bet · H201NU10 · 2015-03-12 00:00:00 — Motionärerna efterfrågar tillkännagivanden om att dels återinföra tillståndskravet för handel med metallskrot (yrkande 7), dels införa ett kontantförbud vid hantering av handel med metallskrot (yrkande 8). I motion 2014/15:1796 av och (båda C) framhålls att stölder av koppar och andra värdefulla metaller sker i en mycket stor omfattning, och att skadorna och följdverkningarna som dessa stölder medför är större än de ekonomiska förlusterna. Motionärerna föreslår bl.a. noggranna kontroller av uppköpare av metallskrot, att det ska införas straff för olaglig hantering av koppar och andra värdefulla metaller samt åtgärder för att förhindra export av stulet koppar. I motion 2014/15:43 av (FP) framförs att stölder av metaller av olika slag utgör ett stort problem och förorsakar stora skador i . I motionen konstateras att den rättsliga regleringen av marknaden för handel med skrot är otillräcklig och att om avsättningsmöjligheterna för stulen metall kan begränsas kommer även metallstölderna att minska väsentligt. Motionären anser att ett förbud mot kontanthantering är den viktigaste åtgärden för att minska stölder och häleri av metallskrot. Därutöver bör även ett tillstånd för att få handla med metallskrot återinföras (yrkande 1). Skogsindustrin spelar fortfarande en mycket viktig roll för ekonomiska utveckling och finns det fortfarande en stor utvecklingspotential hos branschen, anförs det i motion 2014/15:505 av och (båda S). Motionärerna anser att det behövs en ny strategisk samverkan mellan aktörer inom träförädlingen för att säkra och utveckla nya tekniker och företag (yrkande 1). Vidare förordar motionärerna en översyn av behovet av riskkapital och stöd till företag som vill utveckla vidareförädling av trä och byggandet av trähus (yrkande 2). I motion 2014/15:722 av m.fl. (S) framförs att skogsindustrin är en av viktiga basindustrier och därmed ryggraden i välfärd. Dock är många av jobben i branschen hotade. För att behålla dessa och utveckla nya jobb behövs fler idéer om hur skogsråvaran kan användas inom nya områden. Motionärerna välkomnar regeringens ambitioner att inrätta ett innovationsråd och anser att det är angeläget att behovet av skogsindustrins utveckling uppmärksammas i det föreslagna innovationsrådets arbete. I motion 2014/15:1354 av och (båda C) konstateras att skogen spelar en viktig roll för jobben och tillväxten i . Skogsnäringens investeringar står för en betydande del av den svenska industrins sysselsättning, export, omsättning och förvaltningsvärde. Motionärerna anser att regeringen bör ta initiativ till ett nationellt skogsprogram som med ett brett anslag tar ett helhetsgrepp kring skogen vilket, kan leda till fler jobb på landsbygden och underlätta omställningen till en biobaserad ekonomi. Vidare anser motionärerna att det behövs ett mål för fler byggnader i trä för att öka det industriella byggandet och därmed antalet klimatsmarta hus. I motion 2014/15:464 av m.fl. (S) sägs att behöver en långsiktig strategi för basindustrin och industrins vidareutveckling. Motionärerna pekar även ut ett antal områden som de anser vara viktiga att sätta i fokus för basindustrins och industrins framtid och utveckling, bl.a. elanvändning, forskning och utveckling, infrastruktur och utbildningsinsatser. Vidare anför motionärerna att regeringen behöver överväga möjligheterna att kartlägga förutsättningarna i ett långsiktigt perspektiv för att industrin i ska kunna konkurrera på lika villkor på den globala marknaden. I motion 2014/15:513 av (S) anförs att it-företagen måste ges förutsättningar att växa, skapa jobb och kunna rekrytera. Regeringen bör se över behovet av en särskild strategi för att hjälpa dessa små- och medelstora företag att växa och anställa. Strategin bör vara anpassad till behoven hos de expansiva företagen inom it-sektorn. Regeringen bör också se över behovet av att inrätta en ny modell med regionala inkubatorer. Det är även viktigt att se över möjligheterna för it-baserade entreprenörer med hållbara affärsidéer att få lån. Vidare är det angeläget att företag inom den kunskapsintensiva it-sektorn har möjlighet att anamma nya metoder och forskningsresultat. I motion 2014/15:2262 av m.fl. (S) sägs att en strategi för att vidareutveckla svensk industri är en väsentlig del i hela framtidsplan (yrkande 1). Motionärerna välkomnar därför att regeringen vill inrätta en modern nyindustrialiseringsstrategi. Vidare anser motionärerna att en väl fungerande riskkapitalförsörjning är avgörande för att utveckla och ta industriella innovationer hela vägen fram till marknaden och ser således positivt på att regeringen avser göra en översyn