· H301SkU4 · 2015-11-04 09:01:13 — Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen i betänkande 2015/16:SkU4. Betänkandet handlar om hanteringen av dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor. När vi har behandlat detta har vi koncentrerat oss på att se på konsekvenserna för rättssäkerheten i de olika delarna av propositionens förslag. Själva utgångspunkten i propositionen är att man ska stärka rättssäkerheten i hanteringen på grund av olika förhållanden som har uppstått. Vi har också tittat på det ur följande perspektiv: Är de framlagda förslagen verkligen de bästa för att reda ut de problem som finns med rättssäkerheten i skattemål av den art som avses i propositionen? Svaret på de frågor som vi har ställt är nej. I propositionen har regeringen inte agerat tillräckligt skarpt för att skapa den bästa lösningen, som verkar avskräckande för dem som får för sig att agera brottsligt med sina skatteuppgifter och annat och som gör att man behandlas på ett så rättssäkert sätt som möjligt i den aktuella typen av mål. I själva verket menar vi, herr talman, att man har lyckats göra det precis motsatta. Man skapar mer rättsosäkerhet och godtycklighet genom att dela på processen att avgöra om skattetillägg ska dömas ut, beroende på förutsättningen, det vill säga om den tilltalade först dömts för skattebrott eller ej. Det är dubbla förfaranden med helt olika utgångspunkter och rättsliga bakgrunder. I det förra fallet ska det hanteras av en domstol och i det senare fallet - det är samma fråga, det vill säga ett eventuellt utdömande av skattetillägg - av tjänstemän på . Man har krånglat till det på ett helt ofattbart sätt. Vi menar att man borde ha tagit ett radikalt grepp på den avart i svensk rättstillämpning som kallas för skattetillägg. Ett av de grundläggande och uttalade målen för hela statsförvaltningen är att skapa en relevant och för gemene man förståelig lagstiftning och tillämpningsföreskrifter som gäller lika för alla och som dessutom ligger inom ramen för det allmänna rättsmedvetandet. De aktuella förslagen i propositionen går, herr talman, i motsatt riktning i alla dessa avseenden. menar att skattetillägg ska ses som en administrativ avgift. Här har vi ett av de stora problemen. Detta synsätt har länge varit en uppfattning som legat långt bortom gränsen för det allmänna rättsmedvetandet. I stort sett alla som drabbas av denna pålaga uppfattar det som ett straff. Det är ett straff utan dom, och det förekommer inte i en rättsstat. Det är emot alla rättsprinciper vi kan hitta. Ingen ska straffas utan att vara dömd för ett brott - det är vår grundläggande utgångspunkt i vår bedömning av det här. Och i fråga om att dömas för ett brott har vi en lång tradition i . Man ska anses oskyldig till dess att motsatsen har bevisats. I bjärt kontrast till har och tydligt fastställt att skattetillägg ska anses som ett straff. Det är självklart - så är det. Detta är i sig tillräcklig grund för att dra de slutsatser vi har dragit. De rättsvårdande myndigheterna har gått emot bedömning i flera fall. Såväl som regeringen bör dra rimliga slutsatser av sådana ställningstaganden. Referenser till dessa ställningstaganden finns också i propositionen, vilket gör det tydligare att man bör finna en annan väg än den regeringen har valt. Regeringens förslag bryter alltså mot de rättsprinciper vi håller högt i denna kammare. Propositionens förslag rättar inte till problemen. De skapar snarare nya och fler problem av samma art. Därför har vi, herr talman, valt att yrka avslag på propositionen. Vi har också valt att yrka på att regeringen ska göra om arbetet utifrån vårt förslag att helt avskaffa straffet skattetillägg. Det håller inte en tillräckligt hög standard för att få finnas i en rättsstat, oavsett om man ser det ur en processrättslig synvinkel eller om man ser det utifrån det allmänna rättsmedvetandet. I stället bör alla fall av felaktigheter som kan bedömas hålla en brottslig standard och som kan bedömas som skattebrott utredas