bet · H201SoU7 · 2015-03-30 00:00:00 — blev barnmorskorna och sjuksköterskorna fler, medan tillgången på specialistsjuksköterskor minskade . Ökningen förklaras bl.a. med att fler utbildas. Fler och fler svenskar studerar också till läkar- och tandläkaryrken utomlands. En annan orsak till ökningen är inflödet av vårdpersonal till . av de läkare som är sysselsatta inom hälso- och sjukvården är utbildade utomlands. Trots att tillgången på personal har ökat bedömer att efterfrågan på barnmorskor, läkare och sjuksköterskor kommer att vara ännu större. Främst är det följande grupper som landsting och regioner behöver rekrytera: – yrkeserfarna läkare och specialistläkare, särskilt specialister i allmänmedicin och psykiatri – grundutbildade sjuksköterskor i allt högre grad, samt specialiserade sjuksköterskor, framför allt inom psykiatrisk vård, anestesi- och intensivvård, operationssjukvård och geriatrisk vård – barnmorskor, men den regionala variationen är stor. Däremot bedömer att det råder balans på arbetsmarknaden för tandläkare och tandhygienister. enkät till landsting och regioner visar att man hanterat personalbehovet på olika sätt. Det handlar t.ex. om ökad kontakt med studenter, rekrytering av läkare och sjuksköterskor i andra länder, höjda sjuksköterskelöner, ändrade arbetstider, scheman och rutiner samt inrättande av tjänster för icke-medicinska uppgifter i syfte att frigöra tid för vårdpersonalen. publicerade SKL skriften Så möter vi rekryteringsutmaningarna i vården och omsorgen. I denna finns nio arbetsgivarstrategier för att kommuner, landsting och regioner som arbetsgivare ska kunna möta den framtida utmaningen. – använda kompetensen på rätt sätt – bredda rekryteringsbasen, locka nya grupper – låta fler medarbetare jobba mer – utnyttja tekniken för effektivare och bättre verksamhet – skapa engagemang och öka inflytande – visa och skapa karriärmöjligheter – underlätta lönekarriärer. har inlett en granskning av kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården, med utgångspunkt i en genomförd förstudie. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport, med planerad publicering . Syftet med granskningen är att undersöka och förklara nationella och sektorsövergripande orsaker till bemannings- och kompetensbristerna inom hälso- och sjukvården. Ytterst är syftet att granska system och strukturer som påverkar förutsättningarna för en välfungerande kompetensförsörjning. Granskningen inriktas mot fyra huvudorsaker till kompetensbristen. – Det finns bristande kunskap om utbildningsbehov och bristande förmåga att utbilda tillräckligt många inom de olika yrkesgrupperna. – De nyutbildade motsvarar inte den kompetens som vården efterfrågar. – Den kompetens som finns är inte tillgänglig överallt. – Utländsk kompetens tillvaratas inte effektivt. Granskningen kommer att fokusera på yrkesgrupperna läkare, sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor. SKL stöder kommuner och landsting i att utveckla vården kontinuerligt. Det handlar om att stärka kunskapsstyrningen genom att utveckla och förvalta uppföljningsstöd, följa upp och ta fram jämförelser, samordna processer och funktioner för kunskapsstöd inom flera verksamhetsområden, stödja ny kunskapsuppbyggnad, systematiskt förbättringsarbete och lärande samt erbjuda mötesplatser för erfarenhetsutbyte (se . SKL:s positionspapper om evidensbaserad praktik i hälso- och sjukvård och socialtjänst antogs av förbundets styrelse och visar vad en evidensbaserad praktik i socialtjänst och hälso- och sjukvård kan vara och vad som krävs för att komma dit. Det handlar om kunskapsutveckling och dess användning i praktiken för att skapa en allt bättre socialtjänst och hälso- och sjukvård. har i uppdrag att anordna medicinska kunskapsprov samt kurser och prov i samhälls- och författningskunskap för hälso- och sjukvårdspersonal som har utbildning utanför EU/EES och som ansöker om legitimation i . Regeringen beslutade att tilldela för arbetet med att validera utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsyrken. Medlen ska täcka kostnader för prov och kurser och på så sätt undvika längre handläggningstider. Uppdraget ska redovisas till . föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:11) om hälsoundersökning av asylsökande m.fl. ska tillämpas på sådana hälsoundersökningar som ska erbjudas barn och vuxna enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. samt lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Av föreskrifterna framgår att hälsoundersökningen ska innefatta ett samtal om den undersöktes hälsa med avseende på tidigare och nuvarande fysiska och psykiska hälsotillstånd. En del av samtalet ska avse hur hälsotillståndet kan vara påverkat av den undersöktes psykosociala situation