bet · H201MJU13 · 2015-05-21 00:00:00 — Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil- och kärnkraftsenergi till förnybart och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Enligt motion 2014/15:631 av och (båda MP) bör Försvarsmaktens vindkraftsstopp omprövas för att låta vindkraften samexistera med försvaret. Försvarsmaktens vindkraftsstopp är ett av de största hindren mot möjligheterna att nå potential för vindkraft. behandling och kompletterande uppgifter När det gäller forskning om vindkraftens påverkan kan arbetet inom Vindval nämnas. Vindval finansieras via och drivs av . Vindval är ett kunskapsprogram som tar fram och förmedlar fakta om vindkraftens effekter på människan, naturen och miljön. Programmet startade och har under de första etapperna genomfört 30 forskningsprojekt. Den nuvarande etappen av Vindval löper fram t.o.m. . Under programmets två första etapper som pågick bedrevs forskningen huvudsakligen inom fyra områden: människors intressen, fåglar och fladdermöss, marint liv och däggdjur på land. Ett trettiotal forskningsprojekt och fyra syntesprojekt har ingått i Vindvals första etapper. Resultaten kan användas som underlag för miljökonsekvensbeskrivningar liksom i planerings- och tillståndsprocesser inför vindkraftsetableringar. Projekt inom Vindval etapp 3 kommer att följa upp och förmedla erfarenheter från vindkraftsparker som är i drift. Dessutom kommer Vindval att verka för att öka kontaktytan mot andra länder för att få en effektiv kunskapsöverföring. avsätter sammanlagt för att genomföra Vindvalsprogrammet etapp 3. Uppförande av ett vindkraftverk som är högre än eller uppförande av flera vindkraftverk ska prövas enligt 9 kap. antingen genom en anmälan eller genom en ansökan om tillstånd. Vidare kan tillsynsmyndigheten förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd enligt 9 kap. 6 a § om verksamheten medför risk för betydande olägenheter för miljön. En ansökan om tillstånd ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning (MKB) enligt 6 kap. 3–10 §§ . I miljökonsekvensbeskrivningen ska de direkta och indirekta effekter som verksamheten kan medföra på t.ex. människor, djur och landskap identifieras och beskrivas. Miljökonsekvensbeskrivningen ska också möjliggöra en samlad bedömning av verksamhetens effekter på människors hälsa och miljön. Enligt mål ska balken bl.a. tillämpas så att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas (1 kap. 1 §). Vidare följer av 3 kap. 6 § att mark- och vattenområden samt fysisk miljö i övrigt som har betydelse från allmän synpunkt till följd av deras naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet så långt möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada natur- eller kulturmiljön. Utskottet har tidigare utförligt behandlat vindkraftens effekter, bl.a. i betänkande 2013/14:MJU20. Vad gäller frågan om riktvärden för buller från vindkraftverk anförde utskottet då att är en ramlagstiftning, vilket bl.a. innebär att har delegerat rätten att utfärda mer detaljerade föreskrifter till regeringen och dess myndigheter. När det gäller tillståndsvillkor, t.ex. rörande bullernivå, bestäms dessa av den behöriga tillståndsmyndigheten genom en prövning i det enskilda fallet mot bakgrund av bestämmelser. Enligt om vindkraft (– Planering och prövning av vindkraftverk på land och i kustnära vattenområden, ) är det riktvärde för buller utomhus från vindkraftverk som tillämpas vid tillståndsmyndigheternas bedömning i de flesta fall (A) vid bostäder. Flera mindre studier av störningar från vindkraftverk har gjorts (se vidare bet. 2013/14:MJU20). I hävdas att det sammanfattningsvis kan sägas att studierna visar att (A) är ett lämpligt riktvärde och att ett riktvärde på (A) utomhus vid bostäder med hänsyn till detta inte bör överskridas. För vissa områden där ljudmiljön är särskilt viktig och naturliga ljud dominerar, t.ex. fjäll och skärgårdar, bör värdet dock vara lägre än (A). Vad gäller områden där ljudmiljön är särskilt viktig konstaterade utskottet att åtgärder kan vidtas på lokal nivå. En kommun kan i översiktsplanen peka ut områden där en låg bullernivå bör upprätthållas. Utskottet hänvisade i betänkandet till rapporten från forskningsprojektet inom Vindval (rapport 6497) där det anförs att vindkraftens utbyggnad påverkar människors intressen olika beroende på om personen är markägare, fastighetsägare, permanentboende, sommarboende eller turist. Dessa intressegrupper upplever och använder landskapet på helt olika sätt. Den som söker lugn och ro kan känna