bet · H201UbU6 · 2015-04-14 00:00:00 — I propositionen görs dock bedömningen att det bör finnas möjlighet att omfördela undervisningstiden mellan olika ämnen till förmån för undervisning i svenska eller svenska som andraspråk för elever som saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen. Utskottet välkomnar att regeringen avser att möjliggöra användandet av en prioriterad timplan för vissa nyanlända elever då det kan vara ytterligare ett instrument som kan förbättra situationen för dessa elever, inte minst mot bakgrund av att kunskaper i svenska möjliggör lärande i skolans övriga ämnen. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att huvudmännen sedan höstterminen 2013 kan söka statsbidrag för en treårig försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för nyanlända elever i årskurserna 6–9 (se förordningen [2013:69]). Totalt deltog 117 huvudmän, varav 107 kommunala och 10 enskilda, i försöksverksamheten . Från och med omfattas även nyanlända elever i årskurserna 1–5 av försöksverksamheten (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 78). Mot bakgrund av redan vidtagna och aviserade åtgärder ser utskottet inget behov av att ställa sig bakom en nationell satsning på förberedelseklasser i språk på intensivnivå för nyanlända elever. Därmed avstyrker utskottet motion 2014/15:3031 (M, C, FP, KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avstyrker ett motionsyrkande om ett uppdrag till . Jämför reservation 4 (M, C, FP, KD). I kommittémotion 2014/15:3031 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4 begärs att ges i uppdrag att utreda hur lärarnas kompetens kan höjas samt att sammanställa och sprida kunskap om forskning och framgångsrika undervisningsmetoder för att undervisa nyanlända elever så att det kommer alla skolor till del. Regeringen lämnar inga förslag eller bedömningar i propositionen i fråga om lärarnas kompetens och undervisningsmetoder m.m. i förhållande till nyanlända elever. har flera pågående regeringsuppdrag som till viss del berör frågor om lärarnas kompetens, forskning och framgångsrika undervisningsmetoder i förhållande till nyanlända elever. Bland uppdragen kan följande nämnas: gavs 2013 i uppdrag att genomföra integrationsinsatser inom skolväsendet. I uppdraget ingår att utveckla och sprida information om ett särskilt kartläggningsmaterial som stöder arbetet med att kartlägga nyanlända elevers kunskaper. I uppdraget ingår även att utveckla och sprida information om ett särskilt material som stöder lärares arbete att kontinuerligt bedöma nyanlända elevers kunskapsutveckling i svenska. Vidare ska bl.a. organisera kompetensutvecklingsinsatser för lärare och rektorer (/1101/S). Kompetensutvecklingen ska framför allt syfta till att stödja språk- och kunskapsutvecklingen hos nyanlända elever eller elever med annat modersmål än svenska, och insatserna har bl.a. bestått av språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt för ämneslärare samt kunskap om andraspråksinlärning och språkutveckling för svensklärare (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 78). Uppdraget ska redovisas i årsredovisningar . gavs 2012 i uppdrag att stödja ett urval av grundskolor i utanförskapsområden (U2011/6863/S). Syftet med uppdraget är att utveckla metoder som är vetenskapligt grundade och verkningsfulla för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling och höja kunskapsresultaten. Lärarna på skolorna får stöd av handledare i att utveckla sin undervisning men även studiehandledning på elevernas modersmål och stöd för kontakter med vårdnadshavare och läxläsning ingår i projektet. Huvuddelen av insatserna sker på de deltagande skolorna, men har även publicerat stödmaterial inom olika områden inom uppdragets ram. Uppdraget ska slutrapporteras (prop. 2014/15:1 utg.omr. 78–79). gavs i uppdrag att erbjuda stöd till huvudmännen i deras arbete med att kartlägga nyanlända elevers kunskaper. Uppdraget ska redovisas (U2015/1366/S). Utskottet kan konstatera att redan har pågående regeringsuppdrag som delvis berör frågor om lärarnas kompetens m.m. i förhållande till nyanlända elever och ser inget behov av något ytterligare uppdrag i enlighet med motionärernas önskemål. Därmed avstyrker utskottet motion 2014/15:3031 (M, C, FP, KD) yrkande 4. Uppföljning av de föreslagna lagändringarna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om uppföljning av de föreslagna lagändringarna i skollagen. Jämför reservation 5 (V). I kommittémotion 2014/15:3018 