bet · H301KrU1 · 2015-12-01 00:00:00 — För att dessa satsningar ska kunna genomföras föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. Denna ökning beräknar regeringen ska permanentas . Vidare räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget ska minskas med 2016 för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget . Regeringen begär ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. föreslår i kommittémotion 2015/16:2349 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 1). Motionärerna ser i det korta perspektivet behov av kontakttolkutbildningar på grund av dagens tillbaka omfattande invandring. Motionärerna föreslår dock en successiv nedtrappning av anslaget då de anser att deras assimileringspolitik och ansvarsfulla invandringspolitik jämte skärpta krav på kunskaper i svenska språket kommer att göra att behovet av kontakttolkar minskar . Serkan Köse (S) anser i motion 2015/16:827 att regeringen bör undersöka möjligheterna att öka antalet utbildningsplatser för tolkar och rättstolkar. Regeringens föreslagna höjning av anslaget stöds av i kommittémotion 2015/16:2258 yrkande 6 av m.fl. För att tillgodose samhällets behov av kontakttolkar anser utskottet i likhet med regeringen att anslaget bör ökas. Utskottet ställer sig således bakom en medelstilldelning på till anslaget . Därmed avvisas motionsförslaget från m.fl. (SD) som vill ha en kraftig neddragning av anslaget i förhållande till regeringens förslag. Motionsyrkandena från m.fl. (KD) och Serkan Köse (S) får anses tillgodosedda och avvisas. Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag om bemyndigande (punkt 18). Särskilda insatser inom folkbildningen (14:3) Anslaget får användas för utgifter för att genomföra insatser för att stärka kunskaper i svenska, om samhället och främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . anser i kommittémotion 2015/16:2138 yrkande 1 av m.fl. att anslaget ska upphöra. Även föreslår i kommittémotion 2015/16:2349 yrkande 1 av m.fl. att anslaget ska upphöra. Motionärerna anser att den form av etableringsinsatser som blir aktuella under anslaget inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar enligt motionärerna att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser i anspråk som kan behövas i annan svenskundervisning. I kommittémotion 2015/16:3158 av Per Lodenius m.fl. anser även att anslaget ska upphöra. Utskottet ser positivt på de särskilda folkbildningsinsatser som genomförs för asylsökande och nyanlända som bor på anläggningsboenden, insatser som regeringen föreslår ska fortsätta. Utskottet anser således att anslaget fyller en viktig funktion och ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget . Därmed avvisas motionsförslag från m.fl. (M), m.fl. (SD) och Per Lodenius m.fl. (C) om att anslaget ska upphöra. Tilläggas kan att regeringen i Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) föreslår att anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen ska ökas med ytterligare med anledning av den rådande flyktingsituationen. Regeringen bedömer att ytterligare medel behöver tillföras redan innevarande år för att studieförbunden ska kunna stärka sina insatser för asylsökande och boende på anläggningsboenden. Det tillfälliga stödet bedöms kunna utbetalas , men avses även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016. Lotteriinspektionen (15:1) Anslaget får användas för Lotteriinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget uppgår innevarande år till . Anslaget räknas upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget ska minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget . Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget . Utskottets samlade ställningstagande till anslagsfördelning och bemyndiganden Vad utskottet ovan har framfört med anledning av förslagen till anslag för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid innebär sammanfattningsvis att utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för utgiftsområdet (prop. 2015/16:1 utg. omr. 17 punkt 19). Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till bemyndiganden inom utgiftsområdet (prop. 2015/16:1 utg. omr. 17 punkterna 1–4, 6–9, 11 och 14–18). De motionsyrkanden som behandlats i sammanhanget avstyrks (bilaga 4). Det gäller följande motionsyrkanden: 2015/16:827 av Serkan Köse (S) 2015/16:1376 av och (båda C) 2015/16:1379 av och (båda C) 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 2015/16:1836 av m.fl. (SD) 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 19 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 2 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3 2015/16:2138 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 4 och 5 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 6, 8, 10 och 13 2015/16:2349 av m.fl. (SD) yrkande 1 2015/16:2548 av m.fl. (SD) yrkande 2 2015/16:2550 av m.fl. (SD) yrkande 2 2015/16:2856 av (KD) 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 47 2015/16:2979 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 7 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 23 2015/16:3158 av Per Lodenius m.fl. (C) 2015/16:3193 av m.fl. (FP) 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 45. Medelstilldelning till SR, SVT och UR Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till medelstilldelning från rundradiokontot till med 2 , till med 4 och till med . Verksamheten vid de tre programföretagen i allmänhetens tjänst, (), () och (), inklusive dotterbolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Regeringen föreslår att de tre programföretagen tilldelas sammanlagt 8 från rundradiokontot. Enligt förslaget ska de samlade medlen fördelas med 2 till SR, 4 till SVT och till UR. Medelstilldelningen för SVT, SR