bet · H301TU1 · 2015-12-09 00:00:00 — I propositionen konstaterar regeringen att det som enligt gällande redovisningsregler vanligen är avgörande för när ett åtagande inträffar är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakligen finansiera Förbifart och därutöver vissa andra väganknutna projekt i . De investeringar i väginfrastrukturen som gör med anslaget för trängselskatt i innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet till regeringen bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen. I beräkningen av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2057. Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och vägar i , bl.a. Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . De investeringar som gör med anslaget för trängselskatten i innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet till regeringen föreslås avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2037. har tagit upp särskilda lån för att finansiera anläggningstillgångar, vissa prioriterade järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa vägprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Vidare belastas låneramen även av investeringskostnad för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och vägavgifter. får också ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. Vidare är investeringsutgifterna för Svinesundsförbindelsen lånefinansierade. beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen –samt genom , delen –, delen –Ljungarum, delen Båberg–Väne Ryr och –samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –, –samt järnvägsprojekt i . Den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 samt länsplaner för regional infrastruktur i innehåller även ett antal nya investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. I detta inkluderas kostnader för uppbyggnaden av administrationen av systemen. I tabell 3 nedan redovisas den beräknade låneskulden för projekt som med godkännande finansieras med lån 2015–2017. Tabell 3 Beräknad låneskuld för vägar och järnvägar 2015-2017 Västsvenska infrastrukturpaketet (vägar) Västsvenska infrastrukturpaketet (bana) Regeringen föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Vidmakthållande av statens infrastruktur Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur används till utgifter för – trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statsbidrag till drift av enskilda vägar – ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringskostnader för detta – stakning av vinterled till – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av – ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av lagen (2015:338) om internationell järnvägstrafik – kompensation till godstransportörer på spår för icke-internaliserade kostnader för godstransporter på väg respektive inom sjöfarten – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 4 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Regeringen föreslår i propositionen att anslaget 1:2 ska fördelas enligt följande. Tabell 5 Fördelning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur - Drift och underhåll - Bärighet och tjälsäkring - Bidrag för drift av enskild väg - Drift, underhåll och trafikledning Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2021. Regeringen anger att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . I propositionen föreslår regeringen därför att bemyndigandet ska avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Vidare ingår i bemyndigandet framtida räntekostnader på upptagna lån. En kalkylränta på , respektive används för åren 2016, 2017 respektive 2018. har en kalkylränta på används. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Anslaget 1:3 får användas för förvaltningsuppgifter. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området, modellutveckling och analys inom transportområdet samt verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs inom sjöfartsområdet. Anslaget får också användas till verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt administration av drifts- och investeringsbidrag till icke-statliga flygplatser och administration av trafikavtal. Anslaget 1:7 Trafikavtal får användas till utgifter för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget används vidare för att finansiera tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som kan hänföras direkt till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet får användas till kostnader för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet. Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:9 får användas för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får även användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverket om finansiering på området för TEN-T och nya Fonden för ett sammanlänkat (FSE). Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får användas för Transportstyrelsens förvaltningsutgifter och för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:13 Trafikanalys får användas för Trafikanalys förvaltningsutgifter vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet samt statistik om maritima näringar. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 6 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk När det gäller anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet föreslås en permanent ökning med för att finansiera tidigare missad växelkursdifferens. Regeringen föreslår att detta finansieras genom att anslaget 1:3 engångsvis minskas med 2016. När det gäller anslaget 1:9 avser regeringen ge myndigheten i uppdrag att genomföra en studie om hur exempelvis innovativa lösningar kan öka medborgares vilja och möjlighet att utnyttja kollektivtrafik på landsbygden. Regeringen föreslår därför att –2017 tillförs anslaget. Regeringen anger att när det gäller anslaget 1:12 Transportstyrelsen har regeringen gett Transportstyrelsen i uppdrag att redovisa en plan, och vid behov förslag, för hantering av över- och underuttag av avgifter i myndighetens bruttoredovisade offentligrättsliga avgiftsbelagda verksamhet och i uppdragsverksamheten. Transportstyrelsen redovisade uppdraget , och det bereds inom . När det gäller anslaget 1:13 Trafikanalys föreslår regeringen en permanent satsning om för att förbättra tillgången till statistik om utveckling och tillväxt för såväl enskilda branscher som de maritima näringarna som helhet. Förslaget finansieras genom en motsvarande sänkning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med koncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2017–2027. Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål är avsett för utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet samt fritidsbåtsinfrastruktur. Anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur får användas för utgifter för ersättning för att täcka underskott vid drift av och slussar samt . I propositionen föreslås att ett nytt anslag för sjöfartsstödet, 1:15 Sjöfartsstöd, förs upp på statens budget . Anslaget får användas till utgifter för sjöfartsstöd som lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskregistrerade fartyg. I propositionen påminner regeringen om att 2015 budgeteras och redovisas sjöfartsstödet på budgetens inkomstsida under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Regeringen meddelar att förändringen inte kommer att påverka omfattningen eller stödet till den enskilda mottagaren. Den föreslagna ändringen beror på det nya regelverk för nationalräkenskaperna som infördes . I propositionen anges att regeringen avser minska anslagsförbrukningen , vilket beräknas innebära en besparing om ca . Regeringen framför att detta görs mot bakgrund av regeringens avsikt att införa ett system med tonnageskatt. Införandet av ett system med tonnageskatt beräknas minska skatteintäkterna med . Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 7 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning till viss kanaltrafik ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska göras på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. I propositionen anges att resultat har påverkats negativt av ökade kostnader för isbrytning genom flera stränga isvintrar, med undantag /15 som var extremt mild. I propositionen anges att för perioden –2018 prognostiserar ett positivt resultat efter finansiella poster. upphör den tillfälliga ökningen av anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsändamål och anslaget 1:5 Ersättning till viss kanal- och slussinfrastruktur. Regeringen konstaterar att trots det prognostiserar ett positivt resultat efter finansnetto. Soliditeten beräknas stiga till . Regeringen anser dock att ekonomiska situation är fortsatt bekymmersam. Regeringen bedömer att det nuvarande räntabilitetskravet på eget kapital om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. Vidare anser regeringen att det är motiverat att det nuvarande soliditetsmålet på ligger kvar. När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Det föreslås att regeringen godkänner de ekonomiska målen och även fortsättningsvis bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet. Finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringens inriktning är att ska finansiera det pågående projektet med anskaffning av sju nya flyg- och sjöräddningshelikoptrar med egna likvida medel och med lån. Med anledning av detta föreslår regeringen att låneram fastställs till . I propositionen föreslås även att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på ett räntebärande konto i eller en affärsbank. Som framgår av tabellen nedan planerar investeringar för för perioden –2018. Av propositionen framgår att investeringarna ska användas främst till nya helikoptrar och till dammsäkerhetshöjande åtgärder i både och . Man ska också investera i lotsbåtar, arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler och it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för för perioden –2018 godkänns. Investeringsplanen redovisas i tabell 8 nedan. Tabell 8 Investeringsplan för 2016–2018 Sjötrafikinformation (VTS) Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser disponeras av och får användas för utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten samt utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Regeringens bedömning är att för att det nationella nätverket av öppna beredskapsflygplatser för samhällsviktiga lufttransporter ska kunna upprätthållas behövs en ökning av anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en permanent satsning om . Förslaget finansieras genom en motsvarande sänkning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 9 Budgetförslag för luftfartsområdet Driftsbidrag till icke statliga flygplatser huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska vidare verka för att de transportpolitiska målen uppnås. I propositionen gör regeringen bedömningen att det är angeläget att fortsätter sitt effektiviseringsprogram, och regeringen gör vidare bedömningen att detta är förenligt med de avkastningskrav som ställs på , baserat på nuvarande verksamhetsförutsättningar. Regeringen anser att ett räntabilitetskrav på av eget kapital (som är beräknat på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat och att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . I propositionen framförs att enligt den prognos som redovisats uppnås under vissa år –2019, men det finns fortfarande osäkerheter kopplade till pensionsskuldens utveckling. Regeringen anser dock inte att det är rimligt att minska målet för soliditeten även om det innebär att målet inte nås 2019. Vidare anser regeringen att utdelningskravet bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet, med möjlighet att balansera vinsten i för att öka soliditeten och därmed komma närmare soliditetsmålet. Vidare föreslås i propositionen att regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på ett räntebärande konto i och utanför . Regeringen föreslår även att den bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för och en ram om högst . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att låta köpa aktier eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten. Finansiella befogenheter och investeringsplan har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Regeringen föreslår att denna ram fortsätter att gälla även . investeringsplan för perioden –2019 uppgår till totalt , vilket är i linje med behovet av en långsiktig årlig investeringsnivå på . har prognosen ökat på grund av en tillfällig anpassning till ett aktualiserat behov av vissa investeringar kopplade till primärradar till sydöstra luftrum. För perioden –2019 uppges de största investeringarna i investeringsplan innefatta bl.a. följande. • Ett pågående internationellt samarbetsprojekt (Coopans) för kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör. • (), som är ett system för att effektivisera driften av flygtrafiktjänst vid framför allt små och medelstora flygplatser genom s.k. fjärrstyrda torn för att leda och övervaka trafik utan att flygledare är placerade i flygplatsernas tornbyggnader. Planerade investeringar avser dels åtgärder kopplade till driftssättningen som ägde rum , dels fortsatt utveckling av systemet. • Utrymme för att hantera alternativa anläggningar för kontrollcentralerna i och (s.k. contingency) i syfte att säkerställa kapacitet i händelse av att ordinarie anläggningar slås ut. • System för hantering av aeronautisk information (ADQ). För perioden –2019 föreslås följande investeringsplan. Tabell 10 Investeringsplan för 2016–2019 Primärradar (PSR), m.m. Regeringen föreslår att investeringsplanen för för perioden –2019 godkänns. Anslaget 2:1 får användas för PTS förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning får användas för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får även användas för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning, t.ex. tillgänglighet till kommunikation, utbildning och medier. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster får användas för utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden, vilket inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får även användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation får användas för utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för it-politiken, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation får användas för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftssäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Vidare får anslaget användas för utgifter för åtgärder för driftssäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får även användas för administration av åtgärderna. Anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse får användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Anslaget får även användas för utgifter för verksamhet i den mån de inte finansieras med avgifter samt för andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 11 Budgetförslag för informationssamhället Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse När det gäller anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation framför regeringen att den sänkta anslagsnivån beror på tidigare beslut om bl.a. överföring av medel till anslaget 2:5 Driftssäker och tillgänglig elektronisk kommunikation för införandet av bredbandskoordinatorer. Regeringen föreslår vidare att anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse ökas med för genomförandet av eIDAS-förordningen. Anslagsnivån sänks dock även beroende på återställning av tidigare beslut. Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation finansieras genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget fastställs till högst , vilket är oförändrat jämfört med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För att möjliggöra ekonomiska åtaganden för verksamheten, främst genom fleråriga avtal efter upphandling, föreslår regeringen att den bemyndigas att – för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 – för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2021 – för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. I kommittémotion 2015/16:3057 av m.fl. (M) konstateras att en fungerande infrastruktur är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i den globala konkurrensen. Det lägger även grunden för fler jobb. Motionärerna pekar vidare på att genom kloka infrastrukturinvesteringar kan ett mer hållbart samhälle byggas som blir mer sammankopplat och mer konkurrenskraftigt.