bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — Det anförs vidare att medel endast ska gå till insatser som inte skulle bli av utan stöd. I kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att avsätts till ett nytt anslag med benämningen CCS-strategi. Behovet av det nya anslaget framhålls även i yrkande 4 i samma motion. Motionärerna framhåller att det inte finns möjlighet för processindustrin att komma ner till noll i nettoutsläpp, eftersom koldioxid är en biprodukt vid produktion hos fler olika industrier, och att det därför finns stort behov av att hitta lösningar för att industri och tillverkning fortsatt ska finnas kvar i . Det anförs vidare att därför behöver en CCS-strategi (Carbon capture and storage) med bl.a. ett sekretariat som ska öka kunskapen om samt undersöka möjligheter och skapa förutsättningar för etablering av koldioxidavskiljning och koldioxidlagring i . Även i kommittémotion 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 12 framhålls att en svensk CCS-strategi ska tas fram och att regeringen bör verka för att söka internationellt samarbete i arbetet med CCS (yrkande 13). I motionen anförs att flera länder ligger långt fram i arbetet med och utvecklingen av CCS och att behöver agera nu för att vi ska kunna använda CCS som ett verktyg att nå målet om ett klimatneutralt 2050. Därför bör ta fram en CCS-strategi. Även i denna motion framhålls behovet av ett sekretariat vars syfte skulle vara att öka kunskapen om, samt undersöka möjligheter och skapa förutsättningar för etablering av koldioxidavskiljning och koldioxidlagring i . Enligt kommittémotion 2015/16:2605 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör avsättas till ett nytt anslag: Laddinfrastruktur. Även i yrkande 3 i samma motion framhålls behovet av ett ökat anslag till laddinfrastruktur. I motionen framhålls att vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortskrider och att medel satsas för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. I kommittémotion 2015/16:2352 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att avsätts till ett nytt anslag: Åtgärder för . I motionen anförs att vill fortsätta ansträngningarna med att minimera näringsläckaget av fosfor från orenade avlopp och näringsläckage från jordbruk genom t.ex. finansiering av pilotprojekt i medelstor skala, som Greppa näringen (lantbruksnäringens eget rådgivningsprogram) och strukturkalkning. Det framhålls även att det finns intressanta projekt kring fosforn i och att forskning på området bör få avgöra vilka åtgärder som är bäst i slutändan. Motionärerna anför också att är beredda att arbeta för att ytterligare bredda och fördjupa regionalt samarbete på detta område, bl.a. genom Helcom. Även i kommittémotion 2015/16:2533 av m.fl. (SD) yrkande 2 framhålls att strukturkalkning bör lyftas fram som en åtgärd som underlättar upptag av näringsämnen för att minska läckage från jordbruk. I kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslås till ett nytt anslag: . framhåller i sin finanspolitiska motion 2015/16:3223 att fattade beslut om flera tillkännagivanden på jakt- och viltvårdsområdet, bl.a. att en ny viltmyndighet ska inrättas och att man ser det som angeläget att jakt- och viltmyndigheten etableras . Enligt kommittémotion 2015/16:2600 av m.fl. (M) yrkande 1 bör inrättande av en ny viltmyndighet vara utrett senast . I motionen framhålls att en stor del av myndighetsansvaret för jakt- och viltförvaltningsfrågor ligger hos , inklusive rovdjursfrågor, men att även och har ansvar för delar av jakt- och viltförvaltningen. Enligt motionärerna har detta delade ansvar orsakat att jakt- och viltförvaltningen inte har varit fullt så sammanhängande och effektiv som den borde, vilket har lett till missnöje. Även i kommittémotion 2015/16:2073 av (SD) yrkande 2 framhålls att en fristående myndighet för jakt och vilt bör inrättas. I motionen anförs att jakt- och viltförvaltning inte bör hanteras av en stor statlig myndighet med många andra ansvarsområden, utan ligga på en renodlad myndighet för jakt- och viltfrågor. Det skulle tillföra en landsbygdsförankring med potential att skapa underlag för en bättre dialog med regionala myndigheter, jägarorganisationer och landsbygdsbor i övrigt. I motion 2015/16:235 av (M) föreslås att den nya viltmyndigheten förläggs till eftersom det finns en närhet till naturen i och en bred kompetens i jakt- och naturfrågor. Enligt kommittémotion 2015/16:3155 av m.fl. (C) i denna del föreslås att avsätts till ett nytt anslag med benämningen Miljölastbilspremie, för