eller av traumatiska upplevelser (6 §). –2014 bedrevs ett samarbetsprojekt i syfte att förbättra strukturen och samarbetet kring hälsoundersökningar av asylsökande vid ankomsten till . Projektet har bl.a. publicerat vägledningen Möten om hälsa som handlar om möten mellan asylsökande och tjänstemän vid myndigheter samt inom hälso- och sjukvården. Vägledningen är en allmän vägledning kring olika teman, inspiration till reflexion, samtal och vidare fördjupning. Vägledningen är producerad med stöd från Europeiska flyktingfonden inom ramen för projektet struktur och samordning kring hälsoundersökningar för asylsökande av i samverkan med , , , , , , samt . har gett en expertgrupp i uppdrag att sammanställa ett kunskapsunderlag om psykisk ohälsa hos asylsökande, nyanlända flyktingar och andra migranter. publicerades rapporten hos asylsökande och nyanlända migranter – ett kunskapsunderlag för primärvården. Kunskapsunderlaget är tänkt att vara ett stöd för personalen inom primärvården i att uppmärksamma, diagnostisera och behandla psykisk ohälsa hos asylsökande flyktingar och andra migranter som kan ha upplevt krig, våld och övergrepp. Våld i nära relationer utsågs en nationell samordnare med uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer (dir. 2012:38). Till samordnare utsågs länspolismästaren . lämnade utredaren sitt slutbetänkande Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete (SOU 2014:49). Ett av utredarens förslag är att i samarbete med landsting och kommuner ska genomföra och utvärdera försök med rutinmässiga frågor om våldsutsatthet till patienter i hälso- och sjukvården och brukare i . Försöken ska i första hand genomföras i verksamheter där andelen våldsutsatta kan antas vara stor, som på akutmottagningar, i beroendevård och bland föräldrar till barn i barn- och ungdomspsykiatrin. ska också sammanställa erfarenheter och utvärderingar från redan påbörjade verksamheter för ökad upptäckt. Utredarens förslag bereds inom . Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har utvecklat en utbildarkurs riktad till personal inom hälso- och sjukvården (Att fråga om våldsutsatthet – utbildarkurs för personal inom hälso- och sjukvården, 15 hp). Kursen riktar sig till hälso- och sjukvårdspersonal som sedan ska vidareutbilda inom den egna verksamheten. Syftet är att våldsutsatta personer ska kunna identifieras och få ett adekvat omhändertagande och stöd. Personer som gått kursen ska sedan i sin tur kunna utbilda personal inom de olika verksamheterna. Kursen ger en introduktion till kunskapsområdet mäns våld mot kvinnor, med fokus på hälso- och sjukvårdens ansvar. Utbildningen hölls första gången . behandlade i betänkande 2010/11:UU12 bl.a. ett motionsyrkande om att ska arbeta för att upphäva parlamentariska församlings resolution (2010). avstyrkte motionen och anförde att utskottet tidigare tagit ställning till frågan om abort, t.ex. i betänkande 2009/10:UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. stod fast vid sitt tidigare konstaterande att stöder insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. Utskottet förhöll sig kritiskt till innehållet i resolution (2010) och ansåg att delegation borde verka för att åstadkomma en förändring av resolutionen. I betänkandet finns i fråga om motionsyrkandet en reservation (V) och en motivreservation (SD). Under frågestund besvarade statsminister en fråga om aborträtten och samvetsfrihet för sjukvårdspersonal (prot. 2014/15:21). 49 (V): […] För de flesta svenskar är aborträtten något självklart. I den här kammaren har den ett stabilt och massivt stöd. Kvinnor har rätt att bestämma över sina egna kroppar. I har dock både och röstat för ett förslag från om att införa det som kallas samvetsfrihet. Innebörden av det är att sjukvårdspersonal ska kunna vägra att utföra aborter. Det är ett direkt försök att angripa aborträtten. Det är den strategi som abortmotståndare runt om i världen och i följer, eftersom man vet att det är omöjligt att angripa aborträtten rakt av. Vi kan se det i , i och i andra länder. Frågan kommer snart att nå i . har svårt att svara på om det är lagligt eller inte. Men om det skulle visa sig att vi måste se över lagstiftningen för att värna aborträtten och stoppa den här typen av förslag, vilket jag tycker är rimligt, är regeringen i så fall beredd att ta ett sådant initiativ? 