av de statliga riskkapitalbolagen (yrkande 3). Därutöver menar motionärerna att svensk industri behöver ägare med kunskap och uthållighet att utveckla långsiktiga konkurrensfördelar. Ägare och ledning behöver se möjligheter långt i förväg och måste ha uthållighet att vänta in framtida intäkter. Motionärerna efterfrågar därför en politik som ekonomiskt gynnar långsiktiga ägare (yrkande 4). I motion 2014/15:1834 av (M) förordas att ska tillkännage för regeringen att genomföra en översyn av möjligheten att förbättra förutsättningarna för industriföretagen genom att öka fokus på industrins affärsvillkor och förbättra kompetensmatchningen mellan företag och arbetsmarknad. I motion 2014/15:2139 av (MP) anförs att patentsystemet har flera nackdelar när det gäller uppfinning av nya läkemedel. En innehavare av ett patent för ett nytt läkemedel får monopol på läkemedlet och avsaknaden av konkurrens leder till höga priser. Det offentliga, som oftast finansierar receptbelagda läkemedel, kan därför komma att få betala orimligt höga priser för nya läkemedel enligt motionären. Ett annat problem är att utvecklingen av nya läkemedel fokuserar på sjukdomar hos ekonomiskt starka grupper och att det uppstår en brist på läkemedel mot t.ex. tropiska sjukdomar. För att lösa dessa problem föreslår motionären prisfonder inrättas för framtagande av nya läkemedel där företag som gör upptäckter får en engångssumma i stället för patent, varefter alla får konkurrera fritt med licensfri tillverkning. Regeringen bör, gärna i samarbete med EU, eller andra länder, inleda försök med att utveckla prisfonder som en innovationsmodell för nya läkemedel. Anslaget Turistfrämjande (1:7) får användas för kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. (Visit ). Anslaget uppgick till 2014. har budgeterats, vilket innebär en förstärkning av anslaget med jämfört med den beräknade nivån budget. Visit ägs till hälften av staten och till hälften av , som i sin tur ägs av den samlade svenska besöksnäringen. Bolaget har i uppdrag att marknadsföra varumärket internationellt och att marknadsföra svenska destinationer och upplevelser utomlands. Enligt riktlinjerna för ska Visit bidra till att tillvarata potentialen i turistnäringen, t.ex. inom ekoturism, och arbeta för att öka antalet besökare till . är ansvarig myndighet för turism och besöksnäring. Turistfrågorna är en integrerad del av övergripande arbete för näringsutveckling. Därutöver utvecklar myndigheten särskilda näringspolitiska insatser för att främja turistföretagande och entreprenörskap genom kunskapsbildning, samverkan och olika projektsatsningar. Regeringen har gett 15 myndigheter och statliga bolag i uppdrag att samverka för att effektivisera insatser som rör turism. leder arbetet i samarbete med Visit . Syftet med myndighetens arbete är att underlätta för företag som är verksamma inom näringen. Regeringen gav i uppdrag (dnr N2012/508/ENT) att genomföra insatser för hållbara turistdestinationer samt stärka kvalitet och konkurrenskraft i små och medelstora turist- och upplevelseföretag. Följande fem destinationer har bedömts ha stor potential att förhållandevis snabbt bli internationellt konkurrenskraftiga och kunna utvecklas till hållbara destinationer ingår i satsningen: , Åre, , och . avslutades projektet för . Utvecklingen i fortsätter genom samverkansprojektet . Projekten i , , och fortsätter . De kunskaper, verktyg och metoder som utvecklas inom projektet ska kommuniceras till andra destinationer i landet. Arbetet sker i samarbete med Visit . Efter ändring (dnr N2014/5259/ENT) av det ursprungliga regeringsbeslutet ska en slutrapport redovisas . En redovisning av avsatta insatsmedel ska dock redovisas . presenterade besöksnäringen en gemensam strategi för hur turismen ska utvecklas . Visit är en av aktörerna bakom strategin. Visionen är bl.a. att omsättningen från turismen i ska fördubblas till , att värdet av utländska besökares konsumtion ska öka till och att resmålet ska vara ett naturligt förstahandsval för utvalda målgrupper. För att klara detta ska minst 35 exportmogna destinationer i kunna erbjuda attraktiva upplevelser som passar för internationella gäster med högt ställda krav. I utvecklingsarbetet ska också hållbarhetsfrågorna inkluderas. Besöksnäringen siktar nu på att samarbeta mer strategiskt och dels arbeta för att fler upplevelser ska kunna säljas till internationella besökare, dels utveckla marknadsföringen för att öka uppmärksamheten för . Bland annat startade , Visit och ett gemensamt bolag, , som ska bidra till fler exportmogna destinationer i . Bolaget verkar tillsammans med regioner, destinationer och företag i för att utveckla fler