att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar. anför (i motion 2015/16:3223) att utsläppen från lastbilar har varit fortsatt höga och att de först börjat dämpas, vilket är allvarligt för som klimatföredöme. Vidare anförs att den föreslagna miljölastbilspremien måste vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utvecklingen. Så som redogörs för under anslaget 1:18 Klimatinvesteringar föreslår regeringen att anvisas till det anslaget . I propositionen framhålls att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser och att det kommer att krävas investeringar och insatser i samhällets alla sektorer samt på lokal och regional nivå. Vidare anförs att regeringen har infört investeringsstödet för klimatsatsningar till kommuner, företag och organisationer för att stimulera åtgärder som minskar de klimatpåverkande utsläppen i . Stödet går till initiativ som syftar till att uppfylla klimatstrategier i län eller kommuner eller som på annat sätt ökar takten för att nå klimatmålen och en fossiloberoende fordonsflotta 2030, inklusive satsningar på laddinfrastruktur. Enligt propositionen ska stöd i första hand ges till den eller de åtgärder som vid varje prövningstillfälle bedöms ge den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. Investeringsstödet omfattar och 2016–2018. Som del av satsningen inrättas en samordningsfunktion för utvecklingen av laddinfrastruktur för elfordon vid . I propositionen framhålls också att regeringen har gett Miljömålsberedningen i uppdrag att utreda hur ett klimatpolitiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik ska kunna utformas i bred politisk dialog. Syftet är att skapa stabilitet och tydlighet på vägen mot ett långsiktigt klimatmål (dir. 2014:165). ska skapa förutsättningar för en transparent och kraftfull styrning och uppföljning av arbetet för att nå klimatmålen på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Beredningen ska även utveckla en strategi med styrmedel och åtgärder för en samlad och långsiktig klimatpolitik. När det gäller en strategi för att säkra den koldioxidintensiva industrins konkurrenskraft anförs i Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU25 att man noterat att koldioxidavskiljning och koldioxidlagring har identifierats som en möjlig framtida åtgärd för svensk basindustri. I betänkandet anförs vidare att koldioxidavskiljning skulle kunna bli ett alternativ för att minska annars svårundvikliga utsläpp från processindustrier. Vidare nämns att () bedriver utvecklingsarbete när det gäller möjligheterna att avskilja koldioxid från masugnar och övriga processer, delvis finansierat av och i samarbete med IEA Greenhouse Gas Programme. Det framhålls också att raffinaderier, massabruk samt cement- och etanolfabriker skulle kunna visa sig vara realistiska kandidater för en svensk tillämpning av koldioxidavskiljning och koldioxidlagring när denna blir kommersiell. EU har antagit direktivet 2009/31/EG om geologisk lagring av koldioxid (CCS-direktivet). Direktivet ska tillämpas på geologisk lagring av koldioxid även utanför respektive medlemsstats territorium, dvs. även i den ekonomiska zonen och på kontinentalsockeln. Medlemsstaterna får välja var koldioxidlagring ska tillåtas och har även en möjlighet att vägra lagring i vissa delar av eller hela territoriet. Så som framhålls i proposition 2011/12:125 Geologisk lagring av koldioxid är större punktutsläpp av koldioxid spridda över landet, medan våra möjligheter till lagring i det rådande kunskapsläget är begränsade till de södra delarna av landet. Gemensamt för de metoder för avskiljning av koldioxid som finns är, enligt propositionen, att förbrukningen av hjälpenergi är betydande, vilket minskar den möjliga elproduktionen från t.ex. ett kraftverk. Utmaningarna framöver är därför att effektivisera och utveckla teknikerna vidare genom forskning, utveckling och demonstration, vilket pågår runt om i världen. Enligt proposition 2012/13:17 Utsläppsrätter och geologisk lagring av koldioxid antas koldioxidavskiljning på grund av de höga kostnaderna, särskilt för transport och lagring, endast kunna komma i fråga för verksamheter med stora punktutsläpp. I första hand skulle det handla om stora industrier, t.ex. cementindustrier, stålverk och raffinaderier samt verksamheter med biogena koldioxidutsläpp som massabruk och kraftvärmeverk som kan få incitament att införa tekniken och därmed inte skulle behöva överlämna utsläppsrätter. Vidare anförs att har drygt ett dussin enskilda utsläppskällor med årliga koldioxidutsläpp motsvarande eller mer. Regeringen