50 Statsminister (S): […] Först får vi se vad utfallet blir. Det här är en principiellt mycket viktig diskussion. När det gäller svensk sjukvård och det vi kan erbjuda, också när det gäller aborter, ska alla få samma behandling, samma bemötande oavsett var i landet man befinner sig. Vi ska ha nationella regler för detta. Jag är bekymrad över att man börjar diskutera i den riktning som ger uttryck för. Om den linjen ska fullföljas kommer vi nämligen snart att ha någon annan som inte vill behandla något annat och någon tredje som inte vill behandla det tredje. Det är inte bra. Vi ska ha nationella riktlinjer. Det innebär också att du ska bemötas på samma sätt oavsett vilket landsting du bor i. Låt oss nu först följa diskussionen. Sedan får vi se om det finns anledning att agera efter det. () har utvecklat en specialistordning för sjukgymnaster. Ansökningar om specialistkompetens handläggs i en specialistkommitté som består av sex ledamöter valda av förbundsstyrelsen samt en handläggande tjänsteman. Beslut fattas av förbundets vetenskapliga råd. Det finns 17 olika specialistområden. Utbildningen innehåller både teoretisk utbildning, magisterexamen eller högre och klinisk utbildning inom området med tillgång till handledning. Motionsyrkanden om sjukvårdens personalförsörjning m.m. behandlades i betänkande /14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Motionerna avstyrktes (3 res. MP, SD respektive V). I betänkandet behandlades även motionsyrkanden om ökad kunskap om olika sjukdomar (1 res. Utskottet anförde följande (s. 74): Utskottet noterar att tillgången på läkare och specialistläkare sysselsatta i hälso- och sjukvård – i förhållande till befolkningen – har ökat . Utskottet välkomnar denna utveckling. är det oroande att efterfrågan är större än tillgången på framför allt erfarna läkare och specialistläkare och i synnerhet specialister i allmänmedicin och psykiatri. Utskottet noterar att regeringen tagit initiativ till att minska denna brist, bl.a. genom utbyggnad av antalet utbildningsplatser på läkarutbildningen. För att öka antalet läkare som väljer att göra sin specialiseringstjänstgöring inom vuxenpsykiatrin och inom barn- och ungdomspsykiatrin, har regeringen gett extra medel till det s.k. . Dessutom har påbörjat ett arbete med att ta fram målbeskrivningar och kompetenskrav för specialister inom barn- och ungdomspsykiatri för att säkerställa tillgången på kompetens på området. Frågan om hur arbetsmiljö och arbetsvillkor ser ut för personalen i hälso- och sjukvård är av stor betydelse. Dessa frågor är först och främst en arbetsgivarfråga, dvs. Motionerna […] avstyrks. Utskottet delar naturligtvis motionärernas bedömning att det är viktigt med god kunskap om olika sjukdomstillstånd m.m. bör dock inte ta något initiativ med anledning av motionerna […]. Även motionsyrkanden om tillgången på och villkoren för specialistsjuksköterskor behandlades i betänkande /14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor (rskr. 2013/14:176). Utskottet anförde bl.a. följande (s. 80 f., res. MP, V): har tidigare konstaterat att tillgången på specialiserade sjuksköterskor har minskat. Tillgången minskar trots att antalet som avslutat sin specialistsjuksköterskeutbildning har ökat under större delen av . har tidigare också konstaterat att de ekonomiska incitamenten för sjuksköterskor att vidareutbilda sig är svaga, eftersom de inte får någon lön under utbildning och eftersom deras lön och arbetsuppgifter efter specialistutbildning på många områden inte skiljer sig nämnvärt från den lön och de arbetsuppgifter som sjuksköterskor utan specialistutbildning har. Mot denna bakgrund konstaterar utskottet att en hel del har gjorts och fortfarande görs men att tillgången på specialistsjuksköterskor ändå fort-sätter att minska. Utskottet föreslår därför att regeringen återkommer till med ett förslag om hur tillgången på specialiserade sjuksköterskor kan öka. Motionerna […] är därmed delvis tillgodosedda. Motioner om samvetsfrihet för bl.a. hälso- och sjukvårdspersonal har behandlats i . I betänkande 2011/12:KU14 Fri- och rättigheter anförde utskottet följande (s. 12, ingen res. De frågor som tas upp i motionerna är av stor principiell vikt och har i en resolution tagit upp frågor om samvetsfrihet inom sjukvården. Frågor om samvetsfrihet och samvetsklausuler har tidigare behandlats ett flertal gånger av utskottet som då har avstyrkt motionsyrkanden. Utskottet är inte berett att ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför motionerna. I betänkande 2013/14:SoU2 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och behandlades och avstyrktes en motion om ansvaret för specialistutbildning för sjukgymnaster (prop. 2012/13:175, rskr. 2013/14:130). Utskottet anförde bl.a. följande (s. 19, 1 res. Att skapa en specialistreglering för en ny yrkesgrupp är tids- och kostnadskrävande. Den utbildning som ligger till grund för legitimationen för denna grupp är relativt omfattande och håller god kvalitet. Det har inte framkommit att det utöver skyddet för titeln legitimerad sjukgymnast finns ett behov av att ur ett patientsäkerhetsperspektiv införa en reglerad specialistordning