konkurrenskraftiga helhetsupplevelser. överlät , Visit och bolaget till fyra av bolagets anställda. Det skedde i syfte att skapa möjligheter för bolaget att expandera sin verksamhet och svara på en ökad efterfrågan på bolagets tjänster. Av besöksnäringens egen strategi , Nationell strategi för svensk besöksnäring, framgår det att mötesarrangemang inklusive event, det man kallar Vitalised Meetings, är ett av fyra s.k. positionsteman för Visit . Det innebär att Visit arbetar strategiskt och kontinuerligt för att förmedla bilden av som ett bra destinationsval för mötesarrangemang inklusive event utomlands. får resurser till ett nationellt för idrottsevenemang, , där kunskap samlas om metoder och tillvägagångssätt för att få internationella idrottsevenemang till . samverkar med besöksnäringen genom en gemensam strategi för att attrahera internationella idrottsevenemang. har det operativa ansvaret för att arbeta med frågorna. Den ideella organisationen har getts uppgiften att fördela statsbidrag till friluftsorganisationerna. samordnar på regeringens uppdrag myndigheternas arbete i fråga om friluftsliv. antog övergripande mål för friluftspolitiken som bygger på propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3). Målet anges vara att stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. tillkännagav att regeringen skulle komplettera det övergripande målet för friluftspolitiken med ett antal mätbara mål. I regeringens skrivelse 2012/13:51 redogörs för regeringens insatser med anledning av tillkännagivande. I skrivelsen redogörs för tio mätbara mål för friluftspolitiken och för de satsningar som gjorts i syfte att utveckla dessa mål. anordnade tillsammans med och ett tjugotal myndigheter en tvådagars tankesmedja om friluftsliv. Tankesmedjan syftade till att diskutera vad som kan göras för att underlätta för fler människor att komma ut i friluftslivet och vilket stöd som behöver utvecklas. Tankesmedjan ska återkomma och vara en mötesplats där friluftslivets aktörer samlas till dialog i syfte att utveckla friluftslivet och friluftslivspolitiken. Enligt riktlinjerna för kommer ytterligare resurser för att marknadsföra som turistland utomlands att skapas genom regeringens satsning på landsbygdsturism inom ramen för Landsbygdsprogrammet. Resurser för utveckling av nya produkter, måltidsupplevelser och internationell marknadsföring ska också enligt regeringen avsättas inom ramen för Landsbygdsprogrammet. ska enligt sin instruktion bl.a. medverka till att främja och utveckla fiskerinäringen och fisketurismen (8a § i förordning 2009:1464). publicerade den nationella strategin för fritidsfiskets och fisketurismens utveckling, Svenskt fritidsfiske och fisketurism 2020. Strategin är gemensam för och Havs- och och har tagits fram i samråd med representanter från berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher. Den innehåller en vision och 13 mål för hur de båda myndigheterna avser att arbeta med utvecklingen av ett långsiktigt hållbart fritidsfiske och fritidsturism . avser att , med start , sammanställa en rapport om hur de olika aktörerna i den rådgivande gruppen arbetar för att uppfylla målen i strategin. har tidigare avslagit motioner om att på försök införa en avgift i några kommuner vid övernattning på hotell med motiveringen att specialdestinerade skatter av olika slag inte bör införas (bet. 2002/03:SkU8). Kulturella och kreativa näringar driver ett program för att stödja utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna –2015. Programmet ska stötta och samverka med bl.a. regioner och län, branschorganisationer och affärsrådgivare för att underlätta deras insatser för att hjälpa de många företagen inom sektorn. har också, inom ramen för den tidigare handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar, tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar, som finns tillgängliga på webbplatsen . Regeringen framför i budgetpropositionen (utg.omr. 24) att de kulturella och kreativa näringarna stadigt växer och att de bidrar till att öka attraktionskraften för både svenska regioner och svenska produkter och tjänster. I budgetpropositionen (utg.omr. 17) framhåller regeringen vidare att det kommer vara nödvändigt att genomföra och följa upp arbetet med utvecklingen av näringarna inom ramen för det nya EU-programmet . Kreativa är EU:s ramprogram för de kulturella och kreativa sektorerna 2014−2020. erbjuder programmet bl.a. ett nytt lånegarantiinstrument, vars syfte är att stärka den finansiella kapaciteten inom denna sektor. Handel med skrot reglerades bl.a. i lagen (1981:2) om handel med skrot och begagnade varor. avskaffades den särskilda regleringen av handel med skrot. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dåvarande justitierådet ) med bl.a. uppdraget att lämna en bedömning om huruvida det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Ett syfte med ett sådant förbud skulle vara att stävja brottsligheten med metallstölder. överlämnades utredningen med begagnade varor och med skrot (SOU 2014:72) till regeringen. I utredningen föreslås att det införs ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot i näringsverksamhet. Det främsta syftet med förbudet är att minska antalet metallstölder. Utredningen anser även att vid sidan av detta huvudmål bör regleringen kunna medverka till en förbättrad marknad med konkurrens på lika villkor i skrothanteringsbranschen. Utredningen har även övervägt om de näringsidkare som bedriver handel med metallskrot ska omfattas av ett tillståndskrav. En tillståndsreglering skulle enligt utredningen dock innebära en inskränkning av näringsfriheten och bör därför bara användas i sammanhang där viktiga samhällsintressen motiverar en sådan inskränkning. Enligt utredningens mening har det inte framkommit att behovet av kontrollåtgärder är särskilt stort och att det därför inte finns tillräckliga skäl för en tillståndsreglering. I stället anser utredningen att det bör införas en anmälningsplikt för näringsidkare som handlar med skrot. På så sätt kan den utsedda tillsynsmyndigheten få kännedom om vilka näringsidkare som bedriver verksamhet i skrothanteringsbranschen. Enligt uppgift från har utredningen sänts ut på remiss. Regeringen anger i budgetpropositionen att det är prioriterat att främja skogsnäringens utveckling och tillhandahålla forum för långsiktig samverkan som kan ge en ökad samsyn om skogens roll i samhället. Vidare konstaterar regeringen att skogens värdekedja bidrar till utvecklingen av ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Regeringen avser att fortsätta den samverkansprocess för ett nationellt skogsprogram som den tidigare regeringen inledde. Vidare anser regeringen att det arbete som Business har påbörjat med att utveckla en kommunikations- och marknadsföringsplattform inom de skogliga näringarna är viktigt för skogsnäringens utveckling. Så som tidigare redovisats avser regeringen att ta fram särskilda samverkansprogram för att ytterligare stärka samverkan inom strategiskt viktiga områden. Ett sådant strategiskt område är klimatinnovationer, där exempelvis vidareförädlad produktion inom skogsnäringen ingår. Samverkansprogrammen ska finansieras gemensamt av näringslivet och staten. besvarade statsrådet en interpellation (ip. 2014/15:214) från (S) om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stärka det maritima klustret i samt om farleden in till Landskronavarvet kan stärkas som en del i detta. Statsrådet anförde i det sammanhanget att arbetet med att utveckla den maritima strategin fortsätter . Konkreta åtgärder för att stärka de maritima näringarna kommer att utgöra en central del i arbetet och utgångpunkten för strategin är att befintliga instrument och resurser ska användas effektivt och mer samordnat. När det gäller ansvaret för att bredda och fördjupa farleden inom ett hamnområde så ligger det på hamnägaren, i detta fall kommun och företaget . Enligt information från ligger fokus i arbetet med att ta fram den nationella maritima strategin på utmaningar för de maritima näringarna och förutsättningar för företagande och entreprenörskap, som ekosystemen ska bevaras och restaureras. Intressenter i strategiarbetet är bl.a. turismnäringar, energiproducenter, vattenbruk, varv och sjöfart, fiske, tillverkningsindustri för maritima syften, statlig och samt olika intressen som vill ta till vara råvarutillgångar på havsbottnar. Några utgångspunkter som enligt departementet är intressanta att adressera i arbetet är effektiv planering, funktionella regelverk, enkla tillståndsprocesser, god kunskap om havet samt rätt forskning och kompetens för näringarna. Arbetet med att ta fram den maritima strategin sker i en öppen process. har genomfört en serie regionala möten och tagit del av intressenternas tankar och synpunkter. Ett kunskapsunderlag i arbetet är studie om den svenska maritima näringen 2007-2011. Regeringen anför i budgetpropositionen (utg.omr. 24) att den avser att föra branschvisa dialogmöten med bl.a. skogs-, stål-, fordons-, plast- och kemiindustrierna samt gruv- och mineralnäringen i syfte att utveckla politiken för ett starkt och attraktivt företags- och innovationsklimat. Regeringen anser att denna typ av samverkan är viktig för att öka förståelsen för industrins förutsättningar i av högt omvandlingstryck. Vidare skriver regeringen i budgetpropositionen att den avser att ta fram en nyindustrialiseringsstrategi. Strategin ska ha som utgångspunkt att skapa förutsättningar för fler företag att lägga sin produktion i . Strategin ska bl.a. ha en inriktning mot högt kunskapsinnehåll i svenska produkter och tjänster, omfatta industrins tillgång till kompetens och forskningsresultat, kapital och förbättrade förutsättningar för innovation och produktion i . Regeringen anför vidare att i detta sammanhang kan industriforskningsinstituten ha en betydelsefull roll och att den avser att stärka och samla sektorn ytterligare. Prisfonder för nya läkemedel Ett liknande motionsyrkande som i motion 2014/15:2139 (MP) behandlades av utskottet (bet. 2013/14:NU12). Utskottet konstaterade då att regeringen lämnade propositionen Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (prop. 2013/14:93, bet. 2013/114:SoU22). Där presenteras en prismodell som så långt möjligt ska bidra till tidig tillgång till nya innovativa läkemedel som den ska möjliggöra god kostnadskontroll i landstingen och säkerställa att prisnivån på läkemedel i är jämförbar med andra länder. Utskottet avstyrkte motionen. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (MP). Regeringen beslutade om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I agendan presenteras regeringens ambitioner inom området samt förslag på insatser och åtgärder som ska bidra till att nå det it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och analyseras. beslutade regeringen att inrätta , med uppdrag är att verka för att det it-politiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Detta ska ske med hänsyn till det huvudsakliga ansvar som respektive myndighet och departement inom har för att vidta och följa upp åtgärder kopplade till målet för it-politiken. Kommissionen ska ha i huvuduppdrag att bl.a. utforma ett förslag till handlingsplan för att genomföra uppdraget att verka för det it-politiska målet, analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet och visa på digitaliseringens möjligheter. Uppdraget ska slutredovisas . konstaterar i sitt delbetänkande En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) att digitaliseringens möjligheter behöver uppmärksammas inom skolan och i undervisningen. har därför lämnat ett antal förslag som på olika sätt syftar till att öka de digitala inslagen i den svenska grund- och gymnasieskolans undervisning. Delbetänkandet har remitterats. beskrev sitt arbete och konstaterade att EU driver frågan om digitaliseringens betydelse för jobben, både vad gäller regler och villkor för it-företag, såväl etablerade företag som startups, och tillgången på arbetskraft med rätt kompetens. Bristen på rätt it-utbildade är stor och det finns stora möjligheter till nya jobb om man får fram rätt utbildningar. Regeringen har lämnat stöd till inkubation . är åter ansvarig för insatser på området genom ett regeringsbeslut (N2013/3474/FIN). Regeringen anför i beslutet att det är viktigt att staten även fortsättningsvis bidrar till utvecklingen av en effektiv inkubationsverksamhet som insats för ett ökat antal nya växande företag. Regeringen anser vidare att inkubationsverksamheten kan spela en viktig roll i de regionala innovationssystemen för att stimulera framväxten av nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i hela . När det gäller frågan om lån till it-företag bör, som tidigare nämnts, verksamhet noteras. kompletterar marknaden genom att erbjuda riskvilliga lån när ingen annan gör det. roll är att ta lite större risk, och bärkraften i idén och företagets framtidspotential har större betydelse än de reala tillgångarna. företagslån vänder sig till företag med upp till 250 anställda i alla branscher. Utskottet redovisar sitt ställningstagande under rubrikerna Turism, Kreativa och kulturella näringar, Maritima näringar, Metall- och skrothanteringsbranschen, Skogsnäringen och Övriga näringsgrenar. I några av motionerna förordas ett större statligt finansiellt stöd eller andra former av statligt åtagande, t.ex regelförenklingsarbete, till förmån för turismnäringen. Det gäller motionerna 2014/15:227 (M), 2014/15:510 (S), 2014/15:1259 (M), 2014/15:1669 (KD), 2014/15:2328 (M) och 2014/15:2987 (M, C, FP, KD). Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla att staten genom sin ägarandel i Visit finansierar bolagets uppdrag att marknadsföra och svenska besöksdestinationer internationellt. Utskottet hänvisar också till uppdrag att tillsammans med Visit samordna ett flertal myndigheters arbete och insatser som rör turism. När det gäller regelförenklingsarbete hänvisar utskottet till vad som anförts ovan om detta i avsnittet Regelförenkling.