framhåller i tilläggsdirektivet till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – förslag till klimatpolitiskt ramverk (dir. 2014:165) att såväl innovationer som teknikutveckling krävs för att klara klimatutmaningen. Det anförs vidare att forskning kan leda till tekniksprång i form av t.ex. lagring av koldioxid och till en ökad effektivitet i användningen av resurser. I direktivet framhålls därför att beredningen i utredningen bör belysa hur svensk forskning och innovation inom olika politikområden kan bidra till att lösa utmaningarna inom klimatområdet som de kan stärka som industri- och exportnation. I propositionen framhålls att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser. Så som anförts ovan har regeringen infört ett investeringsstöd för klimatsatsningar till kommuner, företag och organisationer för att stimulera åtgärder som minskar de klimatpåverkande utsläppen i . Stödet går bl.a. till initiativ som syftar till att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030, inklusive satsningar på laddinfrastruktur. Enligt propositionen omfattar investeringsstödet och 2016–2018. Som del av satsningen inrättas en samordningsfunktion för utvecklingen av laddinfrastruktur för elfordon vid . En lång historia av mycket höga utsläpp av kväve och fosfor gör att har ett stort överskott på näringsämnen. Återhämtningstiden i miljön är lång och det tar därför tid innan genomförda åtgärder ger resultat. I årets budgetproposition framhålls att det även kommer att ta tid att genomföra alla de insatser som är viktiga för att uppfylla miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. För att målet ska utvecklas positivt anser regeringen att åtgärdstakten behöver öka. I propositionen anförs vidare att arbetet inom ramen för ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG) är centralt. Det är vidare viktigt att genomför åtaganden inom aktionsplanen för . Ett fortsatt internationellt samarbete kring utsläpp av kväveoxider till luft, särskilt vad gäller sjöfart, är nödvändigt enligt propositionen. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. I propositionen anförs att myndigheten har arbetat vidare med utveckling av anslagets användning . Den förändring som infördes i och med att länsstyrelserna fick större frihet att disponera medel inom givna ramar ligger kvar. Den största enskilda posten inom anslaget är bidrag som fördelas till samtliga länsstyrelser som sedan ansvarar för att fördela medel enligt anslagets syfte. Genom detta bidrag fördelades till länsstyrelserna för arbete med vattenförvaltningen, kalkning, fiskevård, åtgärdsprogram för hotade arter och lokala vattenvårdsprojekt, s.k. LOVA-projekt. Enligt Havs- och vattenmyndighetens redovisning av medlen till LOVA gick av medlen till åtgärder för att minska övergödning. Över 250 nya projekt startades, varav merparten riktas främst mot övergödning. I propositionen anförs vidare att LOVA-satsningen har gett en nystart i arbetet med lokala vattenvårdsåtgärder och att det har varit en hög efterfrågan på LOVA-projekt. LOVA-bidraget är, enligt propositionen, således en viktig del av arbetet för att motverka övergödning, främst genom lokala vatten- och avloppsprojekt, vattenåtgärder som bl.a. strukturkalkning, tvåstegsdiken och havsåtgärder som musselodling och algskörd. Regeringen bedömer att det är viktigt att stärka förutsättningarna för att effektivt nyttja och när det är möjligt växla upp de nationella anslag och styrmedel som finns att tillgå i det lokala åtgärdsarbetet med andra finansiella källor, exempelvis EU:s fonder. I propositionen framhålls att trenden för utsläpp av kväve från landbaserade källor till havet är nedåtgående, men det kvarstår betydande åtgärdsbehov framför allt när det gäller reduktion av fosfor. Regeringen bedömer att genomförandet av de kommande åtgärdsprogrammen inom havs- och vatten-förvaltningen kommer att ha stor betydelse får åtgärdsarbetet . Den största mängden av fosfor och kväve som transporteras till havet från landbaserade källor kommer från jordbruksmark. Vidare anförs i propositionen att det finns en betydande potential för minskning av transport av fosfor och kväve från jordbruket runt . Ett nytt landsbygdsprogram har beslutats . Det framhålls att landsbygdsprogrammets miljöåtgärder, rådgivning samt delar av bidragen för miljöinvesteringar är avgörande för att nå en hållbar näringsbelastning. Enligt uppgifter från kommer stöd inom ramen för landsbygdsprogrammet 2014–2020 att lämnas till bl.a. strukturkalkning, både när det gäller inköp av kalk och köp