sig störd av vindkraftverk medan den som äger mark kan se verken som en inkomstkälla. Enligt rapporten kan människor ha både positiva och negativa attityder till vindkraft. Om en vindkraftsetablering planeras i ett landskap som människor har särskilda relationer till kan attityden till vindkraft bli negativ eller avvaktande hos någon som generellt har en positiv attityd till vindkraft. Den visuella upplevelsen kan vara en viktig bidragande faktor till en negativ attityd för etablering i närområdet. I rapporten framhålls att enskilda personers möjligheter att påverka vindkraftsprocessen också påverkar attityden. I de fall där markägande och företagande går hand i hand är acceptansen för en utbyggnad stark, liksom uppfattningen att vindkraftparken kan tjäna som turistiska mervärden och förstärka områdets attraktionskraft. Enligt rapporten har vindkraftsetableringars påverkan på fastighetsvärden analyserats i flera olika forskningsprojekt. Forskarna kunde inte se några signifikanta skillnader i fastighetspriser mellan fastigheter som låg långt ifrån respektive nära vindkraftsparker. I rapporten framhålls emellertid att det finns behov av större undersökningar som kan särskilja eventuella statistiska förändringar i fastighetsvärden på grund av vindkraft från andra orsaker till ändringar i fastighetspriser. Utskottet har tidigare även behandlat motionsförslag om ekonomisk kompensation till fastighetsägare vid vindkraftsetableringar (bet. 2010/11: MJU10 och 2011/12:MJU11). Utskottet redogjorde då bl.a. för de bestämmelser som finns i 32 kap. om skadestånd för miljöskador. När det gäller en kartering och inventering av djurliv i samband med uppförande av vindkraftverk har utskottets tidigare anfört (bet. 2013/14:MJU20) att forskning tyder på att djurlivet påverkas i begränsad omfattning av vindkraftverk. Fåglar kolliderar som regel inte med verken. Däremot finns indikationer på att fladdermöss oftare krockar med vindkraftverken. Avgörande för att undvika påverkan är en bra planering och lokalisering av vindkraftverken. Ute till havs tyder mycket på att fiskar inte påverkas av vindkraftens ljud och vibrationer. De havsbaserade verkens fundament kan fungera som konstgjorda rev. En vindkraftspark till havs kan också bidra till att skapa en skyddszon för fisk och annat djurliv. och har genom kunskapsprogrammet Vindval tillsammans tagit fram en rapport om vindkraftens effekter på fåglar och fladdermöss (rapport 6467). I rapporten presenteras en modell för att bedöma lokaliseringens risk samt förslag på vad som bör ingå i en miljökonsekvensbeskrivning när det gäller fåglar och fladdermöss. Utskottet noterade även att det i proposition 2013/14:141 anförs att frågan om hur hänsyn ska tas till artskyddsförordningens bestämmelser inom ramen för en miljöprövning eller planprocesser behöver ses över. Utskottet konstaterade avslutningsvis att det av domar från Mark- och framgår att kunskapsunderlaget vad gäller förekomsten av fåglar och fladdermöss och deras rörelsemönster bedöms som viktigt. Exempelvis ansåg Mark- och i en dom av (mål nr M 7168-13) att den utredning som låg till grund för anmälan om vindkraftsetableringen inte var tillräcklig för den prövning som skulle göras när det gäller kravet på en lämplig lokalisering (2 kap. 6 § ), då kunskapsunderlaget vad gäller förekomsten av fåglar och fladdermöss och deras rörelsemönster inom området var bristfälligt. Mark- och miljödomstolens dom ändrades därför och målet återförvisades till handläggning. I en tidigare dom (mål nr M 10072–12) slog Mark- och även fast att om verksamhetsutövaren inte kan visa att lokaliseringen är lämplig enligt 2 kap. 6 § är verksamheten inte tillåtlig. När det gäller kommunernas roll vid etablering av vindkraft kan det nämnas att infördes en bestämmelse i 16 kap. 4 § om att prövningsmyndigheten får ge tillstånd till en vindkraftsanläggning endast om kommunen har tillstyrkt det (s.k. kommunalt veto). Regeringen kan dock fortfarande tillåta en anläggning för vindkraft om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheten kommer till stånd. Detta gäller vindkraftverk som kan bli föremål för regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. . gjorde en ny kartläggning av läget i frågan om kommunalt veto ute i landet. Därefter har tillsammans med och Kommuner och Landsting tagit fram en vägledning för tillämpning av bestämmelser i 16 kap 4 §. Sedan förslaget remitterats antogs vägledningen . Enligt Miljö- och avser man att inom följa upp den nya vägledningens påverkan på i vilken utsträckning kommunerna tillstyrker ansökningar om tillstånd. När det gäller Försvarsmaktens intressen vid prövning av vindkraft anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 21) att den ser positivt på att Försvarsmakten fortsätter att utveckla sina processer för hantering av vindkraftsärenden och för kommunikation med berörda aktörer. fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa genomförda och pågående insatser för att öka samexistensen mellan försvarets tekniska system och vindkraftverken. Myndigheten lämnade en delredovisning där man redovisar att ett antal projekt finansierats och flera samverkansprojekt bedrivits. Resultaten visar att det oftast är möjligt att hitta lösningar på de konflikter som kan finnas mellan vindkraft och försvarets tekniska system och att det är viktigt att fortsätta arbetet med att skapa förbättrade förutsättningar för samverkan mellan försvarets tekniska system och vindkraft. Av regleringsbrevet för för framgår att myndigheten även detta år ska redovisa genomförda och pågående insatser som myndigheten medverkar i eller finansierar för att öka samexistensen mellan försvarets tekniska system och vindkraftverken. Myndigheten ska också analysera möjliga områden för framtida insatser. Enligt uppdraget bör erfarenheterna från det regionala samarbete som skett på för att öka möjligheterna för samexistens mellan väderradar och vindkraft tas tillvara. Myndigheten ska redovisa vilka framsteg som tas inom detta område. Uppdraget ska rapporteras till . Energiminister anförde i sitt svar på fråga 2014/15:375 om Försvarsmakten och vindkraften att det är positivt att Försvarsmakten har omprövat sina riktlinjer för hinderbevakning vid s.k. MSA-ytor (hinderytor) vid Försvarsmaktens flygplatser. Han betonade även betydelsen av en dialog mellan berörda parter och hänvisade till redovisning av sitt regeringsuppdrag som ska ske . Utskottet erinrar om att har beslutat om ett mål för elcertifikatssystemet som innebär ökad förnybar elproduktion 2020 jämfört med nivå (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279). Regeringen har förslagit att inom ramen för elcertifikatssystemet ska finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med (prop. 2014/15:110). har beslutat om en planeringsram för vindkraft på till 2020 (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Som regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 21) kommer vindkraften att spela en viktig roll för att regeringens ambitioner ska kunna uppnås när det gäller utvecklingen av den förnybara elproduktionen. Det är därför viktigt som regeringen anför att försöka hitta lösningar för att minimera eventuella konflikter mellan vindkraft och andra betydelsefulla intressen. Därför bör både vindkraftsbranschen och företrädare för andra intressen sträva efter att aktivt ta till vara de möjligheter som kan erbjudas genom den tekniska utvecklingen inom respektive område. Utskottet ansluter sig även till regeringens uppfattning att det är viktigt med en tydlig kommunikation mellan olika intressenter i vindkraftsärenden och att alla berörda aktörer löpande förbättrar och utvecklar sina processer för samverkan. Som framgår ovan har utskottet tidigare utförligt behandlat vindkraftens olika miljöaspekter och redogjort för den forskning som finns inom området. Utskottet har även redogjort för de regler bl.a. i som finns för att minimera skador och olägenheter från vindkraftsverksamhet. Mot bakgrund av den redogörelsen avstyrker utskottet motionerna 2014/15:624 (M), 2014/15:625 (M), 2014/15:2005 (KD) och 2014/15:1105 (SD) yrkandena 2, 4 och 5. När det gäller kommunalt veto mot vindkraft kommer en uppföljning av utvecklingen inom området att ske vid . Motion 2014/15:256 (V) yrkande 2 bör därmed lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller Försvarsmaktens roll vid vindkraftsutbyggnad ser utskottet, i likhet med regeringen, positivt på att Försvarsmakten fortsätter att utveckla sina processer för hantering av vindkraftsärenden och för kommunikation med berörda aktörer. Utskottet noterar även att kommer att redovisa sitt regeringsuppdrag om genomförda, pågående och möjliga framtida insatser för att öka samexistensen mellan försvarets tekniska system och vindkraften. I avvaktan på pågående arbete bör motion 2014/15:631 (MP) lämnas utan vidare åtgärd. Hantering av Kyotoenheter, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3064 av m.fl. (V) yrkande 1. I propositionen redogörs för innehav av Kyotoenheter för perioden –2012. Där framgår att det beräknade samlade överskottet av utsläpputrymme uppgår till koldioxidekvivalenter. Av dessa avses att annulleras. När det gäller hantering av överskott av enheter från de projektbaserade flexibla mekanismerna CDM (mekanismen för ren utveckling) och JI (gemensamt genomförande) på sammanlagt ca koldioxidekvivalenter klargörs inte detta i propositionen, och vi tolkar det som att regeringen avvaktar besked från EU. Detta överskott från utsläppskrediter motsvarar alla klimatutsläpp från energiindustrin i eller av totala utsläpp . Med andra ord är det av stor betydelse för våra klimatambitioner hur detta överskott hanteras. Det är svårt att förstå varför vi som nation inte redan nu ska kunna avgöra hur vi hanterar det överskott som vi själva förfogar över. innehav av överskott av Kyotoenheter från CDM- och JI-projekt för perioden –2012 bör således annulleras. Detta bör ges regeringen till känna. Internationellt klimatarbete, punkt 3 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 i denna del. bör vara pådrivande för att EU ska driva en ambitiös linje i de internationella klimatförhandlingarna så att tvågradersmålet kan uppnås. Klimatinvesteringarna i andra länder genom bl.a. internationella klimatkrediter bör fortsätta. Det bör vara höga ambitioner för det svenska och europiska klimatbiståndet även i fortsättningen. bör påverka EU:s position och lagstiftning i klimatrelevanta frågor och samverka med nyckelländer och aktörer som driver på för en proaktiv klimatpolitik. EU behöver bli tydligare, både som drivande kraft och som föredöme. En hög ambitionsnivå i de internationella FN-förhandlingarna och ett bindande avtal är avgörande för att lyckas med en hållbar utveckling och för att nå klimatmålen. Med olika ingångar till klimatförhandlingarna mellan fattiga och rika länder är dock risken stor att ambitionsnivån blir för låg i förhållande till vad som behöver göras för att nå tvågradersmålet och undvika stora klimatförändringar. behöver av den anledningen arbeta i parallella spår för att länder, kommuner och företag ska vidta klimatfrämjande åtgärder som går långt utöver det som bestäms av . bör driva klimatfrågorna inom ramen för alla relevanta internationella och bilaterala samarbeten. Det är särskilt viktigt för att ge europeiskt näringsliv och andra aktörer i samhället långsiktig vägledning. Den internationella koalition som varit med och startat, som syftar till att begränsa kortlivade klimatgaser som sot och metan i atmosfären, ska öka sina insatser. Takten måste öka när det gäller att fasa ut länders fossilbränslesubventioner. Fler finansinstrument och investeringsmodeller måste återspegla vinsterna med att agera för klimatet. Detta bör ges regeringen till känna. Nytt globalt klimatmål, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 1. bör inför i , COP 21, och dess efterföljare kräva ett nytt globalt klimatmål. Det vetenskapliga underlaget har stärkt bilden av att klimatförändringarna är omfattande. Att hålla fast vid ett mål om högst två graders global uppvärmning innebär en stor osäkerhet och ökar riskerna för en katastrofal klimatförändring. Det finns en vetenskaplig solid grund för en målsättning om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 ppm. bör inför förhandlingarna på COP 21 ansluta sig till de forskare, nationer och organisationer som kräver detta klimatmål. Detta bör ges regeringen till känna. Bördefördelning i klimatavtal m.m., punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 12 samt 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 8. Regeringen bör inom EU och i globala förhandlingar verka för att bördefördelningen när det gäller minskade utsläpp av klimatgaser ska ha en tydlig koppling till nationernas faktiska utsläpp. Om vi ska kunna klara vår industri och handel och därmed i förlängningen jobben och välfärden, måste vi ta med i beräkningen vad vi faktiskt släpper ut i förhållande till andra när vi beslutar om utsläppsminskningar. I fasade vi ut stora delar av vår användning av fossilt bränsle , bl.a. genom en omställning inom uppvärmning. Detta har tillsammans med en nästan koldioxidfri elproduktion resulterat i att vi i princip har den industrialiserade världens lägsta utsläpp per capita, detta trots vårt kalla klimat. Med anledning av att vi i endast står för av världens totala utsläpp av växthusgaser är det inte rimligt att vi i ska krävas på större utsläppsminskningar än andra länder. Regeringens linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de som släpper ut mest också ska göra