bet · H201CU11 · 2015-04-16 00:00:00 — Det läser man sällan om i medierna. Jag vill att ni också lyssnar på det. Vi behöver relevant statistik så att vi som är en skattefinansierad tillsynsmyndighet verkligen lägger resurser och använder skattepengarna på de områden där det verkligen är konsumentproblem. Vi vet att det har varit det på snabblåneföretagens marknad. Vi anar att det finns på den andra marknaden, men vi vet inte hur stor den är. Är den tio gånger större? Är den lika stor? Eller är den ännu mycket större? Det behöver vi få svar på, och det har vi inte . Innan jag lägger på min sista bild vill jag påminna om de remissvar som har skickat in till regering och riksdag . Det finns ganska många bra betänkanden och utredningar under de senaste tre fyra åren där vi i princip har sagt ja till allt som föreslagits i utredningarna. Det börjar med er egen utskottsledamots Ertsborns utredning om skuldsaneringslagen. Det är mycket bra förslag som det inte har hänt så väldigt mycket med i . sitter här och ska berätta bland annat om hennes förslag som kom ganska . Det är en rad jättebra förslag som vi har stöttat. Det gäller också senaste förslag Ut ur skuldfällan om bättre regler för skuldsanering. Jag vill att ni ska komma ihåg det när jag lägger på nästa bild. Det finns en hel del bra förslag som vi hade välkomnat att de hade varit verklighet. Det jag vill peka på avslutningsvis är att ni ska ta er en funderare på om det inte i marknadsföringslagen och konsumentkreditlagen ska införas krav i lagtexten med till exempel orden återhållsamhet och måttfullhet. Det kanske inte ska vara lika formulerat som i alkohollagstiftningen. Men någon skärpning måste det till. Vi förlorar mål i domstol för att vi inte har tillräckligt stöd i lagstiftningen. Det gäller några mål mot och Mediamarkt alldeles . Vi ville testa lagen, och den håller inte som den ser ut . Vi behöver också bättre statistik, som sagt. Slutligen: Ta er en funderare på frågan om de banker och bolag som är stora aktörer på konsumentkreditmarknaden där det inte finns någon utpekad tillsynsmyndighet, så att vi vet att även dessa aktörer följer kreditprövningsreglerna i konsumentkreditlagen. Detta kan jag också utveckla om jag får någon fråga om det. Ordföranden: så mycket, . Jag lämnar över ordet till från . Varsågod, ordet är ditt. , : Stort tack, ordförande, övriga deltagare i civilutskottet och andra åhörare. Jag är glad att få vara här i ett viktigt ämne denna dag. Vi tänker dela med oss av våra erfarenheter när det gäller överskuldsättning, e-handel och snabblån. Vi kommer även att ge vår syn på de risker och brister som vi ser och också ge förslag på åtgärder som skulle kunna stärka konsumenten. Som aktör är vi givetvis opartiska. Vårt uppdrag är att se till att den som ska betala en skuld kan betala den och att den som behöver få in en fordran också får det. Det är viktigt att poängtera att vår erfarenhet är att alla vill göra rätt för sig. En viktig del av vår verksamhet är rådgivning och den förebyggande verksamheten. Jag vill kort tala om hur vi ser på överskuldsättningen. Vi gjorde 2008 en rapport där vi tittade på antalet överskuldsatta i landet. Vi räknade på att ungefär 420 000 svenskar är överskuldsatta och att kostnaden för det ungefär ligger på 30–50 miljarder . Jag tror att det är väldigt lågt räknat. Vi kommer att titta på det igen. Jag tror att vi kommer att se en högre siffra . får vi in ungefär 1,2 miljoner betalningsförelägganden till oss. Det finns alltid runt 400 000–500 000 svenskar i våra register. Bakom varje siffra finns det en människa. Innan vi går in på snabblånen och e-handeln vill jag tala om Lyxfällan. De som hamnar hos oss – Lyxfällan och Shopaholics är i det hela – är människor som har hamnat i någon livskris, sjukdom eller arbetslöshet. Det handlar om konkurs eller kanske ett dödsfall nära i familjen. Man har kanske ganska få ekonomiska kunskaper och inget nätverk att vända sig till, eller vågar inte att vända sig till någon. Människorna