som ett brott i samma ordning som och därefter hanteras av rättsväsendet i vanlig ordning. Skattetillägg avskaffas därmed helt, och i stället skärps påföljden böter och, vid allvarliga brott, fängelse. Vårt förslag innebär att rättssäkerheten påtagligt stärks. Den orättfärdiga påföljden skattetillägg, utan att brott kan styrkas, avskaffas helt. Den rättsliga processen blir enhetlig och förutsägbar i både form och principer på det sätt som alla rättsprocesser ska vara beskaffade i en rättsstat. I vår motion diskuterar vi de förutsättningar som bör gälla med utgångspunkt från det resonemang jag har redovisat i detta inlägg. Förutom att regeringen helt missar tillfället att ställa rättssäkerheten till rätta i skattebrottsmål skapar de aktuella lagförslagen en mer omfattande byråkrati och mer komplexa regler som ska tolkas och förstås i komplexa sammanhang. Och man bygger förutsättningar för att minska viljan till regelefterlevnad i skatteärenden. Detta är helt emot regeringens egna instruktioner till , till exempel regleringsbrevet. Vi behöver öka förtroendet för rättssäkerheten i skattemål. Vi behöver också öka relevansen i hanteringen av skattebrott genom att ta bort processregler som ligger utanför rättsväsendet. Straff ska endast kunna följa efter en lagakraftvunnen dom i domstol. Därför måste propositionen avslås. Regeringen bör återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som anförs i vår reservation och som uppfyller dessa krav. antog i samband med vårpropositionen riktlinjer för skattepolitiken. Det ska vara goda förutsättningar för varaktig och hög sysselsättning, goda villkor för företagande och investeringar, generell och rättvist fördelad välfärd, effektiva ekonomiska styrmedel och en legitimitet och rättvisa i systemet. Själva förutsättningen för dessa riktlinjer är ett kontinuerligt arbete med att stärka rättssäkerheten. Det är helt nödvändigt för att behålla och öka skattesystemets legitimitet. Den proposition vi behandlar är ett viktigt steg i komplicerade frågor. Alliansregeringen tillsatte den utredning som utgör bakgrunden till dagens proposition. När det gäller skatteutskottets behandling av den propositionen har sju partier ställt sig bakom förslaget i betänkandet. Jag vill ta tillfället i akt att inleda med några reflektioner kring just rättssäkerhet, för rättssäkerheten är helt avgörande för att som nation ska fortsätta att vara ett land där människor vill starta och driva företag och växla upp sitt företagande. För som nation riskerar en bristande rättssäkerhet inte bara att många enskilda personer hamnar i kläm, utan det ökar även den risk företagare tar då de startar företag, expanderar och anställer. I förlängningen påverkar det företagandet negativt, vilket i sin tur betyder färre nya jobb och mindre skatteintäkter för vår gemensamma välfärd. Få bestämmelser i de svenska grundlagarna är så tydliga som bestämmelsen om att beslutar om skatter och avgifter till staten och om statens budget. Trots att bestämmelsen, både i gammal och ny tappning, är entydig är dess tillämpning inte självklar. Inte minst i ett land med långtgående normgivningsdelegation, där myndigheter anförtros att utforma politiken under övergripande ramlagar och ofta ramförordningar, är det tveksamt om principen upprätthålls. Med dagens betänkande tar vi därför ett viktigt steg för en ökad rättssäkerhet. Rättssäkerhet innebär att individen åtnjuter skydd mot statens i och för sig legitima maktutövning. Det är ett skydd som ska åstadkommas genom regler som har karaktären av lagar och av rättsligt bindande normer. Rättssäkerheten är oupplösligt förbunden med idén om rättsstaten och om själva rätten, eller lagen, som ett egenvärde - något mer än blott ett instrument för att genomföra den politiska maktens vilja. Denna uppfattning är förankrad i den svenska grundlagen. Rättssäkerhetsprinciperna ska tillfredsställa den enskilde medborgarens naturliga krav på trygghet i samhället. I detta krav på trygghet ligger att samhället