bet · H201CU7 · 2015-02-20 00:00:00 — har redovisat sin uppfattning att kommunerna själva ska få ta ställning till frågor om innehav och försäljning. Utskottet står fast vid sin uppfattning att dessa frågor inte ska vara föremål för statlig reglering. Därmed avstyrker utskottet motionsförslagen om de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen. Åtgärder för ett ökat bostadsbyggande, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 2, 2014/15:972 av (M) yrkande 1, 2014/15:1900 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:2429 av (C) yrkande 1 och 2014/15:444 av m.fl. (S), 2014/15:922 av m.fl. (S), 2014/15:1148 av och (S), 2014/15:1184 av Lawen Redar (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1188 av m.fl. (S), 2014/15:1196 av m.fl. (S), 2014/15:2259 av (S) och 2014/15:2260 av m.fl. (S) yrkande 4. Tillsammans med tydliga drivkrafter för att arbeta, goda villkor för företag och en aktiv arbetsmarknadspolitik utgör en väl fungerande bostadsmarknad en viktig del av en politik för tillväxt och ökad sysselsättning. Brist på bostäder innebär att tillväxt och sysselsättning hålls tillbaka. Unga som är i färd med att etablera sig på bostadsmarknaden och personer som söker sig till storstadsre-gionerna för att arbeta är särskilt drabbade. Bostadsbristen leder också till stigande fastighetspriser och ökar de risker som är förknippade med en hög skuldsättning hos hushållen. För att motverka bostadsbristen är det nödvändigt att ge förutsättningar för en nyproduktion av bostäder som motsvarar efterfrågan och även på andra sätt möjliggöra ett ökat utbud av bostäder. Den tidigare regeringen bedrev en mycket aktiv bostadspolitik och tog initiativ till en rad åtgärder med detta syfte. I flera motioner som behandlas i detta avsnitt i betänkandet föreslås tillkännagivanden från om att den nuvarande regeringen ska gå vidare på denna väg och lägga fram förslag som möjliggör en tillräcklig bostadsproduktion. Denna ambition sammanfattas i motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) där det föreslås ett tillkännagivande om behovet av att genomföra satsningar, investeringar och regelförenklingar som gör det möjligt att bygga 300 000 bostäder . Vi kan emellertid konstatera att den nuvarande regeringen har satt upp ett betydligt lägre mål för bostadsbyggandet och dessutom varit mycket otydlig i fråga om vilka åtgärder som behöver vidtas. Det är angeläget att reformarbetet nu inte bromsas upp eller ges helt fel inriktning. Vi anser att den hittillsvarande frånvaron av initiativ och redovisade bostadspolitiska avsikter från den nuvarande regeringens sida motiverar ett tillkännagivande från om behovet av fortsatta åtgärder för ett ökat bostadsbyggande. Regeringens tystnad i fråga om bostadspolitiken står i bjärt kontrast till de nuvarande regeringspartiernas agerande under föregående mandatperiod då flertalet av alliansregeringens bostadspolitiska åtgärder ifrågasattes eller helt dömdes ut. Bostadsmarknaden i har präglats av omfattande reg-leringar som har haft en negativ inverkan på bostadsbyggandet. har byggt hälften av vad våra nordiska grannländer gjort och hälften av genomsnittet för . Behovet av reformer för att ge bygg- och bostadssektorn långsiktigt hållbara förutsättningar och öka bostadsbyggandet var därför en viktig utgångspunkt för den tidigare regeringens bostadspolitiska arbete. Detta arbete ledde fram till ett stort antal lagändringar, andra regelförenklingar och åtgärder som kan stimulera bostadsbyggandet. Dessa åtgärder inom bostadspolitiken har tillsammans med en ansvarsfull ekonomisk politik sannolikt bidragit till de senaste årens ökning av bostadsbyggnadstakten. förväntas antalet påbörjade bostäder överstiga 40 000. Denna produktionstakt måste emellertid öka ytterligare för att möta den stora efterfrågan på bostäder. Vi anser mot denna bakgrund att bör framhålla vikten av att regeringen fortsätter det påbörjade bostadspolitiska reformarbetet. Ett viktigt inslag i detta arbete är att ytterligare förenkla plan- och bygglagstiftningens regelverk genom förändringar i de bestämmelser som kan hindra bostadsbyggandet. Det gäller exempelvis reglerna om hur buller ska kunna påverka bostadsbyggandet. beslutade föregående år om lagändringar som möjliggör ett bostadsbyggande som tidigare hindrades bl.a. av kolliderande bestämmelser i olika lagrum. Den nuvarande regeringen har emellertid fördröjt möjligheten för kommunerna att utnyttja lagändringarna i sin planering för nya bostäder genom att inte utfärda den förordning som ska konkretisera de nya bestämmelserna om buller. Det finns flera förändringar i plan- och bygglagstiftningen som föreslogs av den tidigare regeringen och som kan beslutas . Det gäller exempelvis lagändringar som innebär att byggprocessen kan påskyndas genom att detaljplanekravet begränsas och att den kommunala processen för att anta en plan förenklas. Därutöver finns det ett stort antal utredningar och uppdrag som initierades av den tidigare regeringen som successivt avrapporterar sina resultat och som bör kunna resultera i ytterligare regelförenklingar. Andra utredningar som den tidigare regeringen tillsatte och som kommer att redovisa sina förslag gäller bl.a. frågor om hur konkurrensen på byggmarknaden och förutsättningarna för små och medelstora byggföretag ska kunna förbättras, hur byggandet av småhus ska kunna öka, hur en regional planering ska kunna ge stöd för kommunernas arbete med bostadsförsörjningsfrågor, hur kommunerna ska kunna öka utbudet av markanvisningar och hur förutsättningarna för kommunernas bostadspolitik på s.k. svaga bostadsmarknader ska kunna förbättras. Vi vill också framhålla vikten av att fullfölja de initiativ som togs av den tidigare regeringen för att genom en samverkan mellan staten och kommunerna koordinera investeringar i infrastruktur och bostäder. Den s.k. Stockholmsförhandlingen resulterade i avtal om utbyggd tunnelbana och 78 000 nya bostäder . Den tidigare regeringen beslutade också att utvidga detta uppdrag till den s.k. Sverigeförhandlingen som arbetar med att möjliggöra förbättrade järnvägslösningar och att genom förbättrad kollektivtrafik öka bostadsbyggandet i våra tre storstäder. Den tidigare regeringen hade för avsikt att genom bl.a. de ovan nämnda bostadspolitiska åtgärderna skapa förutsättningar för byggandet av 300 000 bostäder . Vi anser att genom det förordade tillkännagivandet bör framhålla att en fortsatt aktiv bostadspolitik och fortsatta åtgärder för ett ökat bostadsbyggande är en förutsättning för att nå detta mål. Därmed ställer vi oss bakom förslaget om ett tillkännagivande i motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkande 2. Det sammanfaller i huvudsak med de förslag som läggs fram i motionerna 2014/15:972 (M) yrkande 1, 2014/15:1900 (KD) yrkande 1 och 2014/15:2429 (C) yrkande 1. Övriga mo-tioner som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Åtgärder för fler studentbostäder, punkt 3 (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 3 och 16, 2014/15:26 av (FP), 2014/15:285 av (M) och 2014/15:2429 av (C) yrkande 8 och 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 9. Bostadsbristen leder till problem som kan drabba alla typer av hushåll. En särskilt utsatt grupp är emellertid studerande vid högskolor och universitet. Bristen på studentbostäder kan i vissa fall göra att studenter tvingas tacka nej till en utbildningsplats. För att motverka detta problem genomförde den tidigare regeringen flera förenklingar i regelverken för studentbostäder och mindre bostäder som gör det enklare och billigare att bygga bl.a. lägenheter avsedda för unga och studerande. Det ges nu betydligt större möjlighet att ta hänsyn till efterfrågan och behov när man utformar studentbostäderna. Även möjligheterna att snabbt ta fram tillfälliga bostadslösningar genom tidsbegränsade bygglov har förbättrats. Vidare avsattes under den tidigare mandatperioden medel i statsbudgeten för stöd till inventering av lämplig mark för byggande av studentbostäder och ett innovativt byggande av bostäder för unga och studenter. Det infördes också regler som gör det möjligt för lärosäten att upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter på respektive lärosäte. Även flera av de lagändringar som genomfördes i syfte att underlätta uthyrning av privatbostäder har fått betydelse för utbudet av bostäder som kan efterfrågas av bl.a. studenter. En av de lagändringar som genomfördes syftade till att lösa de problem med s.k. bullerkrav som uppstått för många bostadsbyggnadsprojekt vid tillämpningen av bestämmelser i respektive . Inte minst vid byggandet av studentbostäder har dessa bestämmelser ansetts vara ett stort problem som hindrar att bostäder byggs i lägen som är attraktiva för studenterna. Avsikten var att de lagändringar som beslutades av under föregående skulle konkretiseras av regeringen i en förordning med klara och entydiga riktvärden för externa ljudnivåer som kan tillämpas vid planläggning och bygglovsprövning. Vidare var avsikten att hänsyn ska kunna tas till de särskilda förhållanden och behov som kan gälla vid byggande av bl.a. studentbostäder. Den tidigare regeringen utarbetade också ett förslag till förordning som remitterades med avsikten att det skulle kunna träda i kraft vid det senaste årsskiftet. Den nuvarande regeringen har emellertid förhalat arbetet med förordningen och därmed även byggandet av studentbostäder. Vi anser att arbetet med att förbättra förutsättningarna för att bygga studentbostäder och även på annat sätt öka bostadsutbudet för studerande nu måste gå vidare utan fördröjning. Vi föreslår därför att ställer sig bakom förslaget i motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) om behovet av åtgärder för fler studentbostäder i syfte att ge förutsättningar för 20 000 nya studentbostäder till 2020. Även flera av de andra aktuella motionsförslagen har motsvarande inriktning. Genom ett fortsatt arbete med generella regelförenklingar för byggande och åtgärder för en snabbare plan- och byggprocess förbättras givetvis förutsättningarna även för studentbostäder. För att stärka möjligheterna till högskolestudier och ett rimligt boende behöver emellertid även arbetet med särskilda åtgärder för ett ökat byggande av studentbostäder fortsätta utan dröjsmål. Det handlar då om att fortsätta det arbete som inleddes av den tidigare regeringen med bl.a. ändringar i plan- och bygglagstiftningen och andra åtgärder som kan leda till lägre byggkostnader och snabbare byggprocess. Vidare bör en studentbostadsförhandlare utses som kan bidra till att statlig mark används för byggande av studentbostäder. Statliga aktörer bör också ges i uppdrag att särskilt stödja tillkomsten av fler studentbostäder. Akademiska hus kan bidra till fler studentbostäder genom att bolagets inriktning även får omfatta byggande och förvaltande av studentbostäder. Den möjlighet som nio lärosäten har haft att förmedla bostäder bör permanentas. Olika möjligheter att underlätta bostadsbyggande för studenter genom infrastruktursatsningar bör tas till vara. Det gäller exempelvis arbetet med att bygga en ny tunnelbanestation i campusområdet mellan och , som bör inledas . Vi anser således att genom ett tillkännagivande till regeringen bör framhålla behovet av fortsatta åtgärder för ett ökat byggande av studentbostäder. Därmed ställer vi oss bakom förslagen i motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkandena 3 och 16 samt motsvarande förslag i motionerna 2014/15:26 (FP), 2014/15:285 (M) och 2014/15:2429 (C). Förslaget i motion 2014/15:2921 (SD) yrkande 9 avstyrks. Åtgärder för fler studentbostäder, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2014/15:26 av (FP), 2014/15:285 av (M), 2014/15:2429 av (C) yrkande 8 och 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 3 och 16. Bristen på studentbostäder är ett stort problem på de flesta universitets- och högskoleorter. Många studenter tvingas använda sig av tillfälliga och osäkra bostadslösningar. Det kan givetvis gå ut över studierna. I värsta fall kan bostadsbristen leda till att man avstår från studier eller väljer en annan studieinriktning och studieort än förstahandsvalet. Det finns därför ett stort behov av åtgärder som kan öka utbudet av studentbostäder. En viktig åtgärd för att öka antalet studentbostäder är att göra det enklare och billigare att bygga nya bostäder. Det gäller givetvis för alla former av bostadsbyggande, men utrymmet för regeländringar är särskilt stort för studentbostäder och andra små lägenheter. Vi ser positivt på de åtgärder som beslutades och som innebär att det nu finns större möjlighet till avsteg från kraven på hiss vid inredning av små vindslägenheter och att studentbostäder kan byggas med mindre yta . Det finns emellertid utrymme för ytterligare förenklingar. Hisskravet bör kunna tas bort även för andra studentlägenheter än de som är belägna på vindar. Det bör också vara möjligt att gå vidare med översynen av byggreglerna med sikte på att ta bort fler onödiga krav på bostadens utformning och lämna större frihet för studentbostadsbolagen att bygga de bostäder som efterfrågas av studenterna. Det vi nu anfört om åtgärder för fler studentbostäder bör med bifall till motion 2014/15:2921 (SD) yrkande 9 tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. De förslag som avser behovet av regelförenklingar får emellertid anses bli väl tillgodosedda genom det föreslagna tillkännagivandet. Vi har även lagt fram andra förslag för att stimulera byggandet av studentbostäder. Det handlar om att ändra de skatteregler som gäller för studentbostäder och att befria dem från den kommunala fastighetsavgiften. Dessa förslag behandlas emellertid inom av skatteutskottet. En ny boendeform för unga, punkt 4 (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 18. Den nuvarande bostadsbristen i stora delar av landet drabbar inte minst unga som söker den första egna bostaden. De unga hushållen utgör givetvis ingen helt homogen grupp utan efterfrågan kan liksom för övriga hushåll variera när det gäller bl.a. bostadens storlek, läge och upplåtelseform. Gemensamt för många unga är emellertid att möjligheten att över huvud taget kunna etablera sig på bostadsmarknaden, tillsammans med ett önskemål om en låg boendekostnad, går före önskemål om bostadens storlek och standard. Ofta fungerar den första bostaden som ett tidsbegränsat instegsboende som man avser att gå vidare från när behoven förändras efter något eller . Vid sidan av de bostäder som är avsedda för studerande vid universitet och högskolor finns det ett begränsat utbud av bostäder som särskilt är avsedda för unga hushåll. Enligt bostadsmarknadsenkät finns det omkring 4 700 bostäder som bostadsföretag i första hand erbjuder till bostadssökande unga. Villkoren för dessa ungdomsbostäder när det gäller hyresgästernas ålder varierar, och det är oklart vilka möjligheter det finns att säga upp ett hyresavtal med hänvisning till att hyresgästen passerat en viss åldersgräns eller att på annat sätt tidsbegränsa hyresavtalen. När det gäller nyproduktion av bostäder har det genomförts flera förändringar i lagstiftningen som förbättrar möjligheten att bygga mindre och billigare bostäder, dvs. sådana bostäder som ofta efterfrågas av unga hushåll. medges emellertid större möjlighet till avsteg från de generella kraven i byggreglerna för studentbostäder än för små bostäder som byggs med avsikt att användas som ungdomsbostäder. Mot denna bakgrund anser vi att det bör utredas om det är lämpligt att utveckla tydliga regler för en egen boendeform för unga. Syftet med en sådan boendeform är öka utbudet av billiga bostäder som är avsedda för unga och undvika de inlåsningseffekter som kan finnas i det nuvarande beståndet av ungdomsbostäder. Utgångspunkten bör då vara att det är en boendeform som är avsedd att användas för var och en av de boende och att inte alla standardkrav m.m. som gäller för övriga bostäder behöver vara uppfyllda. En fråga som bör övervägas är om hyreslagstiftningen behöver ändras för att sådana särskilda ungdomsbostäder ska kunna upplåtas med tidsbegränsade eller på annat sätt villkorade hyresavtal. Vidare bör det utredas om samma möjligheter till avsteg från vissa krav i plan- och bygglagstiftningen som för studentbostäder bör gälla för dessa ungdomsbostäder. Det gäller bl.a. avsteg från de s.k. bullerkraven och möjligheten att tillämpa vissa lättnader i kraven på bostadsutformning och tillgänglighet. Vad vi nu anfört om en egen boendeform för unga bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär att motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkande 18 bör bifallas. Åtgärder för att underlätta bostadsägande, punkt 5 (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2014/15:29 av (FP). Den tidigare alliansregeringens bostadspolitiska arbete var inriktat på att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt i olika avseenden. Den nu aktuella motionen innehåller överväganden om olika vägar att gå vidare i detta reformarbete. Vi tar här upp den del av motionen som behandlar frågan om ägarlägenheter. Flera av de övriga aktualiserade frågorna kommer att behandlas av utskottet i andra sammanhang. Alliansregeringen genomförde flera lagändringar som ger utökade möjligheter till bostadsägande, bl.a. infördes ett regelverk för ägarlägenheter. Genom ägarlägenhetsreformen har bostadsmarknaden tillförts ytterligare en upplåtelseform för flerbostadshus. Än så länge har förhållandevis få ägarlägenheter bildats, vilket sannolikt berott både på konjunkturläget när reformen introducerades och på en viss osäkerhet bland marknadens aktörer kring det nya fastighetsslaget. En annan bidragande orsak är att möjligheten att bilda ägarlägenheter är begränsad till nyproduktion och till ombildning av utrymmen som inte används som bostäder. Den tidigare regeringen tillsatte därför en utredning med uppgift att arbeta fram ett system som gör det möjligt att omvandla befintliga hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter. Utredningen redovisade sina förslag . är det möjligt att ombilda hyresrätter till bostadsrätter eller kooperativa hyresrätter. En möjlighet att ombilda befintliga bostadsfastigheter