de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. Vidare bör huvudprioriteringen i de globala förhandlingarna vara att uppnå bindande mål för utsläppsminskningar. Den mest prioriterade frågan när det gäller klimatförhandlingarna på global nivå är att samtliga stora aktörer ansluter sig till en framtida uppgörelse. Kyotoprotokollet som löper ut har visat sig vara tämligen tandlöst just på grund av att alltför många viktiga aktörer på området aldrig anslutit sig, samt att andra som anslutit sig inte levt upp till avtalet. bör verka för att det internationella avtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara bindande och att avtalet så långt det är möjligt ska vara rättvist på så vis att det är de som släpper ut mest som också ska minska sina utsläpp mest. Det är först när man har ett bindande avtal på global nivå som alla länder av större vikt anslutit sig till som man kan uppnå en rättvisare bördefördelning som inte snedvrider konkurrensen på världsmarknaden. I detta läge är det viktigare att verka för att man kan få ett bindande avtal för utsläppsminskningar på plats snarare än att lyckas överföra de mål EU och satt upp på en global nivå. Detta bör ges regeringen till känna. Bördefördelning i klimatavtal m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 8 samt 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 12. bör verka för att det internationella avtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och rättvist ansvarsfördelat. På klimattoppmötet i , COP 18, beslutades om en förlängning av Kyotoprotokollet till 2020. fortsätter förhandlingarna om ett helt nytt rättsligt bindande globalt avtal. Det ska vara färdigt och träda i kraft , och då ersätta Kyotoprotokollet. Kyotoprotokollet har bristande ambitioner samt en svaghet i att stora utsläppsländer som , och inte är med. Men i protokollet finns en rättvis ansvarsfördelning mellan industri- och utvecklingsländer och principer om ansvarsfördelning mellan nord och syd som är viktiga att stå fast vid. bör verka för att det internationella klimatavtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och att avtalet ska vara rättvist i så måtto att industriländer ska ta ett större ansvar än utvecklingsländer. bör verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande klimatavtal. I likhet med andra industrialiserade länder har ett stort historiskt ansvar för sina utsläpp som starkt bidragit till klimatkrisen. I-länderna har fyllt en mycket stor del av det totala utsläppsutrymmet och därmed begränsat andra länders utveckling. Man kan därför på goda grunder hävda att har en klimatskuld. I en strävan efter att utsläppen per capita ska jämnas ut mellan länder är det därför rimligt att även hänsyn tas till det historiska ansvaret. I metoden GDR etableras en global utsläppsbudget och krav på att utsläppsminskning och finansiering fördelas mellan länder efter historiskt ansvar och ekonomisk förmåga. bör inför förhandlingarna på i , COP 21, verka för att metoden får genomslag i kommande avtal. Detta bör ges regeringen till känna. Konsumtionsbaserade utsläpp, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 15. bör verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna. I en forskningsrapport från norska klimatforskningsinstitutet 2011 konstateras att inte av de globala koldioxidutsläppen kommer från produktion av varor som konsumeras i ett annat land. Flödet av varor från till konsumenter i rika länder tenderar att bli allt större. Totalt har de fattiga ländernas utsläpp från varor som skickas till i-länderna fyrdubblats . Den totala mängden är större än vad i-länderna har lyckats minska sina utsläpp med genom Kyotoprotokollet. Även ett flertal andra internationella studier pekar på att en stor andel av den utsläppsökning som skett globalt beror på den rika världens ökande konsumtion. För att uppnå rättvisa klimatavtal måste hänsyn tas till den rika världens ökade konsumtion. I en studie av globala energisystem vid presenterades konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser. I studien ingår alla de utsläpp som svenska medborgare orsakar, dels genom konsumtion av inhemska och importerade produkter, dels genom direkta utsläpp i den offentliga sektorn och hushållen. Även utsläpp som svenskar orsakar på grund av flygresor och övriga internationella transporter är medtagna. Resultatet från studien visar att de totala utsläppen har ökat med –2005. I den officiella statistiken för uppvisas i stället en minskning . anser att detta belyser två viktiga insikter.