ska vara organiserat och ordnat så att medborgare och organisationer kan förutse de rättsliga följderna av sina handlingar. Förutsebarhet anses vara ett grundläggande element i rättssäkerhetsbegreppet. Avslutningsvis, herr talman: Det ska vara svårt att göra fel. Man ska göra rätt från början. Utvecklingen inom skatteområdet har förskjutits till mer förebyggande och mindre kontrollerande. I det arbetet är det naturligtvis viktigt att vi också genomför lagstiftningsarbeten för att underlätta detta synsätt. Jag vill med detta yrka bifall till skatteutskottets förslag i betänkandet och därmed till den aktuella propositionen. antog i samband med vårpropositionen riktlinjer för skattepolitiken. Det ska vara goda förutsättningar för varaktig och hög sysselsättning, goda villkor för företagande och investeringar, generell och rättvist fördelad välfärd, effektiva ekonomiska styrmedel och en legitimitet och rättvisa i systemet. Själva förutsättningen för dessa riktlinjer är ett kontinuerligt arbete med att stärka rättssäkerheten. Det är helt nödvändigt för att behålla och öka skattesystemets legitimitet. Den proposition vi behandlar är ett viktigt steg i komplicerade frågor. Alliansregeringen tillsatte den utredning som utgör bakgrunden till dagens proposition. När det gäller skatteutskottets behandling av den propositionen har sju partier ställt sig bakom förslaget i betänkandet. Jag vill ta tillfället i akt att inleda med några reflektioner kring just rättssäkerhet, för rättssäkerheten är helt avgörande för att som nation ska fortsätta att vara ett land där människor vill starta och driva företag och växla upp sitt företagande. För som nation riskerar en bristande rättssäkerhet inte bara att många enskilda personer hamnar i kläm, utan det ökar även den risk företagare tar då de startar företag, expanderar och anställer. I förlängningen påverkar det företagandet negativt, vilket i sin tur betyder färre nya jobb och mindre skatteintäkter för vår gemensamma välfärd. Få bestämmelser i de svenska grundlagarna är så tydliga som bestämmelsen om att beslutar om skatter och avgifter till staten och om statens budget. Trots att bestämmelsen, både i gammal och ny tappning, är entydig är dess tillämpning inte självklar. Inte minst i ett land med långtgående normgivningsdelegation, där myndigheter anförtros att utforma politiken under övergripande ramlagar och ofta ramförordningar, är det tveksamt om principen upprätthålls. Med dagens betänkande tar vi därför ett viktigt steg för en ökad rättssäkerhet. Rättssäkerhet innebär att individen åtnjuter skydd mot statens i och för sig legitima maktutövning. Det är ett skydd som ska åstadkommas genom regler som har karaktären av lagar och av rättsligt bindande normer. Rättssäkerheten är oupplösligt förbunden med idén om rättsstaten och om själva rätten, eller lagen, som ett egenvärde - något mer än blott ett instrument för att genomföra den politiska maktens vilja. Denna uppfattning är förankrad i den svenska grundlagen. Rättssäkerhetsprinciperna ska tillfredsställa den enskilde medborgarens naturliga krav på trygghet i samhället. I detta krav på trygghet ligger att samhället ska vara organiserat och ordnat så att medborgare och organisationer kan förutse de rättsliga följderna av sina handlingar. Förutsebarhet anses vara ett grundläggande element i rättssäkerhetsbegreppet. Avslutningsvis, herr talman: Det ska vara svårt att göra fel. Man ska göra rätt från början. Utvecklingen inom skatteområdet har förskjutits till mer förebyggande och mindre kontrollerande. I det arbetet är det naturligtvis viktigt att vi också genomför lagstiftningsarbeten för att underlätta detta synsätt. Jag vill med detta yrka bifall till skatteutskottets förslag i betänkandet och därmed till den aktuella propositionen. Jag har bara en kort fråga om utgångspunkten för skattetillägg som sådant. Man kan säga att skattetillägg är en kvarleva från det röda 70-talets myndighetssträvanden att betrakta människor som presumtiva