även till ägarlägenheter skulle kunna bidra till att öka mångfalden och valfriheten på bostadsmarknaden. Inte minst i miljonprogramsområden med ett helt dominerande utbud av hyresrätter kan en sådan möjlighet vara ett intressant alternativ. I frånvaro av en lagreglerad möjlighet att ombilda hyresfastigheter till ägarlägenheter har det i sådana områden i stället inletts omdebatterade försök med s.k. andelsägarlägenheter. Vi anser att det nu finns skäl att gå vidare med ägarlägenhetsreformen. Det bör bli möjligt att ombilda såväl hyresfastigheter som bostadsrättsfastigheter till ägarlägenheter. Regeringen bör bereda det framlagda utredningsförslaget och göra de kompletteringar som kan vara nödvändiga. Därefter bör lagförslag läggas fram för . Det vi nu har anfört bör med delvis bifall till motion 2014/15:29 som sin mening ge regeringen till känna. Kreditgarantier på landsbygden, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2429 av (C) yrkande 3. Både i och internationellt sett har det funnits en urbaniseringstrend som har lett till att landsbygdens potential inte har tagits till vara i tillräcklig utsträckning. Det är därför nödvändigt att nu bättre utnyttja den tillväxtkraft som finns i hela , även utanför storstadsområdena och andra orter med en kraftig befolkningstillväxt. För att stärka framtidstron i dessa delar av och möjliggöra en befolkningstillväxt måste det finnas goda förutsättningar för att starta och utveckla företag. Det förutsätter i sin tur att det finns en fungerande bostadsmarknad och en nyproduktion av bostäder även på landsbygden. Utbudet av bostäder måste även möta efterfrågan från olika typer av hushåll och från människor i olika skeden av livet. I många glesbygdskommuner är bristen på äldrebostäder ett särskilt stort problem. Det finns således ofta en efterfrågan på nya bostäder även i kommuner där det kan finnas ett överskott av en viss bostadstyp eller ett överskott av bostäder i vissa delar av kommunen. I stora delar av landet är det emellertid svårt att finna finansiering för nya bostäder trots en tydlig efterfrågan. Det beror till stor del på att kreditinstituten inte beviljar lån med hänvisning till att produktionskostnaden anses överstiga marknadsvärdet för den färdigställda bostaden. För att ge bättre möjlighet till krediter för bostadsbyggande på landsbygden genomförde den tidigare alliansregeringen vissa regeländringar för de statliga kreditgarantier som kan ställas ut av . Denna utvidgade möjlighet till kreditgaranti, och därmed till finansiering av bostadsbyggnadsprojekt, är emellertid relativt okänd och har utnyttjats i begränsad utsträckning. Jag anser därför att det finns skäl att se över de aktuella villkoren och överväga behovet av ytterligare ändringar som på ett tydligare sätt kan underlätta byggande på landsbygden. Ett underlag för ställningstagande i denna fråga kan komma att läggas fram av utredningen om EU-rättsliga förutsättningar för bostadspolitik. Regeringen bör därefter utan tidsfördröjning kunna genomföra nödvändiga ändringar i förordningen om statlig kreditgaranti. Det som jag har anfört ovan bör med bifall till motion 2014/15:2429 (C) yrkande 3 tillkännage för regeringen som sin mening. , punkt 7 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:154 av m.fl. (V) yrkande 8. Det är uppenbart att möjligheterna för bostadssökande att finna en god bostad är beroende av att det finns en rättvis och serviceinriktad förmedlingsverksamhet. En sådan förmedlingsverksamhet kan också bli ett betydelsefullt instrument för kommunernas boendeplanering eftersom den ger värdefull statistisk kunskap om den lokala bostadsmarknaden. Trots kravet i bostadsförsörjningslagen på att kommunerna ska anordna bostadsförmedling om det behövs för bostadsförsörjningen är det bara ett fåtal kommuner som har en bostadsförmedling. Det innebär att det saknas bostadsförmedling även i många stora och medelstora kommuner där en omfattande bostadsbrist och en svåröverblickbar bostadsmarknad medför ett stort behov av förmedlingsverksamhet. Det finns därför anledning att förtydliga och skärpa det lagreglerade kravet på förmedling av bostäder. Jag anser att bostadsförsörjningslagen bör skärpas så att alla kommuner blir skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, inrätta en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter. Detta bör med bifall till partimotion 2014/15:154 yrkande 8 tillkännage för regeringen som sin mening. , punkt 7 – motiveringen (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (M) och (FP).