som finns hos oss finns i alla samhällsklasser, och det kan hända vem som helst. En indikator för att titta på utvecklingen av skuldsättning är att titta på inkomna ansökningar om betalningsföreläggande. Det vi ser är att e-handeln är en väldigt liten del av allt som kommer in. Som jag sa är det 1,2 miljoner ärenden om betalningsföreläggande som kommer in till oss. av dem utgörs av snabblån, och utgörs av e-handeln. Det som oroar oss är att det är en ökande trend i samhället. Det går åt fel håll. Allt fler ärenden kommer in till oss. Ofta tas inte minst snabblånen av konsumenten när det inte finns några andra alternativ. är det droppen som får bägaren att rinna över. Man hamnar på obestånd. Vi ska titta lite närmare på hur det här ser ut när det gäller e-handeln och snabblånen. Som ni ser har det varit ganska stora fluktuationer. Det har gått upp och ned. När snabblånen kom 2006 tog det för det första ärendet att komma in till Kronofogden. Det gick fort. Det vi kan se är att andelen unga är hög i båda delarna av finansieringen. Vi talar då om dem i åldern 18–. När det gäller e-handelsskulderna ligger det på unga. Det är även väldigt låga kapitalbelopp på eller mindre. Faktum är att när det gäller e-handeln är en tredjedel av skulderna . De kan vara väldigt låga. När det gäller snabblånen ser vi en kraftig ökning . Även här är det en stor andel hos de unga, . Vad som har hänt , trots att vi har varit ute mycket med information och det varit en stor debatt i medierna, är att det är en ökad trend hos de äldre i samhället att vilja ha snabblån. Det är någonting helt nytt som vi inte har sett tidigare. Vilka risker ser vi då? Vi ser att det är brister och otydlig information som går ut till konsumenten. Det är svårt för den enskilde att förstå konsekvenserna och vad det betyder för någonting. Det är inte lätt för den personen att kunna fatta ett bra beslut. Vad betyder detta med ränta? Vad betyder det för hela min ekonomi? Vi ser också att små skulder snabbt blir väldigt dyra. Vi har ett exempel. Du har en kapitalskuld på som du inte kan betala. När den kommer till Kronofogden med påminnelser, inkassokostnader och även Kronofogdens kostnad ligger kostnaden , och då tillkommer räntan. Vi tycker att kostnaderna är oproportionerligt stora i förhållande till de små krediter som finns. Det finns också en avsaknad av dialog mellan säljare, kreditgivare och kund. Ofta är det så att ärendet skickas direkt till Kronofogden. Vi tror att om man skulle ta kontakt med personen som tagit krediten, försöker att stödja och hjälpa och inte minst talar om vad som händer om den inte kan betala skulle många fler få stöd och hjälp och kunna betala , det vill säga att det inte skulle hamna hos oss. De följderna blir väldigt drastiska. Jag har en sista del innan vi går vidare på den här punkten. Vi ser också en bristande kreditbedömning och tecken på det. Det har inte minst varit inne på här. Vi ser att det finns människor som fortfarande kan skuldsätta sig trots att de finns i våra register. Jag tänker svara på frågan: Är konsumenten tillräckligt skyddad? Som jag sa under tidigare delen av anförandet är snabblån och e-handel en liten del av allt som kommer till Kronofogden. Men den är ökande, och den bidrar till medborgarnas skuldsättning och till överskuldsättningen. Sms-lån och krediter blir oproportionerligt dyra, och det kan vara det som får bägaren att rinna över. Det kan även vara det som får människor att behöva lämna sitt hus, sin lägenhet, sitt boende. Vi tycker att det är extra viktigt med ett bra konsumentskydd. Vi vill lyfta upp problemen med denna typ av krediter då det ofta handlar om utsatta människor som har det svårt. Det är flera lagändringar som har införts, bland annat det som nämnde med stärkt konsumentskydd för kreditgivning med tillståndsplikten hos . Vi har även del där det kan titta på hur man gör kreditprövningarna. Vi tycker från att det är lite tidigt att avgöra vad det kommer att innebära och om det kommer att positivt