brottslingar som ännu inte blivit upptäckta. Det kom till i en lagstiftning 1972, tror jag att det var. Själva tanken bakom skattetillägg som konstruktion är just den märkliga idén att människor och företag med ett myndighetsbeslut kan påföras ett straff på som man har att betala in. Om man vill, orkar och har råd kan man begära resning mot ett sådant här beslut i en domstol, men det är en enormt tidsödande och kostnadskrävande process. Vi tycker att man bör avskaffa den här typen av dumheter i svensk rättstillämpning, för det hör inte hemma i en rättsstat. Varför tycker inte det? Jag har bara en kort fråga om utgångspunkten för skattetillägg som sådant. Man kan säga att skattetillägg är en kvarleva från det röda 70-talets myndighetssträvanden att betrakta människor som presumtiva brottslingar som ännu inte blivit upptäckta. Det kom till i en lagstiftning 1972, tror jag att det var. Själva tanken bakom skattetillägg som konstruktion är just den märkliga idén att människor och företag med ett myndighetsbeslut kan påföras ett straff på som man har att betala in. Om man vill, orkar och har råd kan man begära resning mot ett sådant här beslut i en domstol, men det är en enormt tidsödande och kostnadskrävande process. Vi tycker att man bör avskaffa den här typen av dumheter i svensk rättstillämpning, för det hör inte hemma i en rättsstat. Varför tycker inte det? Den svenska skattepolitiken och rättsprövningen kopplad till just skattepolitiken har förändrats. Jag tycker att det är ett bra arbete som har gjort på initiativ från flera olika regeringar. Vi har också jobbat med dessa frågor. Vi hade initierat den utredning som ligger till grund för den proposition vi har att hantera , och här tydliggörs reglerna både för skattetillägg och för skattebrott i syfte att klara ut systemet, klargöra och skapa en bättre förutsebarhet och därmed också lyfta den enskilda individen eller det enskilda företaget för att skapa förutsebarhet och tydlighet. De förändringar som ligger på bordet är dessutom anpassade till det regelverk som hanteras av EU. Den svenska skattepolitiken och rättsprövningen kopplad till just skattepolitiken har förändrats. Jag tycker att det är ett bra arbete som har gjort på initiativ från flera olika regeringar. Vi har också jobbat med dessa frågor. Vi hade initierat den utredning som ligger till grund för den proposition vi har att hantera , och här tydliggörs reglerna både för skattetillägg och för skattebrott i syfte att klara ut systemet, klargöra och skapa en bättre förutsebarhet och därmed också lyfta den enskilda individen eller det enskilda företaget för att skapa förutsebarhet och tydlighet. De förändringar som ligger på bordet är dessutom anpassade till det regelverk som hanteras av EU. fick jag tyvärr inte något svar på frågan. Jag frågade varför inte tycker att man ska ta bort den här typen av avarter av så kallade administrativa avgifter som fortfarande ska finnas kvar enligt det här förslaget, där kan utdöma enormt hårda straff som nästan inte finns i bötessammanhang i vanlig rättstillämpning. Varför vill inte ta bort dessa dumheter? fick jag tyvärr inte något svar på frågan. Jag frågade varför inte tycker att man ska ta bort den här typen av avarter av så kallade administrativa avgifter som fortfarande ska finnas kvar enligt det här förslaget, där kan utdöma enormt hårda straff som nästan inte finns i bötessammanhang i vanlig rättstillämpning. Varför vill inte ta bort dessa dumheter? Jag har svarat: Det är väldigt viktigt att vi gör ett förtydligande när det gäller det dubbla förfarandet, alltså både skattetillägg och skatteåtal och därmed dom utifrån den rättspraxis vi har i . Vi tycker att den proposition som regeringen har lagt på bordet och som samtliga partier, utom , i skatteutskottet har ställt sig bakom på ett bra sätt gör ett avvägande där vi låter myndigheterna ha en tydlig roll och där vi låter rättssystemet i form av domstolar ha en annan roll. Med den proposition som vi behandlar och det förslag till beslut som skatteutskottet har lagt på bord klargör vi de här bitarna, och det tycker jag är väldigt bra. Jag har svarat: Det är väldigt viktigt att vi gör ett förtydligande när det gäller det dubbla förfarandet, alltså både skattetillägg och skatteåtal och därmed dom utifrån den rättspraxis vi har i . Vi tycker att den proposition som regeringen har lagt på bordet och som samtliga partier, utom , i skatteutskottet har ställt sig bakom på ett bra sätt gör ett avvägande där vi låter myndigheterna ha en tydlig roll och där vi låter rättssystemet i form av domstolar ha en annan roll. Med den proposition som vi behandlar och det förslag till beslut som skatteutskottet har lagt på bord klargör vi de här bitarna, och det tycker jag är väldigt bra. Uttaget av skatt är en förutsättning för en fungerande välfärd. Det är därför viktigt att uttaget sker på ett sätt som är legitimt, både vad gäller hur den enskilde redovisar sina skattepliktiga inkomster och hur staten tar in skatt från dessa inkomster. Det är så att säga ett delat ansvar mellan individ och stat. Därför är det avgörande såväl att , som är den myndighet som har till uppgift att ta in skatt, gör det så enkelt som möjligt som att den enskilde medverkar genom att lämna riktiga uppgifter. Då behövs också effektiva sanktionsmöjligheter mot de enskilda som inte medverkar. Vi vet att det förekommer, antingen genom att man utelämnar uppgifter eller genom att man lämnar felaktiga uppgifter. Det kan i många fall handla om slarv, men i många fall handlar det också om ett medvetet undandragande av skatt. Vi har en sanktionsmöjlighet som kallas skattetillägg. Den beslutas om av på objektiva grunder, alltså inte utifrån uppsåt, och finns till för att beivra och förebygga skattefel. Men undandragande är också ett brott som kan leda till allmänt åtal. Då bedöms även uppsåtsfrågan. Att båda dessa system finns leder ibland till dubbla förfaranden och till att samma person prövas eller döms för samma handling två gånger. Det strider mot vad som är acceptabelt i en rättsstat, och det strider mot och , som vi har åtagit oss att följa. Frågan om dubbelprövning har varit aktuell under med olika avgöranden i olika instanser, vilket också beskrivs såväl i propositionen som i betänkandet. Därför är det bra, herr talman, att detta nu åtgärdas. Det görs bland annat genom att en spärregel införs som säger att den ena instansen inte får inleda ett förfarande om den andra redan har gjort det. Därmed förhindras dubbelprövning, och rättssäkerheten i skatteförfarandet ökar. Förslaget i propositionen innebär också att en sammanslagen prövning kan göras, det vill säga att åklagaren när ett mål om skattebrott ska prövas i allmän domstol också får i uppdrag att företräda frågan om skattetillägg. Flera remissinstanser och Lagrådet har bedömt att detta kommer att bli komplicerat, men det är viktigt att poängtera att majoriteten av remissinstanserna antingen har tillstyrkt eller inte invänt mot förslagen i propositionen. Det framgår också tydligt av propositionen att förändringarna, om de vinner laga kraft, kommer att följas upp. Men det är säkert så att det kommer att bli bitvis komplicerat. En stor del av vår lagstiftning är komplicerad. Men man får fråga sig vad alternativet är. Det alternativ som företräds av är att helt avskaffa skattetillägget. Men det vore att luckra upp gränsen mellan vad som är legalt och vad som är illegalt och att verktygen för att förebygga skattefelet blir färre. Jag har svårt att se att , som gärna vill framhålla sig som försvarare av lag och rätt, skulle driva liknande frågor på andra rättsområden. Man kan fråga sig om det är av omsorg om en tillämpbar lagstiftning eller om det är av omsorg om partikamrater med en benägenhet att vara inblandade i den typen av förfaranden. Förslagen skulle, om de blev verklighet, få konsekvenser för möjligheten att upprätthålla rättvisa och ordning i skatteuttaget. Det, herr talman, är något som vi socialdemokrater inte vill medverka