av m.fl. (V) begärs en uppföljning av de föreslagna ändringarna i skollagen. Motionärerna hänvisar bl.a. till att risker för överanvändning av förberedelseklasser motiverar att en uppföljning av de föreslagna ändringarna bör göras . Regeringen lämnar inga förslag eller bedömningar i propositionen när det gäller uppföljning av de förslag som föreslås i propositionen. Utskottet kan konstatera att regeringen inte lämnar några förslag eller bedömningar i propositionen när det gäller uppföljning av de förslagna lagändringarna. Utskottet utgår dock från att regeringen genom bl.a. sedvanlig dialog på olika sätt med avnämarna för de föreslagna lagändringarna, den tillsyn Skolinspektionen bedriver och uppföljning, utvärdering och återrapportering till () ska fånga upp eventuella behov av uppföljning av lagändringarna. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:3018 (V). Kvaliteten i gymnasieskolans introduktionsprogram Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kvaliteten i gymnasieskolans introduktionsprogram. Jämför reservation 6 (M, C, FP, KD). I flerpartimotion 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8 framhålls vikten av att förbättra kvaliteten i de gymnasiala introduk-tionsprogrammen i synnerhet vad gäller språkintroduktion. Regeringen lämnar inga förslag eller bedömningar om kvalitet i något av gymnasieskolans introduktionsprogram inklusive yrkesintroduktion i proposi-tionen. De nyanlända elever som efter utbildningen på grundskolenivå inte har uppnått behörighet till ett nationellt gymnasieprogram har möjlighet att välja ett av gymnasieskolans fem introduktionsprogram (17 kap. 2 och 3 §§ skollagen). Det program som främst riktar sig till nyanlända elever är språkintroduktion. För att få gå språkintroduktion krävs att eleven har anlänt till , inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram och att eleven behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning (17 kap. 12 §). Vad de olika introduktionsprogrammen ska och får innehålla är reglerat i 6 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). I det aktuella motionsyrkandet framhålls vikten av att förbättra kvaliteten i de gymnasiala introduktionsprogrammen i synnerhet vad gäller språkintroduktion. Utskottet kan konstatera att det saknas förslag eller bedömningar om kvalitet i något av gymnasieskolans introduktionsprogram inklusive yrkesintroduktion i propositionen. Enligt kommittédirektivet för utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla (dir. 2015:31) ska utredaren bl.a. analysera och, om det finns behov, föreslå hur introduktionsprogrammen kan utvecklas så att de bättre svarar mot behoven hos och motiverar de elever som inte är behöriga till ett nationellt program och bidrar till att förbättra elevernas stud-ieresultat. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser inget behov av att föregripa den pågående utredningen och avstyrker således motion 2014/15:2574 (M, C, FP, KD) yrkande 8. Definitionen av nyanländ, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3030 av m.fl. (SD). Vi ser positivt på att en definition av begreppet nyanländ införs i skollagen (2010:800) och därmed också krav på kunskapsbedömning och särskilda åtgärder för den nyanlände. Att den elev som omfattas av definitionen av nyanländ får svenskundervisning och bedöms på ett adekvat sätt är nödvändigt för att den fortsatta skolgången ska bli lyckad för den enskilda eleven. Vad vi däremot vänder oss emot är att de barn och ungdomar som vistas i landet i strid mot gällande lagstiftning ska räknas som nyanlända. Landets lagar ska följas och de som inte fått uppehållstillstånd i , som har generösaste asyllagstiftning, förväntas lämna landet. Mot den bakgrunden anser vi att de barn och ungdomar som vistas i landet i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning inte ska omfattas av definitionen av nyanländ. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Bedömning av nyanlända elevers kunskaper, punkt 3 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3031 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 1 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 21. Nyanlända elever är en mycket heterogen grupp. Alla nyanlända elever har sin individuella berättelse, och de kommer från olika kulturer och har olika erfarenheter. Några har gått i skolan och några har gått . Några elevers skolgång påminner om den svenska skolgången och några skiljer sig mer åt. Gemensamt för de nyanlända eleverna är att de har flytt undan krig, förtryck och tortyr. Gemensamt för nyanlända elever och de svenskfödda eleverna är att de har en lika stor rätt till kunskap och undervisning. Tyvärr stöter nyanlända elever på hinder som gör att de inte får bästa möjliga förutsättningar för att få undervisning och kunskap. Ett sådant hinder är att många skolor är dåligt förberedda på att bedöma, kartlägga och undervisa eleverna utifrån deras förkunskaper och behov. För att öka de nyanlända elevernas möjligheter att snabbt komma in i den svenska skolan föreslår vi åtgärder som ger dem rätt stöd och rätt undervisning. Vi föreslår därför att kravet på obligatorisk bedömning av nyanlända elever utökas till att gälla även sexåringar och ungdomar upp till . En obligatorisk bedömning av nyanlända ger skolorna möjlighet att mer exakt matcha elevens förkunskaper mot årskurserna och också kunna sätta in rätt stöd och hjälp i rätt tid. På så sätt får eleverna redan från start bästa möjliga förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig undervisningen och få en bra start i livet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förberedelseklass, punkt 4 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3031 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 22. Målet ska vara att de nyanlända eleverna – genom förberedelseklassen – så snabbt som möjligt, och med bästa möjliga förutsättningar, ska kunna gå vidare till den ordinarie undervisningen. Alla elever har olika behov och förutsättningar, vilket gör en yttersta tidsgräns i förberedelseklass problematisk. En maxtid riskerar att bli norm i stället för att vara just en maxtid. Vi föreslår därför ett krav på att elevernas kunskaper och möjligheter att gå vidare till den ordinarie undervisningen fortlöpande ska utvärderas. Oavsett bakgrund och bildningsnivå är kunskaper och färdigheter i det svenska språket grundläggande för att kunna studera i , arbeta och på andra sätt integreras. Vi föreslår därför att förberedelseklasserna som sådana ska ha stort fokus på att snabbt och effektivt ge de nyanlända eleverna grundläggande kunskaper i det svenska språket. Möjligheten att genomföra en nationell satsning på förberedelseklasser i språk på intensivnivå för nyanlända elever bör därför ses över. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Uppdrag till , punkt 5 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3031 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 4. En viktig del i det övergripande målet – att ge alla nyanlända elever bästa möjliga förutsättningar för att klara kunskapskraven – är också att säkerställa att skolan möter elevernas undervisningsspecifika behov om rätt sätt. Lärarna behöver rustas bättre för att möta detta behov. Det finns en hel del forskning om vilka undervisningsmetoder som är mer framgångsrika för att främja språkutvecklingen, och det finns skolor som har bra resultat och hög kompetens. Vi vill därför att regeringen ger i uppdrag att utreda hur vi kan höja lärarnas kompetens samt sammanställa och sprida kunskap om forskning och framgångsrika undervisningsmetoder för att undervisa nyanlända elever så att det kommer alla skolor till del. Uppföljning av de föreslagna lagändringarna, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3018 av m.fl. (V). Propositionens förslag förbättrar förutsättningarna för att nyanlända ska få en bra start i den svenska skolan. Det är dock fortfarande upp till skolorna och kommunerna att tillämpa bestämmelserna på ett bra sätt, och där känner ändå fortfarande oro. Många elever som kommer till får gå alldeles för länge i förberedelseklasser. I dessa klasser samlas elever med olika förkunskaper och förutsättningar. Jag ser en risk för att förberedelseklasser överanvänds på bekostnad av elevernas möjligheter att delta i den ordinarie undervisningen med studiehandledning på sitt modersmål. Studiehandledningen är mycket eftersatt. långsiktiga ambition är att samtliga elever i och gymnasieskolan som kommer till ska få tillgång till studiehandledning på sitt modersmål. har tidigare även presenterat satsningar på att förbättra situationen vad gäller studiehandledningen. Även möjligheten att använda prioriterade timplaner, där studietid omfördelas från andra ämnen till svenska eller svenska som andraspråk , riskerar att överanvändas så länge man inte förbättrar situationen när det gäller studiehandledning. Det är framför allt med anledning av dessa farhågor, men även för att propositionens förslag i övrigt ska tillämpas på ett bra sätt, som jag anser att det är mycket angeläget att de föreslagna förändringarna i skollagen tidigt följs upp. En uppföljning bör kunna göras . Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad jag har anfört. Kvaliteten i gymnasieskolans introduktionsprogram, punkt 7 (M, C, FP, KD) av (FP), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8. Alliansen anser att det behövs en rad satsningar med särskild koppling till utbildningsområdet för att få till en framgångsrik integration som förhindrar utslagning. Det handlar t.ex. om att förbättra kvaliteten i de gymnasiala introduktionsprogrammen, särskilt inom språkintroduktion. Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs med anledning av vad vi har anfört. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:45 Utbildning för nyanlända elever–mottagande och skolgång: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2014/15:3018 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp de föreslagna ändringarna i skollagen. 2014/15:3030 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elever som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning inte bör omfattas av begreppet nyanländ. 2014/15:3031 av m.fl. (FP, M, C, KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på obligatorisk kartläggning av nyanlända elever bör utökas till att gälla även sexåringar och ungdomar upp till . 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om maxtid i förberedelseklass och kontinuerlig utvärdering av nyanlända elevers möjligheter att gå över i ordinarie klass. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att genomföra en nationell satsning på förberedelseklasser i språk på intensivnivå för nyanlända elever. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda hur vi kan höja lärarnas kompetens och sammanställa och sprida kunskap om forskning och framgångsrika undervisningsmetoder för att undervisa nyanlända elever så att det kommer alla skolor till del. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD): 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra kvaliteten i de gymnasiala introduktionsprogrammen, i synnerhet inom språkintroduktion. 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD): 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att nyanlända elevers kunskaper bedöms skyndsamt och att de snabbt får en placering i lämplig årskurs och undervisningsgrupp. 22.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga regelverket kring förberedelseklasser och öka möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska. gjorde jag ett studiebesök på en skola i . Syftet var att möta lärare och skolledare för att lyssna in hur de arbetar med mottagandet av nyanlända elever. Just det här besöket var särskilt intressant, eftersom detta var en skola som var känd för att vara duktig på området - man var duktig på att snabbt kunna få nyanlända elever att delta i ordinarie undervisning. Som svar på frågan om varför de var så duktiga berättade lärarna att det inte alltid hade varit så. Det hade blivit en vändning. Vändningen hade kommit då de själva hade insett att de inte kunde fortsätta att tycka synd om eleverna. hade de tänkt: De här eleverna har fått hela sin tillvaro uppochnedvänd. Av något slags missriktad hänsyn hade lärarna kompenserat detta med att ge eleverna kortare dagar. Men mindre undervisningstid var självklart inte vad eleverna behövde för att få sin tid att lära sig språket, lyckas i sina studier, få klasskompisar och lägga grund för en ny framtid. Tänk så fel det kan bli! Men, som sagt, lärarna hade själva kommit på att deras arbetssätt inte funkade. De gjorde en förändring. Det är detta det handlar om: Lärarna återtog där sin professionella roll för att rusta eleverna rätt. På samma sätt menar jag att det i betänkandet finns en missriktad hänsyn i regeringens förslag när det gäller hur och när nyanlända elever ska bedömas. Nya och övriga allianspartier vill att detta ska vara möjligt att göra redan från förskoleklass. Men regeringen ihop med både och menar att "det i viss mån anses som stötande att skilja ut utlandsfödda barn och låta dem genomgå bedömning enbart av det skälet att de är utlandsfödda". STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning för nyanlända elever - mottagande och skolgång Tänk då på den synvända som lärarna gjorde och vad som skedde vid skolan i ! Jag är övertygad, både som förälder och utbildningspolitiker, om att