av grisar inte ske rutinmässigt, utan endast om det finns bevis på att skador har uppkommit på grisarnas svansar. Vidare får kupering endast utföras efter det att andra åtgärder för att förhindra svansbitning vidtagits och olämpliga djurhållningsmetoder och miljöförhållanden åtgärdats (bil. 8 första stycket). Det finns alltså inte något absolut förbud mot svanskupering inom EU, till skillnad från i där det bara är tillåtet om det krävs av rent veterinärmedicinska skäl. Trots förbudet mot rutinmässig kupering är förfarandet utbrett inom EU, och det faktum att det finns ett visst tolkningsutrymme är troligtvis anledningen till att kommissionen har svårt att vidta rättsliga åtgärder. Vad gäller kommissionens åtgärder för att säkerställa genomförandet av direktiv /120/EG har fokus i stället legat på kravet på grupphållning av suggor. anser att det är viktigt att alla medlemsstater strävar efter att uppnå syftet med de gemensamma bestämmelserna. För att komma till rätta med den här problematiken har kommissionen initierat arbetet att tillsammans med representanter från medlemsstaterna ta fram riktlinjer för hur svansbitning ska undvikas, bl.a. genom tillgång på berikningsmaterial. deltar aktivt i detta arbete. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar för ett konkurrenskraftigt och miljöanpassat näringsliv i hela landet. I reformen av jordbrukspolitiken har arbetet fokuserats på ökad marknadsanpassning och på att göra lagstiftningen enklare för företagen, mer kostnadseffektiv och i högre grad anpassad till de förhållanden som råder i . Utskottet anser liksom regeringen att lika konkurrensvillkor för och övriga EU-länder bör eftersträvas. Inom landsbygdsprogrammet finns många åtgärder för att stärka landsbygdens tillväxt och utvecklingskraft. kommer att redovisa sitt uppdrag . Utskottet föreslår att motionerna 2014/15:90 (M), 2014/15:623 (M), 2014/15:942 (S), 2014/15:976 (M) yrkande 1, 2014/15:1225 (M) yrkande 2, 2014/15:1602 (KD), 2014/15:2542 (C, M, KD) yrkande 1, 2014/15:2544 (C) yrkande 3 och partimotion 2014/15:2573 (C) yrkande 2 i denna del med det anförda och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en nationell livsmedelsstrategi och om regionala livsmedelsstrategier. Jämför reservation 3 (M, C, FP, KD), 4 (SD) och 5 (C). I motion 2014/15:430 av och (båda S) anförs att en nationell livsmedelsstrategi bör arbetas fram. Det är viktigt att stödja den svenska småskaliga matproduktionen, både för folkhälsan och för den svenska landsbygden. Enligt motion 2014/15:484 av och (båda S) bör regeringen i nära samarbete med de berörda aktörerna arbeta för att ta fram en nationell livsmedelsstrategi. Genom en satsning på livsmedelsproduktionen i stärker man den svenska landsbygden. har det föreslagits att det ska tas fram en nationell livsmedelsstrategi för , men även regionala livsmedelsstrategier behövs, enligt motion 2014/15:807 av och (båda C). Det behövs samverkan mellan kommuner, länsstyrelser, regioner, livsmedelsproducenter, livsmedelsföretag, restauranger, handel, besöksnäring, näringslivsorganisationer, lantbruksorganisationer etc. I motion 2014/15:928 av (S) bör en långsiktig livsmedelsstrategi utvecklas för att skapa förutsättningar för den svenska jordbruksnäringen som har potential att öka sin produktion och vara delaktig i att skapa en levande landsbygd. I motion 2014/15:1153 av och (båda S) anförs att staten bör överväga möjligheterna till strategiska samverkansprogram för livsmedelsindustrin. Ett nära och strategiskt samverkansprojekt för samhälle och näringsliv bör övervägas för att utveckla och stärka livsmedelsindustrin. Enligt motion 2014/15:1225 av (M) yrkande 1 bör en tydlig livsmedelsstrategi tas fram som visar hur vi kan öka den svenska matproduktionen och därmed öka antalet jobb i de gröna näringarna. Enligt partimotion 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 1 bör en nationell livsmedelsstrategi för ökad produktion av hållbar mat arbetas fram. Livsmedelsstrategin ska fokusera på bättre villkor för att öka produktionen av mat i och på att stärka villkoren för den svenska livsmedelsindustrin. I motion 2014/15:2831 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att bör fortsätta att arbeta för en långsiktig svensk livsmedelsstrategi. Motionärerna anser att kanske har världens mest ambitiösa djurskydd och att det är viktigt att skapa rimliga förutsättningar för att kunna upprätthålla detta utan att vår