och UR har räknats upp i förhållande till 2015 i enlighet med beslut med anledning av propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). En förutsättning för den tvåprocentiga uppräkningen av medelstilldelningen till programbolagen ska enligt beslut vara att antalet radio- och tv-avgifter inte minskar i någon större omfattning. Mot bakgrund av prognoser från Radiotjänst i bedömer regeringen att antalet avgiftsbetalare inte kommer att minska i någon större omfattning och att den förutsättning som har angett därmed kommer att vara uppfylld. Inför budgetpropositionen 2015 begärde SVT en extra nivåhöjning om för medelstilldelningen för merkostnader till följd av beslutet att utrymma 700 MHz-bandet från tv-sändningar. Merkostnaderna består i att SVT:s andel av de fasta kostnaderna för nätdriften ökar samt kostnader för flytt av sändare till andra frekvenser. Med anledning av osäkerhet om rundradiorörelsens utveckling och med hänsyn till att merkostnaderna huvudsakligen torde uppkomma efter 2015 angavs i budgetpropositionen (utg.omr. 17 s. 164) att regeringen avsåg att återkomma i frågan om eventuell kompensation till SVT. Inför budgetpropositionen har SVT återkommit med sin begäran om kompensation. SVT har beräknat merkostnaderna under den resterande delen av tillståndsperioden till , varav beräknas uppkomma . Regeringen anser att SVT bör ges möjlighet att utföra det public service-uppdrag som beslutat om under de ekonomiska villkor som angett och föreslår därför att SVT får en särskild tilldelning om . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning från rundradiokontot till SR, SVT och UR (punkt 12). Medelstilldelning till Myndigheten för press, radio och tv Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag att från rundradiokontot tillföra till statsbudgetens inkomstsida för den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för press, radio och tv. Myndigheten för radio och tv (som byter namn till Myndigheten för press, radio och tv ) finansieras delvis över statens budget, delvis med medel från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Regeringen föreslår att ska anvisa från rundradiokontot. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning från rundradiokontot till Myndigheten för press, radio och tv (punkt 13). Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag att tidigare ställningstaganden i frågor om namn på och intern organisation för den verksamhet som bedrivs av inte längre ska gälla. Regeringen föreslår att tidigare ställningstaganden i frågor om namn på och intern organisation för den verksamhet som bedrivs av inte längre ska gälla. Regeringen ska i fortsättningen bestämma i frågor om namn på och intern organisation för verksamheten. inrättades 1976 (prop. 1975/76:135, bet. 1975/76:KrU35, rskr. 1975/76:355). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att verksamhet genomgått väsentliga förändringar. Som exempel nämns att är en nämndmyndighet utan en styrelsemyndighet, dvs. myndigheten leds av en styrelse och inte en nämnd. Frågor om namn på och intern organisation för den verksamhet som bedrivs av faller inom regeringens kompetensområde och kan därmed regleras på förordningsnivå. I propositionen anförs att en minskad detaljstyrning av organisationen ökar möjlighet att bedriva och utveckla en effektiv stödverksamhet. Det skulle inte vara ändamålsenligt eller effektivt att även fortsatt ha en ordning där skulle behöva ta ställning till den typ av organisatoriska frågor som är aktuella. Regeringen föreslår därför att tidigare riksdagsbindningar ska upphävas, för att regeringen fortsättningsvis ska ha möjlighet att besluta i frågor om namn på och intern organisation för verksamheten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 10). Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet Utskottets förslag i korthet godkänner att regeringen på AB Svenska 2016 verkar för att bolagsstämman beslutar om att ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott från Nya Penninglotten ska fördelas till olika kulturella ändamål. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2016 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2015 från Nya Penninglotten, avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål. Bidraget ska fördelas enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 5). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om nya kulturpolitiska mål med hänvisning till de kulturpolitiska mål som antogs av . Jämför reservation (SD). föreslår i kommittémotion 2015/16:2349 av m.fl. yrkande 2 att beslutar att anta nya kulturpolitiska mål som ska gälla fr.o.m. . De föreslår att följande nationella kulturpolitiska mål ska antas: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjligheten till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistoriska hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande – främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden – knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård – väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt – särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionshinder – säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna – främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Utskottet avvisar bestämt förslag till nya kulturpolitiska mål, som utskottet bedömer skulle innebära en insnävning i förhållande till de nu gällande mål som antog (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Målen syftar bl.a. till att en mångfald av kulturuttryck ska prägla samhällets utveckling. En av förutsättningarna för att målen ska kunna uppnås är därmed att kulturpolitiken ska främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. En annan viktig förutsättning är att främja kvalitet och