påverka den kreditgivning som finns. Det är lite för tidigt att utvärdera effekterna. Vi tycker att det är intressant att titta på ett räntetak för konsumentkrediter. Det finns ganska många länder som har infört det, inte minst . Ett sådant förslag behöver givetvis utredas för att kunna se hur det skulle kunna effektueras även i . Sist men inte minst tror jag att det är viktigt med tydlig information till konsumenterna. Jag skulle egentligen vilja rikta det till oss allihop. Det gäller att vi som myndighet informerar mycket mer. Det gäller att kreditgivarna är väldigt tydliga och förstår att det är svårt att förstå juridikens värld. Vad är det för avtal jag har gått in i? Det gäller att vara tydlig, att enkelt och i klarspråk tala om vad den här krediten betyder för min totala ekonomi. Här finns det en hel del för oss att göra. Som svar på frågan om konsumenten är tillräckligt skyddad är vårt svar att så länge människor hamnar i överskuldsättning är vårt uppdrag inte slutfört. Ordföranden: så jättemycket för det. Ordet går över till , verksamhetsområdeschef på . , : Tack för att jag fick komma hit och tala om denna oerhört viktiga fråga. Jag ska tala lite kort om Finansinspek-tionens uppdrag så att man vet var vi kommer in i bilden. Vi har ansvar för att se till att vi har stabila företag på den finansiella marknaden. Vi har också ett utökat ansvar för att se till att vi har finansiell stabilitet i . Vi har också ett ansvar för att se till att konsumenten har ett gott skydd på finansmarknaden. Det är en fråga som vi tar på absolut största allvar, och vi bedriver förstås en hel del tillsyn för att se till att så är fallet. När vi har frågan om konsumtion på kredit tänkte jag berätta lite om hur vi har sett på det historiskt och var vi befinner oss . Det är vi som på något sätt nu får in dessa företags ansökan om tillstånd och ska se om det är verksamheter som ska få bedrivas. Jag tänkte också tala om lite utmaningar framöver, som vi ser det. Sedan långt tillbaka, 2007, har tyckt att om man håller på med kreditgivning till konsumenter eller tar emot inlåning från konsumenter, vi har också sådana företag som bara gör det, bör man stå under tillsyn. Det har varit så att man har varit tvungen att registrera sig hos . Det har gett en stämpel av att man på något sätt står under någon form av tillsyn eller att vet vilka man är. Så är inte fallet. En registrering är enbart en registrering och innebär egentligen ingenting. Men dessa företag har varit ganska angelägna om att tydligt redovisa att de är registrerade hos . Det har vi ansett är en falsk kvalitetsstämpel som man har använt sig av. När det gäller snabblåneföretagen, eller viss kreditgivning till konsumenter, har vi en ny lag på plats, och vi hade föreskrifter på plats . Företagen hade fram på sig att komma in med ansökningar till oss, och de testas . har vi 91 ansökningar inne, och vi har beviljat 9 av dem. Alla kom precis , så vi har inte haft den tid vi hade hoppats. 50 av dessa är sådana som ger krediter, och resten är i förmedlarkategorin. Vad kan göra med de nya regler som finns på plats? Jo, dels gör vi en tillståndsprövning. Vi testar ledning och ägare och ser till att man har förmåga och förståelse för hur en sund kreditgivning ska ske, att man har processer och riktlinjer på plats och att styrelsen förstår att den är ansvarig för vilka man lånar ut till och hur man gör det. Man ska ha en process på plats för att göra en kreditprövning, och som bekant är det som är ansvarigt för att se till att kreditprövningen sker på rätt sätt. Vi har också infört en rad andra regler som handlar om hur man bedriver en sund verksamhet. Det gäller framför allt att man inte ska ha rörlig ersättning till personalen, alltså att man får ersättning efter hur mycket lån man ger och så vidare. Jag tycker mig höra från flera av er att det har varit svårt att se utvecklingen på marknaden. Ett antal undersökningar har gjorts, men de är ganska gamla. En fördel med det nya är att företagen ska inrapportera till oss kvartalsvis. När alla har fått ett beviljat tillstånd kommer vi alltså att få information om vad man har lånat ut i storlek, hur många man har lånat ut till och hur många krediter man har beviljat. Vi får också information om vad man har för ränte- och avgiftsintäkter och vilka oreglerade fordringar man har. Vi kommer också att begära in information om hur många ansökningar om betalningsföreläggande man har hos kronofogden och kreditförluster i dessa företag. Detta kommer vi givetvis att publicera, aggregerat, så att man lättare kan följa utvecklingen på denna marknad. Det var lite om var vi befinner oss . Jag tror, precis som tidigare talare, att man behöver fundera på bredare ansatser. Man kan fundera över lånekulturen jämfört med för . Med de uppdrag som vi har på tittar vi på skuldsättning utifrån flera olika perspektiv. Det handlar om vad det kan få för effekter för stabiliteten men givetvis också för enskilda konsumenter, även om det inte skulle vara ett hot mot stabiliteten. För mina föräldrar var det ingen självklarhet att de ens skulle få lån, och det var givet att det skulle betalas tillbaka. Så ser situationen inte riktigt ut . Det är nog inte så många som höjer på ögonbrynen när folk vill använda en del av sina pengar till att sticka iväg på semester i stället. Det är en påtaglig kulturskillnad. En företeelse som har ökat är seniorlån. Folk belånar sina villor för att konsumera . Vi kan fundera på om det är ett gott konsumentskydd att man när lånet ska betalas tillbaka kanske måste flytta därifrån för att man inte riktigt förstått att det var slutdestinationen med lånet. Man behöver som sagt fundera bredare över detta. I vår remisspromemoria resonerade vi ganska mycket om räntetak. Det är absolut en möjlig åtgärd. De länder som har erfarenhet av det har lite blandad erfarenhet. Man säger att det nog inte är lösningen på att få folk att efterfråga krediter, för det är nog snarare fler som efterfrågar krediter när de blir billigare. Däremot kan det förhindra en del av lönsamheten för företagen, vilket gör att man kan komma åt det. Att folk ska efterfråga mindre krediter handlar i grund och botten om god kreditgivning och bra kreditprövning. Man ska inte ge lån till dem som inte kan betala tillbaka. Det är dit vi ska rikta våra insatser och se till att det blir höga trösklar för vilka som ska få låna, snarare än andra åtgärder. Att ha tillstånd från oss är en förutsättning, även för att vi ska kunna återkalla det. Vi har ännu inte testat denna lagstiftning, för företagen håller på att få sina tillstånd. Vi vet därför inte vad det kommer att leda till att vi har möjligheten att stänga ned de företag som inte sköter sig på marknaden. Det återstår att se. , Utredningen om överskuldsättning: Tack för att jag har fått komma hit! Jag hade ödet att leverera en utredning i slutet av förra mandatperioden. Det är ingen önskesits att lägga fram en utredning precis vid ett skifte, men ska jag i alla fall tala lite om erfarenheterna från den. Svenskarna har god betalningsmoral. Länderna i och norra hamnar alltid i topp när detta mäts. Det beror delvis på att vi har en bra kronofogdemyndighet. Den är så bra att den till och med har hamnat i världslitteraturen. Knausgård skrev i sin Min kamp om hur chockerad han var över betalningsmoralen i och hur rädd han var för . Det behöver man inte vara, tror jag. Det är nog en bra myndighet. Det finns dock en kraft i som innebär att maktrelationen mellan kreditgivare och konsument måste sättas i centrum när man tänker på dessa frågor. Som redan tydligt kommit fram är det en tvåpartsrelation mellan långivare och låntagare. Låntagaren har sin givna skyldighet: Har man använt andras pengar ska man betala tillbaka dem. Det är inget konstigt med det. Den höga betalningsmoralen är viktig. Den utgör en sorts smörjmedel i en tillitsfull ekonomi som fungerar väl. Maktrelationerna har dock utvecklats . Vi har mycket moral kring detta med betalning. Hela vår del av världen har sett frågan om lån och räntor som en viktig moralisk fråga. Det är inget fel i det. Det är klart att den som har lånat pengar ska betala tillbaka dem. Det är en grundläggande god insikt att det är så. Men det har utvecklats en starkare obalans mellan en växande, friare och mer teknologiserad marknad, som inte ens behöver se sina kunder i ansiktet. Mellan dessa parter finns staten, och det är otroligt viktigt att staten följer med i vad som händer. Min första stora erfarenhet när jag skulle utreda denna fråga var hur lite man vet. Det var så svårt att få fram statistik på detta område. Det är därför en av de första och viktigaste frågorna. För balansen på marknaden måste man kunna följa. Det är staten som har att avväga maktrelationerna mellan dessa parter. En första förutsättning är att man vet vad som händer, att man följer den och ger sina myndigheter resurser nog att kunna följa och att man ser till att den offentliga statistiken utvecklas. Efter att förmögenhetsskatten togs bort finns inte denna statistik som offentlig statistik. Låt inte det bästa bli det godas fiende. Vill man inte ta in tillgångsstatistiken så ta åtminstone in skuldstatistiken. Det är viktigt att veta vad som händer. Det är förutsättningen för balans på detta område. Det har redan talats mycket om vad som är långivarens skyldigheter. Man ska pröva, informera och ha skäliga villkor. Det är dessa tre områden som är instrumentella om man vill göra något åt frågan om ordning och reda på denna marknad. Jag har i min utredning ett antal förslag på dessa tre punkter, som alla tre är svaga. Och de blir svagare och svagare. Hänger man inte med i lagstiftning och bryr sig om vad som händer på detta område skiftar balansen . Det finns alltså anledning att fundera på vad man ska göra. Låt mig visa några bilder. Vem är det som är högbelånad? Stockholmsperspektivet på lån är väldigt fel. 1,8 miljoner i lån tycker man kanske inte är så farligt, men det är av befolkningen som har det. De återfinns i decilerna med höga inkomster. De stora lånen är alltså koncentrerade till de stora inkomsttagarna. De är dessutom ofta två i familjen, bor i storstad och är välutbildade. Det är ju inte dessa som är ämnet för dagen. Vad vi snarare behöver tala om är de som sitter fast hos . Det är de överskuldsatta. Man är överskuldsatt så fort man hamnar hos , men man är riktigt överskuldsatt om man blir kvar där. I likhet med Knausgård är de flesta rätt så måna om att inte vara där. Det är ganska svårt att leva med betalningsanmärkningar. Man får inte hyra bil eller bostad, och man har svårt att klara allt möjligt. Bilden visar hur många som har varit hos och hur . Många är inne och vänder. De blir förskräckta och betalar, och man hoppas att man slipper se dem igen hos . De hoppas säkert det själva också och gör vad de kan för det. Men en del människor blir kvar. När jag tittade efter, och det var , var det 93 000 personer som hade varit hos oavbrutet . Tänk er vilka liv de har haft. De har i alla fall inte fått några lån, hoppas jag. Det borde inte kunna gå att få lån i det läget. De har inte kunnat leva på mer än existensminimum . De är sjukare än andra och mer arbetslösa än andra. Ja, vad tror ni? Tala om arbetslinjen, tala om utanförskap. De har kanske inte så många barn eftersom de har varit där länge och väl är äldre. Men vi räknade också ut hur många barn det finns i familjer med någon betalningsanmärkning, och det var 160 000 barn. De är också glömda eftersom det inte finns kunskap om det. Det var första gången denna siffra togs fram. Till exempel glömdes de när fritidspengen skulle läggas in socialbidraget. Dessa lever i allmänhet på en lägre standard. De fick ingen fritidspeng. De finns inte, för det man inte vet finns inte. Evighetsgäldenärerna är den grupp som vi absolut måste göra något åt, för det är socialt fullständigt orimligt att för evighet sitta fast i en skuldsättning som uppenbarligen var fel från början. Bara ordet evighetsgäldenär är ganska obehagligt. Vi