livsmedelsproduktion straffas ut. De stöder därför en utredning för en långsiktig livsmedelsstrategi som ska analysera de målkonflikter som finns. Enligt motion 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 6 bör en nationell livsmedelsstrategi beslutas . behandling och kompletterande uppgifter Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att livsmedelsindustrin är fjärde största tillverkningsindustri utifrån antalet sysselsatta. Det är en sektor med stor geografisk spridning och därmed viktig för att det ska finnas jobb i hela landet. Som har redovisats har den pågående i uppdrag att ta fram förslag till strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i . Utredningens uppdrag består dels av att belysa konkurrenskraften, dels av att lämna förslag till en strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser också att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för att stödja svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i livsmedelskonsumtionen. Strategin ska bidra till tillväxt och sysselsättning på landsbygden. Strategin ska också vara ett stöd för den offentliga sektorn att upphandla inte bara ekologiska, utan även närproducerade livsmedel. Ett viktigt inslag i en långsiktig livsmedelsstrategi är åtgärder som leder till effektivisering och utveckling av varumärken som bygger på svenska råvaror. Livsmedelsstrategin ska (svar på ip. 2014/15:3) skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan, öka matproduktionen i , inte minst miljöinriktad sådan, och därmed stödja en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i livsmedelskonsumtionen. Utskottet har fått information om att arbetet med den nationella strategin ska vara öppet och inkluderande när det gäller samverkan och deltagande av olika typer av organisationer, regioner, kommuner m.fl. I flera regioner och län pågår arbete med att ta fram regionala mat- eller livsmedelsstrategier. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA) har i rapporten livsmedelsstrategier kartlagt regionala livsmedelsstrategier i . Kartläggningen visar att i 5 av 21 län finns regionala strategier och att arbete med att utarbeta sådana strategier pågår i 10 län. Många av strategierna är lika varandra när det gäller mål och de flesta uppger sig vilja inkludera samtliga berörda aktörer i arbetet med att ta fram strategin och satsa på samverkan i genomförandet. Enligt rapporten tycks vidare jordbrukets koppling till livsmedelssektorn höja värdet på jordbruket. I de olika länen och regionerna är det olika aktörer som har varit drivande i frågan kring att ta fram en regional livsmedelsstrategi. I vissa fall är det ett regionalt nätverk, i andra eller . Enligt uppgift från kommer de regionala strategierna förmodligen att användas i det kommande arbetet med en nationell livsmedelsstrategi. KSLA arbetar också med att utreda jordbrukets roll i kommunala utvecklingsplaner. Syftet med detta arbete är att bidra till att stärka konkurrenskraften i det svenska jordbruket och till utformningen av en nationell livsmedelsstrategi. Arbetet kommer att redovisas . Det finns också andra regionala strategier och handlingsplaner som har koppling till landsbygden och matfrågor och t.ex. ingår i det svenska landsbygdsprogrammet. I den delen har utskottet tidigare redovisat (bet. 2013/14:MJU17) att genomförandet av landsbygdsprogrammet kommer att baseras på regionala handlingsplaner. Handlingsplanerna ska utarbetas i ett brett regionalt partnerskap för att säkerställa förankring och engagemang på regional nivå. Arbetet med lokal utveckling kommer att breddas genom att även socialfonden, regionalfonden och havs- och fiskerifonden involveras. redovisade landsbygdsministern (svar på ip. 2014/15:128) att regeringen avser att återkomma med en nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft för att tydliggöra regeringens prioriteringar för regional tillväxt . Som har redovisats är strategin planerad att lanseras . Enligt uppgift från fokuserar främst på jordbruks- och trädgårdsnäringens primärproduktion och kommer att presentera förslag till en strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Utskottet konstaterar att utredningen kommer att bli ett viktigt underlag för arbetet med en långsiktig livsmedelsstrategi. I arbetet kommer det också att behövas underlag och analyser om senare led i livsmedelskedjan och hur de samspelar med varandra, samt jämförelser med andra länder. Utskottet