de tänker rätt. Flera remissinstanser, däribland och , stämmer in i detta och skriver i sina remissvar att det finns elever som kommer och som har behov av bedömning. I propositionen hänvisas till en forskare vid namn . Han för i en studie fram att det för elevernas framtida prestationer - han har analyserat deras resultat i - finns en kritisk tidpunkt, och det är . Men vissa skillnader uppstår , redan . Han finner dessutom att det skulle kunna skilja uppemot ett helt skolår i läsförståelse mellan elever som anländer innan de har fyllt fem och dem som anländer efter det att de har fyllt . Obligatorisk bedömning av nyanlända måste därför ske från och med förskoleklassen. Det är alltså vad Alliansen vill. Det är både viktigt och riktigt. Flera remissinstanser och forskare visar detta, och elevernas resultat har visat att det här är rätt väg att gå. Jag vill tala särskilt om Nya och allianspartiernas reservation nr 3. Den handlar om hur länge en elev maximalt kan vara placerad i förberedelseklass. När denna fråga remissbehandlades var förslaget att tiden skulle vara . Sedan hade man en trappa upp; om det fanns särskilda skäl kunde man utsträcka tiden till . Om det fanns synnerliga skäl, som det heter i juridiskt perspektiv, kunde man utsträcka tiden till . Huvudbudskapet var alltså att normaltiden för undervisning i förberedelseklass skulle vara max . Om man tittar på vad remissinstanserna har tyckt om detta ser man att ingen direkt hade invändningar. Eftersom det även i detta förslag fanns en maxtid satt till uttalar sig och säger att de är tveksamma till att skolgång i förberedelseklass bör pågå . Det skulle inte vara gynnsamt för flertalet elever, menar de. Detta struntar regeringen i. Det förslag som vi får på vårt bord i detta betänkande säger helt sonika att man sätter en maxgräns vid - punkt. Det tycker regeringen ihop med både och är det rätta. Det finns därför en stor risk för att just blir normaltid för alla elever. Professionen och skolläkarna använde orden att detta sannolikt inte är gynnsamt för flertalet elever. Målet måste vara att de nyanlända eleverna följs successivt och kontinuerligt och att de sedan så snabbt som möjligt ska kunna gå vidare till den ordinarie undervisningen. Vi moderater står självklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2 och 3. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Vi i ser mycket positivt på att en definition av begreppet nyanländ införs i skollagen och därmed också krav på kunskapsbedömning och särskilda åtgärder för den nyanlände. Rättigheter och skyldigheter måste följa varandra. Svenskundervisningen är grundbulten för en lyckad integration och assimilering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning för nyanlända elever - mottagande och skolgång Det i det här fallet vänder sig emot är så kallade papperslösa, eller i tydligare ordalag illegala personer, som ska få rätt till samma sak. Landets lagar ska följas. Att de som inte, efter oftast långa processer där man har prövats och omprövats, har getts uppehållstillstånd ska ges samma möjligheter är helt fel, enligt . Det kan inte vara så att vi omyndigförklarar en instans. Signalerna som vi sänder är att vi totalt omyndigförklarar och dess personal samt underminerar deras verksamhet. Hur motiverande tror min talman att det är att arbeta på när vi har en sjuklöver som totalt omyndigförklarar dem? Vi sänder även signaler till alla de nyanlända och de tidigare anlända: Du behöver inte uppfylla alla krav som ställs på dig, utan du kan bara välja att gå under jord. På så sätt har du tillgång till hela vårt välfärdssystem samt dess fördelar utan att på något sätt bidra till det. Här inne sitter det många lärare och föräldrar. Tror ni på fullaste allvar, mitt herrskap, att så inkonsekventa signaler till barn och ungdomar fungerar? Det tror inte . Vi kan inte ha myndigheter i som ska arbeta på olika sätt. lagar måste följas, och personer som inte uppfyller de väldigt liberala krav som finns för att få asyl eller bli anhöriginvandrare ska absolut inte omfattas av detta system. Återigen vill jag lyfta fram punkten att det är bra att vi inför en definition av nyanländ. Men mot den bakgrunden anser att de barn och ungdomar som ska vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning inte heller ska omfattas av definitionen nyanländ. Jag vet inte riktigt hur jag ska angripa det här. I hela FN-systemet och i hela världen har vi någonting som vi talar om som heter mänskliga rättigheter.