anser inte att folk ska straffas ett helt liv, i allmänhet inte ens om de är mördare. De 100 000 människor som har varit hos har ytterst litet hopp om att någonsin komma loss. Det finns förslag i min utredning om att vi ska titta på . Det är inte mer begåvat än så. De har infört slutlig preskription på lån som har legat hos deras kronofogdemyndighet och drivits in för allt vad kronofogden kan, och man kan ganska mycket, under . Jag menar att det är rimligt att göra som finländarna och låta lånet falla. Man kan gissa att det inte var en alldeles lysande kreditprövning från början. Även om det var det har personen betalat vad den har kunnat . Att ständigt leva utan hopp om att någonsin komma loss bidrar till arbetslöshet och social ofärd, i allra högsta grad. Det är den yttersta punkten som inte så få landar i. Jag anser att det här är den kanske allra viktigaste frågan när det gäller överskuldsatta. , : Tack för att jag får vara här! Jag ska med hjälp av ett antal bilder tala om handelns syn på konsumtion på kredit. Var tredje krona hamnar i detaljhandeln, och totalt hamnar ca per person där. Hur stor är omfattningen av konsumtion på kredit? Det är en komplicerad bild, och det finns egentligen inga uppgifter på hur mycket av konsumtionen som görs på kredit och hur många av dessa krediter som är osunda och leder till överskuldsättning. Av de 668 miljarderna som detaljhandeln omsätter kommer 42 miljarder från e-handeln. Vår uppskattning är att inom detaljhandeln står kreditköpen för totalt, 230 miljarder. Den absoluta merparten är sunda kreditköp. Hur många som leder till överskuldsättning är svårt för oss att uppskatta, men vi bedömer att det är få. För oss är det en viktig del. Den växer på den inhemska marknaden, men framför allt konkurrerar den på den interna-tionella marknaden. Att vara ute och konkurrera på den internationella marknaden är en viktig parameter i det hela. Konsumentens makt är större än någonsin, anser vi. Den digitala konsumenten har ständig tillgång till information och ett stort utbud av produkter. Man jämför mer före köp och är mer påläst och uppdaterad . Omdömen och erfarenhet delas friskt på sociala medier och har stor effekt på företagens agerande och svängrum. Den globala konkurrensen gör att företag måste finnas där konsumenten finns och ha attraktiva erbjudanden avseende utbud, priser, leveranser och betalningar. Konsumenten vill ha olika betalsätt i olika situationer, och kreditmöjligheten är ett av alternativen. Handelns ansvar är attraktiva erbjudanden och sjysta, tydliga villkor. Finns det några problem med konsumtion på kredit? Ja, det finns det, och som vi har hört tidigare uppstår de när livssituationen förändras genom arbetslöshet, sjukdom etcetera. Anser vi att det görs för dåliga kreditprövningar? Nej, vi anser inte det, och det visar statistiken på låga kundförluster ganska tydligt. Problematiskt är att det finns två olika myndigheter, och , som ska dela på tillsynsuppdraget. Det medför stor risk för olika tolkningar och tillämpning av regler för olika aktörer. Som exempel kan nämnas att detaljhandelsföretag som säljer på egen kredit, det vill säga utan samröre med finansiella aktörer, faller helt under tillsyn medan andra aktörer, till exempel Klarna, faller under Finansinspek-tionens tillsyn. Detta riskerar att skapa illojal konkurrens på marknaden. Därför efterlyser vi en dialog med myndigheterna om hur det ska motverkas. Är det ett problem att villkoren är otydliga vid köp eller i marknadsföring? Vi menar att nuvarande regler är tillräckliga men komplicerade. Handeln har ett ansvar att vara så tydlig som möjligt vad gäller avgifter, effektiv ränta med mera. Kritiken riktas mot att det är svårt att veta vad totalpriset inklusive avgifter och ränta blir. Allt fler aktörer framhåller dock totalpriset i såväl marknadsföring som inför köp. Vi vill också framhålla att i dagens konkurrenssituation måste man vara sjyst i sin marknadsföring och information så att man får behålla sina kunder.