noterar vidare att regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en nationell livsmedelsstrategi. En projektorganisation är tillsatt och arbetar nu med att ta fram en strategi som ska presenteras . Utgångspunkter i arbetet är att få en bred uppslutning från hela värdekedjan, liksom från partier. En ytterligare utgångspunkt är att livsmedelsstrategin ska tas fram i samarbete med branschen. Erfarenheterna från arbetet med Matlandet är att regioner och länsstyrelser har tagit fram regionala strategier med bas i det nationella initiativet. Utskottet föreslår att motionerna 2014/15:430 (S), 2014/15:484 (S) 2014/15:807 (C), 2014/15:928 (S), 2014/15:1153 (S), 2014/15:1255 (M) yrkande 1, partimotion 2014/15:2573 (C) yrkande 1 och motionerna 2014/15:2831 (SD) yrkande 1 och 2014/15:2974 (C, M, FP, KD) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. avslår motioner om att öka svensk livsmedelsexport, om att underlätta export för livsmedelsföretag, om en strategi för ökad export av svensk mat och om en webbaserad exportportal. Reservation 6 (M). Enligt motion 2014/15:1247 av (M) yrkande 1 bör en tydlig marknadsföringsstrategi för ökad export av svensk mat arbetas fram. Många andra länder har kommit mycket längre i sitt arbete med att marknadsföra och sälja sina matprodukter runt om i världen. och bör enligt motion 2014/15:1250 av (M) yrkande 1 få i uppdrag att redovisa hur man har arbetat för att öka svensk livsmedelsexport. Vidare bör och få i uppdrag att ta fram en tydlig strategi för hur man kan öka svensk livsmedelsexport (yrkande 4). Genom att det införs en webbaserad exportportal kan svensk livsmedelsexport förenklas enligt motion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 2. Exportportalens syfte bör vara att marknadsföra svensk mat och göra det enkelt för importörer att välja svenska livsmedel. Enligt motionens yrkande 4 bör få i uppdrag att mer strategiskt arbeta för att underlätta exporten för livsmedelsföretag i . ska fungera som en kontakt mellan företag och myndigheter i länder utanför EU och ta fram intyg för export av livsmedel. Det bör framgå av myndighetens regleringsbrev att verkets uppdrag ska inkludera att underlätta för export. I budgetpropositionen redovisar regeringen att behöver en långsiktig strategi för ökad export. Regeringen avser att i samverkan med näringslivet ta fram en exportstrategi för att stärka exporten i alla delar av landet. Strategin ska innehålla insatser som stärker svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga marknader, och som ökar antalet exporterande företag. Särskilt fokus bör ligga på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Här finns de stora behoven av stöd och det är även här som merparten av de nya jobben växer fram. Vidare anförs att förstärkta insatser görs för att möta små och medelstora företags behov. Ett aktivt exportfrämjande ska säkerställas. En exportstrategi ska utarbetas och regionala exportcentrum ska vägleda företagen i deras export- och internationaliseringsansträngningar. Enligt uppgift från är målet för strategin att bidra till att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 genom att medverka till ökad export och ökad svensk attraktionskraft för investeringar och besök, att öka andelen exporterande företag och att öka svenska företags deltagande i den globala ekonomin. Utgångspunkten för arbetet med exportstrategin är att arbeta inkluderande i förhållande till externa aktörer och att strategin ska tas fram i samverkan med näringslivet. Det är viktigt som en del i beredningsarbetet att få in information om hur andra länder arbetar med att främja sin export. Ett förslag till exportstrategi ska föreligga . beräknas arbetet kunna avrapporteras i form av en skrivelse till . Genom ett beslut uppdrog regeringen åt att dels belysa livsmedelsexportens betydelse för jobb och tillväxt, dels kartlägga livsmedelsföretagens kännedom om statligt exportfrämjande. Uppdragen ska redovisas respektive . I budgetpropositionen redovisas vidare att för att öka exporten av livsmedel har och fått medel för att lösa exportrelaterade problem i tredjeland. Syftet har varit att få som land godkänt eller att få enskilda anläggningar i godkända för export av en viss vara till ett visst mottagarland. Arbetet bedrivs i samarbete med och . Business har genomfört ett 60-tal exportfrämjande aktiviteter inom ramen för livsmedelsprogrammet . medverkade totalt 170 företag i programmet.