av tjänst för spridning av kalk. Utsläppen av näringsämnen till luft visar på nedåtgående trender men orsakar fortfarande övergödningsproblem över stora delar av , enligt propositionen. Regeringen bedömer att det är viktigt att revideringen av Göteborgsprotokollet (protokoll till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar), som beslutades , genomförs fullt ut. Det anförs även att det är viktigt att föreslagna skärpningar i EU:s utsläppstaksdirektiv genomförs. Regeringen anför vidare att för att komma till rätta med sjöfartens ökande atmosfäriska kvävebelastning är det viktigt att fortsätta verka för genomförande av kvävekontrollområden (NECA) i och inom IMO. Omkring en femtedel av kvävetillförseln till kommer via luften, varav kommer från länder utanför . Detta ställer enligt regeringen krav på internationellt samarbete, t.ex. genom EU, för att minska belastningen. Ett av de större forskningssamarbetena är Östersjöprogrammet Bonus, där EU-länderna kring , dvs. , , , , , , och samarbetar kring forskning om miljö. är Bonus ett s.k. artikel 185-program med 50 procents medfinansiering från . Enligt uppgifter från Formas omfattade den första gemensamma utlysningen för forskningsprojekt totalt och 67 olika forskningsorganisationer runt medverkade. andel är , varav Formas bidrar med , varav 2013. Bonus, som har fokus på transnationell forskning och utveckling, öppnar sin tredje utlysning som kallas Blue Baltic. Blue Baltic är enligt Formas Bonus största utlysning med en budget på och 11 olika tematiska områden. Utlysningen vänder sig både till forskare inom akademi, högskola och forskningsinstitut och till företag. Tanken är att nya innovativa lösningar på miljöproblem ska kunna utvecklas och testas. Finansierade projekt beräknas kunna starta och löpa . En utredning tillsattes för att se över den svenska jaktlagstiftningen. Ett delbetänkande om utvärdering av myndighetsansvaret överlämnades . Regeringen framhåller i årets budgetproposition, utgiftsområde 23, att utredningen i första hand föreslog att en ny sammanhållen myndighet för jakt- och viltförvaltning, , skulle inrättas. fattade ett beslut om att ställa sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska inrätta en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning och tillkännage detta för regeringen. Enligt årets budgetproposition, utgiftsområde 22, är transportområdets övergripande mål att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett hänsynsmål som har konkretiserats i bl.a. följande precisering: transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Utredningen på väg (SOU 2013:84) lämnade ett flertal förslag till åtgärder för att underlätta omställningen av vägtrafiken från fossilt till förnybart. Enligt budgetpropositionen har regeringen analyserat förslagen och redan gått vidare med flera av dem, såsom höjda energiskatter på bensin och dieselbränsle, en utredning om bonus–malus-system för lätta bilar och en utredning om en vägslitageskatt för tunga lastbilar m.m. Vidare anförs att regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för planperioden –2029. Så som anförts ovan under det berörda anslaget inför regeringen en elbusspremie för att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar. I propositionen framhålls att eldrivna bussar frigör biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2015/16:4) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 20. Genom beslut av om ramar för budgetens utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). I den tidigare redovisningen i detta betänkande har utskottet under de berörda anslagen lämnat vissa kompletterande uppgifter m.m. som utskottet hänvisar till. Därmed tillstyrker utskottet de anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som regeringen föreslagit för . Vidare tillstyrks de övriga förslag till riksdagsbeslut som hör till anslagen och har lagts fram i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig även i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avslås. Bemyndigande om borttagning av utsläppsenheter Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som kommer att tilldelas och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU 2013. Jämför reservation 2 (SD). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som kommer att tilldelas och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU 2013. Prognoser visar att minskade utsläppen av växthusgaser 2013 mer än vad åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut, som reglerar medlemsstaternas årliga utsläppsutrymme . Det innebär att det kommer att uppstå ett överskott, dvs. återstå ett innehav efter avräkning mot åtagandet inom EU, av utsläppsenheter (s.k. Annual Emission Allocation, AEA). Slutlig beräkning av överskottets exakta storlek och avräkningen mot åtagande görs . Regeringen bedömer att överskottet av AEA kommer att motsvara ca koldioxidekvivalenter. För att bidra till en ökad ambition för utsläppsminskningar inom EU föreslår regeringen borttagning av överskottet av utsläppsenheter . har möjlighet att spara utsläppsenheter till kommande år eller föra över utsläppsenheter till andra medlemsstater. Efterfrågan på utsläppsenheter från andra medlemsstater kommer att vara begränsad eftersom merparten av medlemsstaterna enligt Europeiska kommissionen beräknas nå sina åtaganden . Mot bakgrund av att den förväntade efterfrågan kommer att vara begränsad och att det saknas ett marknadspris bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av AEA. Under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, dvs. 2013–2020, kommer varje AEA att vara kopplad till en tilldelad utsläppsenhet under Kyotoprotokollet, en s.k. Assigned Amount Unit (AAU). Det innebär att för varje AEA som tas bort under EU:s ansvarsfördelningsbeslut måste också en AAU annulleras under Kyotoprotokollet. Utfärdandet av AAU är dock avhängigt av när Kyotoprotokollet för den andra åtagandeperioden träder i kraft. Detta kommer sannolikt inte att ske vilket innebär att annullering av AAU för borttagna AEA kan genomföras först . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som kommer att tilldelas och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU 2013. Detta innebär också att motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 kommer att annulleras. I budgetpropositionen begärde och fick regeringen ett bemyndigande av att annullera överskott av tilldelat utsläppsutrymme under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:87). I sin behandling av ärendet anförde miljö- och jordbruksutskottet att det är politiskt motiverat att det svenska överskottet av tilldelat utsläppsutrymme annulleras för att bidra till en ökad global ambition för utsläppsminskningar till 2020. Det bästa sättet att garantera att genomförda utsläppsminskningar faktiskt blir bestående är att annullera överskottet av utsläppsrätter. Genom att annullera utsläppsrätterna anser utskottet att sänder en tydlig signal om politiskt ansvar i klimatpolitiken. De klimatpåverkande utsläppen ökar globalt. En rad vetenskapliga rapporter pekar på att de nuvarande åtagandena och utfästelserna rörande utsläppsminskningar av växthusgaser är otillräckliga för att begränsa uppvärmningen till . Utskottet vill därför på nytt framhålla vad utskottet tidigare anfört om att det bästa sättet att garantera att genomförda utsläppsminskningar faktiskt blir bestående är att annullera överskott av utsläppsenheter. Det skickar också som utskottet tidigare påpekat en tydlig signal om politiskt ansvar i klimatpolitiken. Därmed tillstyrker utskottet att de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som kommer att tilldelas och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU 2013 ska föras bort och lämnar regeringen det efterfrågade bemyndigandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elcykelpremie (M), bekämpning av mygg (M, KD) och Kemikalieinspektionens ärendehandläggning (M). Enligt motion 2015/16:1004 av (M) bör regeringen se över möjligheterna till en elcykelpremie. Motionären anför att ekonomiska styrmedel står till förfogande för att få människor att förändra sitt beteende och leva mer klimatsmart. Utifrån detta bör regeringen se över möjligheterna till hur man enkelt och ekonomiskt kan underlätta för de konsumenter som väljer att köpa en elcykel. I motion 2015/16:957 av (M) framhålls behovet av att se över möjligheten till ett permanent statligt stöd för myggbekämpning i nordöstra . Också i motion 2015/16:2612 av och (båda M) anförs att staten bör ta ett större ansvar för bekämpningen av mygg i nedre . Vidare bör enligt motion 2015/16:1358 av (KD) ett samarbete inledas med för att anpassa den befintliga metoden Sterile Insect Technique (SIT), som bygger på sterilisering av hanmyggor, för bekämpning av översvämningsmygg. I motion 2015/16:805 av (M) framhålls att Kemikalieinspektionen trots att myndigheten tillförts mer pengar och haft tid på sig att rätta upp sitt arbetssätt inte förmår leva upp till lagens krav på handläggningstider vid prövning av växtskyddsmedel och övriga kemikalier av betydelse för det svenska lantbruket.