konstnärlig förnyelse. Utskottet anser att kulturen måste vara relevant och angelägen för hela befolkningen. Kulturpolitiken ska bidra till en ökad mångfald och ett mångfacetterat kulturutbud och därmed till större valfrihet för var och en. Att många olika erfarenheter, tankar och historier tas till vara och speglas är en förutsättning för en levande demokrati. Allas möjlighet till kulturupplevelser och bildning och att utveckla sina skapande förmågor ska främjas. Barns och ungas rätt till kultur ska uppmärksammas särskilt. Vad gäller samtidskonstens förutsättningar är en av de kulturpolitiska prioriteringarna att förbättra villkoren för den nyskapande kulturen. Internationaliseringen av kulturlivet bidrar till ett ökat kontaktnät och därmed vidgad arbetsmarknad för konstnärer. Utskottet vill vidare framhålla att även kulturarvet har en framskjuten plats inom ramen för de gällande kulturpolitiska målen. Kulturpolitiken ska också främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Lika tillgång till vårt gemensamma kulturarv bör ses som en demokratisk rättighet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2015/16:2349 av m.fl. (SD) yrkande 2. Mål för kulturpolitiken, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2349 av m.fl. (SD) yrkande 2. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, men gör också riktade satsningar för att särskilt tillgängliggöra kulturen för barn, gamla och funktionshindrade. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill främja en positiv samhällsutveckling. I de kulturpolitiska målen bör det tydligt framgå att staten har ett ansvar för kulturarvet och för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, att verka för att stärka kulturens roll inom fler sektorer, samt att stimulera samtidskulturen att i något högre utsträckning än stå på egna ben. Med dessa tre aspekter i åtanke – kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar – föreslår att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och för knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: • främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande • främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden • knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård • väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt • särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionshinder • säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna • främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Därmed bifaller motion 2015/16:2349 (SD) yrkande 2. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken (bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I stället framför vi i detta särskilda yttrande våra synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår, och som delvis framgår av motion 2015/16:2138. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) ställer sig inte bakom regeringens satsning på musik- och kulturskolorna () och inte heller satsningen på att främja kulturverksamhet i vissa bostadsområden (). Satsningarna är enligt vår uppfattning underfinansierade, slår fel ur ett fördelningspolitiskt perspektiv och gynnar storstadskommuner. Anslaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (1:2) minskas därmed sammantaget med i förhållande till regeringens förslag. Vi stöder inte heller regeringens förstärkning på till Kultursamverkansmodellen. Anslaget Bidrag till regional kulturverksamhet (1:6) minskas därmed med i förhållande till regeringens förslag. Museer och utställningar (8:1–8:6) Vi anser att anslaget Centrala museer: Myndigheter (8:1) ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Detta eftersom vi inte ansluter oss till regeringens förslag om fri entré vid vissa centrala museer som är myndigheter. Regeringens förslag är enligt vår uppfattning underfinansierat, gynnar turister och etablerade kulturkonsumenter boende i och når inte heller bredare grupper av människor. Trossamfund (9:1–9:2) anser att anslaget Stöd till trossamfund (9:2) ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen, inklusive regeringens förslag, blir då på totalt . Satsningen ska gå till att stärka säkerhetsarbetet i och kring religiösa byggnader. Film (10:1) Vi ställer oss inte bakom regeringens förslag om biografstöd till landsbygden på som en konsekvens av att vi säger nej till höjd biografmoms. Denna skattehöjning är enligt vår uppfattning ett slag mot biografernas ekonomi och nedvärderar biograffilmen som kulturform. Ungdomspolitik (12:1–12:2) delar inte regeringens uppfattning att ska tillföras anslaget Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet (12:2) för en ’’nationell samling för unga som varken arbetar eller studerar’’. Anledningen är att regeringen lägger pengar på samordnare och nationella samlingar, som av regeringens skattehöjningar slår mot jobb och företagande där unga drabbas särskilt hårt. Politik för det civila samhället (13:1–13:6) ställer sig inte bakom regeringens förslag om en satsning på till anslaget Stöd till idrotten (13:1) för att stärka insatser främst inom barn- och ungdomsidrotten, men stöder däremot regeringens satsning på idrottsanslaget för etablering av nyanlända på . Folkbildning (14:1–14:3) Regeringens förslag om ökade medel med för att bl.a. utvidga antalet platser på folkhögskolans allmänna och särskilda kurser ställer sig inte bakom. Vi drar dock inte bort hela beloppet, utan minskar anslaget Bidrag till folkbildningen (14:1) med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens särskilda satsning på riktade till asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende, ställer sig inte bakom. Därmed anser vi att anslaget Särskilda insatser inom folkbildningen (14:3) ska upphöra. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor.