bet · H201NU1 · 2015-02-02 00:00:00 — Anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet finansierar styrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till ca 2015. Anslaget 2:2 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till ca 2015. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet finansierar utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfrämjande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till insatser till stöd för Sverigeprofilering genom i utlandet. Business verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . Anslaget höjs för med i förhållande till vad som tidigare aviserades i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1), vilket innebär att anslaget behåller samma nivå som . Anslaget föreslås uppgå till ca 2015. Anslaget 2:4 Investeringsfrämjande finansierar utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. Anslaget föreslås uppgå till . Anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer finansierar särskilda insatser med anledning av deltagande i följande internationella handelsorganisationer: (), Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO), (I.C.T.B. ), Internationella Byrån för Utställningar i (). Anslaget föreslås uppgå till . Anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen finansierar statsbidrag till . Anslaget föreslås uppgå till ca . Regeringen begär därtill bemyndiganden av avseende ett antal anslag och verksamheter. Det handlar om bemyndiganden att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag. Följande anslag berörs: anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, anslaget 1:5 Näringslivsutveckling och anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning. Tidsramarna för de begärda bemyndigandena framgår av regeringens förslag till riksdagsbeslut i bilaga 1, punkterna 3, 4 och 5. Regeringen begär även bemyndiganden att ikläda staten betalningsansvar för exportkreditgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst och betalningsansvar för investeringsgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . Vidare begär regeringen bemyndiganden att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån för systemet med statsstödda exportkrediter i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . I flerpartimotion 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) konstateras att jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. Motionärerna framför att bygger sitt välstånd genom öppenhet och handel. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver villkoren för företagande och entreprenörskap förbättras. Motionärerna anser att en ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att nå Alliansens jobbmål om att över fem miljoner människor i ska ha ett jobb att gå . I motionen föreslås andra anslagsnivåer än de regeringen föreslagit när det gäller tre av de 28 anslagen i budgetpropositionen. Det innebär att den totala anslagsnivån för utgiftsområde 24 Näringsliv blir 2015. För tre anslag föreslås andra anslagsnivåer än vad regeringen har föreslagit (yrkande 1): Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag, anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslås minska med i förhållande till regeringens förslag och anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation föreslås minska med i förhållande till regeringens förslag. I kommittémotion 2014/15:2889 av m.fl. (SD) anförs att näringspolitik i stor utsträckning bör genomsyras av förutsägbarhet och att förändringar på området bör genomföras med försiktighet. Motionärerna ser dock fram emot en diskussion om vad som egentligen genererar tillväxt och nya framgångsrika företag och utesluter inte att staten bör ta ett steg tillbaka på vissa områden och överlåta innovation, entreprenörskap och förnyelse av näringslivet på de mest lämpade privata aktörerna, vars förutsättningar snarare kan optimeras genom reformer på t.ex. skatteområdet. I motionen redovisas andra anslagsnivåer när det gäller åtta av de 28 anslag som föreslagits i budgetpropositionen. Motionärerna föreslår att anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Det är mindre än vad regeringen föreslår. Denna minskning ska fördelas enligt följande: Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem föreslås minska med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen motiveras med att den analys som Tillväxtanalys har gjort av satsningar på små- och medelstora innovationsdrivna företag ger anledning att ifrågasätta verksamhetens effektivitet. Dock anför motionärerna att frågan bör genomlysas grundligt innan förutsättningarna för myndigheten och de företag som får stöd av myndigheten förändras radikalt. Motionärerna avvisar ökningen av anslag som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minska med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen motiveras i enlighet med resonemanget om anslaget 1:1 Verket för innovationssystem. Anslaget 1:4 föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag. Anslagsökningen motiveras med en satsning på att öka kunskapen och möjligheterna som finns med att starta s.k. sociala företag. Anslaget 1:7 Turistfrämjande föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag. I partimotion 2014/15:3003 av m.fl. (SD) framhålls att det på landsbygden finns många möjligheter att främja en växande turistnäring. pekar på att det som gör näringen extra intressant gällande inverkan på arbetsmarknaden är näringens arbetskraftsintensitet, då nya projekt och höjd omsättning snabbt leder till nya jobb. I partimotionen konstateras att intresset finns utomlands, näringen hyser tilltro till framtiden och från håll vill man säkra att den politiska viljan finns. Anslaget 1:8 geologiska undersökning föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna identifierar gruvdrift och mineralhantering som ett nyckelområde inom svenskt näringsliv. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen motiveras i enlighet med anslaget 1:8 geologiska undersökning. Anslaget 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag, en ökning som behålls mandatperioden ut. Motionärerna avvisar den minskning av anslaget som regeringen aviserat för åren 2016–2018 med motiveringen att AB , som anslaget ger bidrag till, genom sin expertis och verksamhet fyller en vital funktion för en modern utveckling av det svenska språket. Anslaget 1:14 Bidrag till föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna konstaterar att anslaget legat på , och de ser ett behov av att generellt lyfta de naturvetenskapliga institutionerna och just anser de fyller en angelägen samhällsfunktion. Även i kommittémotion 2014/15:1125 av m.fl. (SD) förordas ett riksdagsuttalande om att staten bör avsätta mer resurser för riktad geovetenskaplig forskning och tillämpad forskning för att främja gruvnäringen (yrkande 7). Företagsstöd till innovativa små och medelstora företag Tillväxtanalys har i rapporten till innovativa små och medelstora företag (2004:16) undersökt effekterna av två selektiva företagsstöd som är inriktade mot innovativa små och medelstora företag (VinnNu och Forska och väx-program) . Tillväxtanalys har följt företagens utveckling under och upp till efter stöd. I sin rapport konstaterar myndigheten att jämfört med den undersökta kontrollgruppen kan inga statistiskt säkerställda positiva effekter ses av stöden på antal anställda, arbetskraftsproduktiviteten, andelen högutbildade arbetstagare eller andelen forskare, varken under programmens löptid eller efter det att stöden avslutats. Den enda positiva effekten är att stödföretag med högst sex anställda, efter stödprogrammets slut uppvisat ca 20 procents försäljningsökning. För större företag finns det ingen effekt på försäljningen. generaldirektör har kommenterat rapport i ett pressmeddelande (daterat ). I pressmeddelandet välkomnar generaldirektören att insatser utvärderas från olika håll. Generaldirektören framhåller att rapporten studerar företagen två till efter projektavslut. Dock menar generaldirektören att erfarenhet och forskning visar att det tar innan satsningar på forskning och utveckling samt stöd till innovation i tidiga skeden ger effekter på tillväxt och sysselsättning och att det därför är för tidigt för att kunna dra så långtgående slutsatser som Tillväxtanalys gör. Vidare menar generaldirektören att många små och medelstora företag har svårt att hitta privat finansiering i tidiga skeden av forsknings- och innovationsprocesser där det är hög risk. Därför har och många andra länder liknande program. ser kontinuerligt över sin verksamhet och kommer att se om myndigheten kan använda utvärderingen i det arbetet effektanalys av myndighetens satsningar för att uppnå innovationsdriven tillväxt i små och medelstora företag (dnr 2013:02397) omfattar programmen Forska och väx, VinnNu och Eureka. I analysen konstaterar bl.a. att tillväxten i de små och medelstora företag som fått finansiering har varit betydande i jämförelse med andra små och medelstora företag. Dock konstaterar myndigheten att tillväxten i de finansierade företagen varit kraftigt snedfördelad. har inlett en granskning av vilka hinder som finns för att utvärdera näringspolitiken. Myndigheten har noterat att det finns en begränsad kunskap om effekterna av de olika stöd som staten ger till företag och menar att det finns starka indikatorer på att det saknas förutsättningar att göra effektutvärderingar. Syftet med granskningen är att undersöka vilka förutsättningar och hinder det finns för att bygga upp en gemensam kunskapsbas som kan användas för att följa upp och utvärdera statligt stöd till företag. Rapporten väntas bli publicerad . Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att bedriver ett ambitiöst arbete för att på kort sikt följa upp resultat och på utvärdera effekter. Vidare noterar regeringen att många olika faktorer påverkar innovationssystemens utveckling utöver direkta insatser i innovationsprocesser. Likaså finns det stora metodologiska utmaningar i att isolera effekter hos företag och andra organisationer som har deltagit i program via . Regeringen anför att den därför kommer att lägga vikt vid att metoder för uppföljning och utvärdering av insatser kontinuerligt vidareutvecklas. AB bildades efter en ombildning av . Bolagets aktieägare består bl.a. av , , , ingenjörer och Teknikföretagen. får, som redovisats ovan, ett statligt bidrag och har regeringsuppdraget att genom terminologiarbete verka för en effektiv fackspråklig kommunikation i svenskt näringsliv och i samhället. behandlade finansutskottets betänkande om bl.a. utgiftsramarna (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). beslutade att bifalla Moderata samlingspartiets, , liberalernas och förslag till utgiftsramar , vilket innebär att utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv högst får uppgå till sammanlagt 5 . Som har framgått av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger näringsutskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. När det gäller näringspolitiken vill utskottet inledningsvis framhålla betydelsen av en tydlig politik för ökat företagande. Jobb skapas av företag som startar, växer och anställer och inte av att människor ges plats i olika sysselsättningsåtgärder, åtgärder som i sig är viktiga som ett komplement men som aldrig kan utgöra kärnan i en politik för fler jobb. Utskottet vill därför se en ambitiös politik för företagande och innovationer, så att det skapas fler jobb i växande företag, vilket leder till ökande skatteintäkter som finansierar gemensamma välfärd. Enligt utskottets mening behöver villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling ständigt förbättras och särskilt då för de små och medelstora företagen. Detta eftersom att det är främst i dessa företag som de nya jobben skapas. Vidare anser utskottet att om jobben ska bli fler måste fortsätta att vara öppet gentemot omvärlden, då exporten motsvarar nästan hälften av BNP. Ett exportberoende land som bygger sitt välstånd genom öppenhet och handel. ställer detta krav på de svenska företagen att kunna möta konkurrensen på den globala marknaden. Det är utskottets uppfattning att statsmakterna ska bistå svenska företag i utlandet att bedriva en verksamhet som gynnar en hållbar utveckling och att agera som föredömen för andra företag i utlandet. Det behövs långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv i . Många företagare upplever att regelverken är krångliga och att administration tar för mycket tid. Det är därför viktigt att det arbete som sker för att göra det enklare att starta och driva företag i fortsatt drivs med kraft. Utskottet vill även understryka att ett väl fungerande ramverk och system för kapitalförsörjning är avgörande för att företag ska kunna starta och utvecklas. Statens roll på riskkapitalmarknaden motiveras genom att staten fungerar som en marknadskompletterande aktör, vars huvudsakliga insatser riktar sig till företag i tidiga skeden. Utskottet ser en risk att det privata riskkapitalet trängs undan om statens insatser riktar sig mot andra faser i innovations- och kapitalförsörjningskedjan. Det är därför angeläget att stimulera den privata marknaden så att inträdet av kapital blir tillgängligt . I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet och de övriga anslagsanknutna förslag som läggs fram i propositionen och motionerna som behandlas i detta avsnitt. Utskottet delar de bedömningar som görs i Moderata samlingspartiets, , liberalernas och motionsförslag som har redogjorts för i det föregående. Utskottet föreslår således att anvisar 2 till anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, till anslaget 1:5 Näringslivsutveckling och till anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation. Vad gäller ovan nämnda anslag vill utskottet göra följande förtydliganden. När det gäller anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling anser utskottet att anslaget inte ska minskas med för att som regeringen föreslår finansiera anslaget 2:6 Gemensam e‑förvaltning av strategisk betydelse (utg.omr. Utskottet anser dock, i likhet med regeringen, att pengar ska avsättas för ett projekt för ökad gemensam e‑förvaltning. Denna satsning får emellertid finansieras inom utgiftsområde 22, så som föreslås i flerpartimotion 2014/15:2317 (M, C, FP, KD). När det gäller den förstärkning som detta innebär av anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling vill utskottet tydliggöra sin uppfattning att denna får hanteras av regeringen inom ramen för det ändamål för anslaget som redovisas i Budgetpropositionen . Vidare motiveras förändringen av anslaget 1:5 Näringslivsutveckling med att utskottet avvisar regeringens förslag om en engångsvis ökning av anslaget för att främja insatser för miljöteknik och miljödriven export. Utskottet har inget att invända mot genomförandet av statliga insatser som bidrar till att främja miljöteknik och miljödriven export, men anser att om regeringen avser att genomföra sådana ska de ske inom ramen för befintliga anslag. För anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation anser utskottet att anslaget bör förstärkas med i förhållande till tidigare beslutad nivå. Denna satsning är något lägre än den regeringen föreslagit (–). Det är utskottets uppfattning att av de ska användas till att förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen, och övriga ska användas för att förstärka verksamhet. Utöver det som utskottet nu sagt om anslagen gäller det som sägs i Budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottets förslag till anslagsfördelning framgår av bilaga 3. Utskottet vill i detta sammanhang även tydliggöra sin uppfattning vad gäller anslaget 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet. Anslaget, som finansierar utgifter för statsbidrag för terminologisk verksamhet vid AB , bör även efter 2015 behålla sin nuvarande nivå. Utskottet anser således, till skillnad mot regeringen, att nämnda anslag för perioden –2018 bör ligga kvar på ca , så som redovisas i motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD). Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) i här aktuell del. Vidare tillstyrker utskottet delvis regeringens förslag om anslag och bemyndiganden (utg.omr. 24 punkt 3–9) samt avstyrker förslagen i motionerna 2014/15:1125 (SD) och 2014/15:2889 (SD). Utskottets förslag i korthet godkänner det nya mål för näringspolitiken som regeringen föreslår. Regeringen föreslår att ska godkänna det nya målet för näringspolitiken som anges i budgetpropositionen och upphäva det mål som gäller . Det nya målet har följande lydelse: Målet för näringspolitiken ska vara att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Det hittillsvarande målet för näringspolitiken beslutades av (prop. 2008/09:1 utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1) och formulerades på följande sätt: Stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Utskottet har inget att invända mot förslaget till nytt mål för näringspolitiken och förordar att godkänner regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet avslår regeringens förslag om ändring av uppdraget för . Jämför särskilt yttrande 3 (S, MP, V). Regeringen föreslår i propositionen att uppdraget för , med ändring av vad som har beslutats, ska vara att, där det finns brist på privat kapital, direkt eller indirekt investera i små och medelstora företag i tidiga skeden som bedriver verksamhet inom miljöteknik som bidrar till att möta utmaningar kopplat till klimatfrågan och i små och medelstora företag i tidiga skeden som bedriver verksamhet inom livsvetenskap (life science). Regeringen anför att det, i samband med att Fouriertransform får en ny inriktning, blir en naturlig uppgift för bolaget att överväga hur de befintliga investeringarna på ett ansvarsfullt sätt ska avvecklas, förvaltas utanför Fouriertransform genom fullmakt eller på annat sätt eller avyttras. I syfte att effektivisera utnyttjandet av det kapital som Fouriertransform förfogar över avser regeringen att ge bolaget i uppdrag att göra en översyn av sin organisation och organisationsform, sina placeringsriktlinjer m.m. Regeringen avser att återrapportera resultatet av översynen till . bemyndigade 2008 regeringen dels att i aktiebolagsform bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet och annan verksamhet inom fordonsklustret samt vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bilda aktiebolag, dels att ge bolagen kapitaltillskott med högst (prop. 2008/09:95, bet. 2008/09:FiU19, yttr. 2008/09:NU6y). Vid behandlingen av ärendet tillkännagav för regeringen att regeringen skulle återkomma till med en redovisning av finansierings- och intäktsstrukturen för bolagen, vilket regeringen gjorde i en skrivelse (skr. 2008/09:221). I skrivelsen redogjorde regeringen för att det statligt ägda aktiebolaget hade bildats. Utskottet behandlade skrivelsen (bet. 2009/10:NU1). I vårändringsbudgeten (prop. 2012/13:99) föreslog den förra regeringen att investeringsmandatet för Fouriertransform skulle utvidgas till att utöver fordonsindustrin även omfatta andra delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar. godkände regeringens förslag (bet. 2012/13:FiU21). Regeringen föreslår att det statligt ägda riskkapitalbolaget ska ges ett nytt uppdrag och inrikta sin verksamhet på miljöteknik och livsvetenskap (life science). Regeringen anger vidare att med anledning av det nya uppdraget kan bolaget komma att behöva avyttra sina gjorda investeringar i bl.a. fordonsindustrin. Utskottet kan konstatera att så sent som enhälligt beslutade om en utvidgning av investeringsmandatet för Fouriertransform till att utöver fordonsindustrin även omfatta andra delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar. Det är utskottets bedömning att fordonsindustrin är en strategiskt viktig näring för och att finanskrisens efterverkningar på intet sätt har avklingat. Fouriertransform bidrar till utveckling och expansion inom näringen genom att investera kapital och kompetens i flera företag. Vidare menar utskottet att det är viktigt för den svenska fordonsindustrin och den mekaniska verkstadsindustrin att kan fullfölja sina gjorda åtaganden och även kan fortsätta att investera inom denna näring enligt befintligt uppdrag. Bolaget har tagit på sig ett långsiktigt ansvar i de investeringar som gjorts, och bolaget har i ett flertal av dessa investeringar ännu inte ens nått halvvägs i sina åtaganden, varför en avyttring av gjorda investeringar skulle vara direkt skadlig och därmed inte aktuell. Det är utskottets uppfattning att Fouriertransform AB:s verksamhet skapar långsiktiga förutsättningar för svensk fordonsindustri att fortsätta växa och utvecklas. Utskottet anser därför att även fortsättningsvis ska ha i uppdrag att investera i fordonsindustrin och i andra delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. Utskottet förordar därmed att regeringens förslag om ett ändrat uppdrag för bolaget avslås av . om statens insatser för riskkapitalförsörjning Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. överlämnade i enlighet med 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. rapporten för riskkapitalförsörjning – i senaste laget (RiR 2014:1). Syftet med granskningen har varit att undersöka om den statliga riskkapitalförsörjningen är utformad på ett sätt som lever upp till de målsättningar på området som regeringen uttryckt i propositioner och andra skrivelser till . överlämnade granskningsrapporten till regeringen . Med anledning av rapporten överlämnade sedan regeringen skrivelsen om statens insatser för riskkapitalförsörjning (skr. 2013/14:235). Utskottet beslutade att skjuta upp behandlingen av regeringens skrivelse till /15 (bet. 2013/14:NU30). Inga följdmotioner väcktes med anledning av skrivelsen. övergripande slutsats är att det system för statlig riskkapitalförsörjning som utvecklats är svåröverskådligt och inte når de övergripande målsättningar på området som regeringen gett uttryck för. konstaterar att utgångspunkten för statliga insatser för att främja företagsutveckling är att staten vill kompensera för brister i marknadens funktionssätt som kan hämma näringslivets utvecklingsmöjligheter och därmed konkurrenskraften. Vidare konstaterar att när det gäller tillskott av ägarkapital innebär statens marknadskompletterande roll att öka utbudet av riskkapital i tidiga investeringsfaser där privata aktörer inte medverkar i tillräcklig utsträckning. Regeringens faktiska styrning av de statliga riskkapitalaktörerna tycks enligt emellertid inte i första hand vara inriktad på att kapitalet ska nå detta segment.