och skyddad specialistbeteckning för yrkesgruppen. Mot bakgrund av att den medicinska utvecklingen går snabbt kommer utskottet emellertid att fortsätta att följa frågan om behovet av en reglerad specialistordning för sjukgymnaster. Utskottet anser därmed att i vart fall inte bör ta något initiativ när det gäller att utreda frågan om en specialistordning. Ett motionsyrkande om försäkringsskyddet för ambulanspersonal behandlades i betänkande /11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande (s. 63, ingen res. Frågan om försäkringsskydd för ambulanspersonal är i första hand en fråga för arbetsgivaren eller . Vid ett sådant förhållande anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motion […] avstyrks. Tillgång till hälso- och sjukvård av god kvalitet är i hög grad beroende av tillräcklig tillgång till personal med rätt kunskap. Hälso- och sjukvårdens personalförsörjning är en fråga om planering och resursfördelning i landsting och kommuner. Utskottet noterar att i sin senaste rapport om det nationella planeringsstödet konstaterar att tillgången på läkare, barnmorskor och sjuksköterskor har ökat . Detta är en positiv utveckling. är det oroande att trots detta bedömer att efterfrågan är större än tillgången på bl.a. specialistsjuksköterskor och läkare med specialistutbildning. Utskottet noterar att initiativ har tagits för att minska denna brist, bl.a. genom att utöka antalet utbildningsplatser på läkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Det är också angeläget att ta till vara kompetensen hos personer med hälso- och sjukvårdsutbildningar från andra länder. Utskottet välkomnar därför att regeringen har tilldelat extra medel för att förkorta handläggningstiderna för arbetet med att validera utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsyrken. Vidare är det viktigt att använda personalens potential och tid på ett optimalt sätt. Utskottet ser därför fram emot resultatet av de analyser som görs av den tidigare nämnda nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården (dir. 2013:104). Utskottet noterar även Riksrevi-sionens granskning av kompetensförsörjningen. Frågor om hur arbetsvillkor och arbetsmiljö ser ut för personalen i hälso- och sjukvården är av stor betydelse. Dessa frågor är dock först och främst arbetsgivarfrågor, dvs. Utskottet ser positivt på att SKL bl.a. har tagit fram arbetsgivarstrategier för att kunna möta framtida rekryteringsutmaningar. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att det i den budget som regeringen presenterade 2015 (prop. 2014/15:1) fanns ett förslag om att avsätta för insatser som rör barnmorskor och en förbättrad förlossningsvård. I budgetpropositionen fanns det även förslag om att avsätta för att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården, förbättra förutsättningarna för rätt användning av professionernas kompetens och påverka landstingens kompetensförsörjning i positiv riktning (den s.k. profes-sionsmiljarden). valde dock att rösta för ett annat budgetalternativ (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). Utskottet avstyrker motionerna 2014/15:85 (V) yrkandena 7 och 8, 2014/15:425 (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:635 (M), 2014/15:1805 (C), 2014/15:2454 (KD, M, C, FP) yrkandena 10 och 13 och 2014/15:2664 (M) yrkandena 6, 8 och 9. När det gäller kompetensen kring tortyr- och krigstraumatiserade människor kan utskottet konstatera att bl.a. har tagit fram ett kunskapsunderlag som ska vara ett stöd för personalen inom primärvården för att uppmärksamma, diagnostisera och behandla psykisk ohälsa hos asylsökande flyktingar och andra migranter som kan ha upplevt krig, våld och övergrepp. Utskottet välkomnar detta. Frågan om att skapa rutiner för att vid vårdmöten ställa frågor om våld i nära relationer har uppmärksammats i utredningen i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49). Utredarens förslag bereds inom . Vidare delar utskottet motionärernas bedömning att det är viktigt med god kunskap om olika sjukdomstillstånd, t.ex. endometrios. Utskottet ser positivt på att det i olika delar av landet har bildats endometrioscentrum och endometriosteam. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2014/15:79 (V) yrkande 11, 2014/15:383 (M) yrkande 1, 2014/15:943 (S) yrkande 3, 2014/15:1615 (FP) och 2014/15:2600 (C) yrkande 5. Frågan om samvetsfrihet är av stor principiell vikt. Utskottet anser att alla patienter har rätt till en god och välfungerande hälso- och sjukvård på lika villkor som är byggd på vetenskap och beprövad erfarenhet. Patienterna och deras säkerhet ska stå i fokus. Enligt utskottet bör inte ta något initiativ för att uppmuntra landstingen att erbjuda s.k. samvetsfrihet. Utskottet avstyrker motion 2014/15:1601 (KD). Utskottet vidhåller att den utbildning som ligger till grund för legitimation för fysioterapeuter är relativt omfattande och håller god kvalitet. Det har inte framkommit att det utöver skyddet för titeln legitimerad sjukgymnast finns ett behov av att ur ett patientsäkerhetsperspektiv införa en reglerad specialistordning och skyddad specialistbeteckning för yrkesgruppen. Utskottet kommer att fortsätta att följa frågan om behovet av en reglerad specialistordning för fysioterapeuter. Det finns inget skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:920 (S). Försäkringsskydd för ambulanspersonal är i första hand en fråga för arbetsgivaren. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:2498 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behörighetsfrågor. Jämför reservation 25 (SD). I motion 2014/15:1968 av (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över den lagstiftning som reglerar återkallande av legitimation för vårdpersonal. I motion 2014/15:2109 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa en nordisk lista över läkare som fråntagits sin läkarlegitimation som gör det omöjligt för dessa läkare att flytta från ett nordiskt land till ett annat. I motion 2014/15:757 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en automatisk samordning mellan länder vad gäller yrkesförbud för läkare. I motion 2014/15:1502 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över prövningen av läkares rätt att förskriva receptbelagda läkemedel. Förskrivningsrätten av läkemedel bör enligt motionären bli föremål för prövning för de läkare som inte längre arbetar inom området. I motion 2014/15:1951 av (M) begärs ett tillkännagivande om att läkares förskrivningsrätt för mediciner bör upphöra med undantag för de fall där dispens beviljas. Bestämmelser om legitimation, ensamrätt till yrke, skyddad yrkestitel och skyddad specialistbeteckning för ett antal vårdyrken finns i patientsäkerhetslagen (2010:659). Bestämmelser om prövotid och återkallelse av legitimation m.m. finns i 8 kap. En prövotid ska beslutas för den som har legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården, om den legitimerade kan befaras vara olämplig att utöva yrket. Legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården ska återkallas bl.a. om den legitimerade har varit grovt oskicklig vid utövningen av sitt yrke eller om den legitimerade i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne, eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket. Hälso- och sjukvården och dess personal står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (7 kap. 1 § patientsäkerhetslagen). Om Inspektionen för vård och omsorg anser att det finns skäl för beslut om prövotid, återkallelse av legitimation, återkallelse av annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården eller begränsning av förskrivningsrätt, ska inspektionen anmäla detta till (7 kap. 30 §). Ett motionsyrkande om villkoren för att återkalla läkarlegitimation behandlades och avstyrktes i betänkande 2013/14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor (s. 76, ingen res.). Utskottet anförde att den reglering som finns i patientsäkerhetslagen får anses tillräcklig. Det är enligt utskottet allvarligt när läkare på olika sätt visar sig olämpliga att utöva sitt yrke. De bestämmelser om återkallelse av läkarlegitimationen och begränsning av förskrivningsrätten som finns i patientsäkerhetslagen får dock anses tillräckliga. bör inte ta något initiativ med anledning av mo-tionerna 2014/15:757 (S), 2014/15:1502 (M), 2014/15:1951 (M), 2014/15:1968 (SD) yrkande 2 och 2014/15:2109 (SD). Patientdatalagen och it i vården Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om patientdatalagen och it i vården samt om hälsokontot Hälsa för mig. Jämför reservationerna 26 (SD) och 27 (M, C, FP, KD). I flerpartimotion 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att stärka patientens ställning ytterligare genom att etablera en digital tjänst – Hälsa för mig – där den enskilde enkelt ska kunna samla och spara information om sin egen hälsa. I motion 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att fortsätta att utveckla det personliga hälsokontot (Hälsa för mig). I motion 2014/15:2428 av (C) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att förbättra systemen för patientinformation så att patienten får tillgång till sin information inom vård och omsorg. Motionären anför att tillgången till den egna patientinformationen behöver stärkas och att det bör göras möjligt att fullt ut flytta den till en ny vårdgivare. I motion 2014/15:1495 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över patientdatalagen och riktlinjer när det gäller tillgången till patientjournaler.