till. Därför yrkar jag bifall till propositionen och avslag på motionen. Uttaget av skatt är en förutsättning för en fungerande välfärd. Det är därför viktigt att uttaget sker på ett sätt som är legitimt, både vad gäller hur den enskilde redovisar sina skattepliktiga inkomster och hur staten tar in skatt från dessa inkomster. Det är så att säga ett delat ansvar mellan individ och stat. Därför är det avgörande såväl att , som är den myndighet som har till uppgift att ta in skatt, gör det så enkelt som möjligt som att den enskilde medverkar genom att lämna riktiga uppgifter. Då behövs också effektiva sanktionsmöjligheter mot de enskilda som inte medverkar. Vi vet att det förekommer, antingen genom att man utelämnar uppgifter eller genom att man lämnar felaktiga uppgifter. Det kan i många fall handla om slarv, men i många fall handlar det också om ett medvetet undandragande av skatt. Vi har en sanktionsmöjlighet som kallas skattetillägg. Den beslutas om av på objektiva grunder, alltså inte utifrån uppsåt, och finns till för att beivra och förebygga skattefel. Men undandragande är också ett brott som kan leda till allmänt åtal. Då bedöms även uppsåtsfrågan. Att båda dessa system finns leder ibland till dubbla förfaranden och till att samma person prövas eller döms för samma handling två gånger. Det strider mot vad som är acceptabelt i en rättsstat, och det strider mot och , som vi har åtagit oss att följa. Frågan om dubbelprövning har varit aktuell under med olika avgöranden i olika instanser, vilket också beskrivs såväl i propositionen som i betänkandet. Därför är det bra, herr talman, att detta nu åtgärdas. Det görs bland annat genom att en spärregel införs som säger att den ena instansen inte får inleda ett förfarande om den andra redan har gjort det. Därmed förhindras dubbelprövning, och rättssäkerheten i skatteförfarandet ökar. Förslaget i propositionen innebär också att en sammanslagen prövning kan göras, det vill säga att åklagaren när ett mål om skattebrott ska prövas i allmän domstol också får i uppdrag att företräda frågan om skattetillägg. Flera remissinstanser och Lagrådet har bedömt att detta kommer att bli komplicerat, men det är viktigt att poängtera att majoriteten av remissinstanserna antingen har tillstyrkt eller inte invänt mot förslagen i propositionen. Det framgår också tydligt av propositionen att förändringarna, om de vinner laga kraft, kommer att följas upp. Men det är säkert så att det kommer att bli bitvis komplicerat. En stor del av vår lagstiftning är komplicerad. Men man får fråga sig vad alternativet är. Det alternativ som företräds av är att helt avskaffa skattetillägget. Men det vore att luckra upp gränsen mellan vad som är legalt och vad som är illegalt och att verktygen för att förebygga skattefelet blir färre. Jag har svårt att se att , som gärna vill framhålla sig som försvarare av lag och rätt, skulle driva liknande frågor på andra rättsområden. Man kan fråga sig om det är av omsorg om en tillämpbar lagstiftning eller om det är av omsorg om partikamrater med en benägenhet att vara inblandade i den typen av förfaranden. Förslagen skulle, om de blev verklighet, få konsekvenser för möjligheten att upprätthålla rättvisa och ordning i skatteuttaget. Det, herr talman, är något som vi socialdemokrater inte vill medverka till. Därför yrkar jag bifall till propositionen och avslag på motionen. Tyvärr avslutar sitt anförande på en låg nivå som inte borde höra hemma här, men jag lämnar det utan vidare kommentarer. säger att dubbelprövningen tas bort. Det är helt rätt. Det är själva grunden i hela betänkandet och i propositionen. Det är bra. Det har vi absolut ingenting emot. Men det vi vänder oss emot är att man inte går hela vägen och tar bort en avart i svensk rättstillämpning där människor och företag straffas utan att det finns en fällande dom. Det är ett rättsvidrigt sätt att hantera frågan. Det bygger på gammal socialdemokratisk vänsterpolitik. Då måste väl stå här och försvara den politiken.