bet · H301MJU9 · 2015-11-10 00:00:00 — har bl.a. vidareutvecklat tillsynsvägledningen genom webbforumet Effektiv näring. Syftet med webbforumet är att informationen och tillsynsvägledningen ska nå ut till fler på ett effektivt sätt. vägledning ger en mer förutsägbar och effektiv tillsyn som i förlängningen ger samma förutsättningar för landsbygdsföretagen i hela landet. När det gäller djurskyddskontrollen pågår många aktiviteter både hos länsstyrelserna och för att stärka och förbättra kontrollen. budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) redovisas att myndigheterna bl.a. har fortsatt det pågående arbetet med att skapa en gemensam målbild, med underliggande delmål, för djurskyddskontrollen. Den riskklassificeringsmodell för djurskyddsobjekt som i samarbete med länsstyrelserna har tagit fram, och som syftar till att göra det möjligt att rikta kontroller dit de behövs som bäst, togs i drift . året har även ett tvåårigt forskningsprojekt om bemötande och kommunikation vid djurskyddskontroller initierats av . även tagit fram nya och mer avancerade kompetensutvecklingsplaner för Statskontoret har i en rapport analyserat och lämnat förslag om hur förutsättningarna för att skapa en bättre tillsynsvägledning gällande miljötillsynen kan förbättras, vilket i slutändan ska leda till en mer effektiv operativ tillsyn. Rapporten har remitterats och utskottet konstaterar att frågan bereds inom . Utskottet noterar även att regeringen anser att miljötillsynen behöver stärkas och utvecklas. Eftersom det pågår arbete på myndigheterna för att förbättra tillsynen, både på miljö- och djurskyddssidan, föreslår utskottet att motion 2015/16:2078 (SD) yrkande 20 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att jordbruket ska betecknas som miljöpåverkande respektive livsnödvändig verksamhet. Jämför reservation 12 (SD). I kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 23 framförs att jordbruk ska klassas som miljöpåverkande verksamhet i stället för som en miljöfarlig verksamhet. Motionärerna anser att detta skulle förenkla handläggningen för miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Även motion 2015/16:3036 av och i (båda C) tar upp detta, och motionärerna anser att jordbruket bör betecknas som livsnödvändig verksamhet snarare än miljöfarlig. Jordbruket och livsmedelsproduktionen är för människan en livsnödvändig verksamhet med både positiva och negativa effekter på miljön. Det blir ett signalvärde i hur staten väljer att beteckna jordbruket i olika sammanhang och det är oacceptabelt att allt fokus läggs på att jordbrukets verksamhet är miljöfarligt. Enligt 9 kap. 1 § (1998:808) avses med miljöfarlig verksamhet 1.utsläpp av avloppsvatten, fasta ämnen eller gas från mark, byggnader eller anläggningar i mark, vattenområden eller grundvatten 2.användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för människors hälsa eller miljön genom annat utsläpp än som avses i 1 eller genom förorening av mark, luft, vattenområden eller grundvatten, eller 3.användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för omgivningen genom buller, skakningar, ljus, joniserande eller icke-joniserande strålning eller annat liknande. I förarbetena till (prop. 1997/98:45 avsnitt 5.1.9) står det att med miljöfarlig verksamhet enligt paragrafens punkt 2 avses vidare användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för människors hälsa eller miljön genom annat utsläpp än som avses i punkt 1 eller genom förorening av mark, luft, vattenområden eller grundvatten. Med användning av fast egendom eller fasta anläggningar avses användning oavsett om den grundas på äganderätt, nyttjanderätt eller annan rättstitel till egendomen och t.o.m. även sådana fall där rättslig grund helt saknas. Användning som kan komma i fråga kan vara av de mest skilda slag, exempelvis fabriker och andra industriella anläggningar, jordbruk, trafikanläggningar, förbränningsanläggningar, kärntekniska anläggningar, deponier och andra upplag. Vidare framfördes i propositionen att en fördel med begreppet miljöfarlig verksamhet är att det ger uttryck för grundtanken att även risken för olägenhet ska beaktas. Enligt om tillståndsprövning och anmälan avseende miljöfarlig verksamhet är själva begreppet miljöfarlig verksamhet ett rättsligt begrepp som får sin innebörd genom en legaldefinition. verksamhet i definieras som en miljöfarlig verksamhet innebär inte nödvändigtvis att den därmed är farlig för människors hälsa eller för Att en företeelse omfattas av begreppet miljöfarlig verksamhet anger endast att regler om miljöfarlig verksamhet ska tillämpas. Utskottet konstaterar att trots att en verksamhet i definieras som miljöfarlig innebär det inte nödvändigtvis att den är farlig för människors hälsa eller miljön. Det betyder endast att regler om miljöfarlig verksamhet ska tillämpas. Vidare omfattar begreppet miljöfarlig verksamhet många fler verksamheter än bara jordbruket. Utskottet föreslår att motionerna 2015/16:2078 (SD) yrkande 23 och 2015/16:3036 (C) lämnas utan vidare åtgärd. Omställning till ett fossilfritt jordbruk Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om omställning till ett fossilfritt jordbruk. Jämför reservation 13 (M, C, V, L, KD). I kommittémotion 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 4 framhålls att omställningen till ett fossilfritt jordbruk måste utvecklas och att man bl.a. bör se över vilken roll riktade insatser kan spela i omställningen. Motionärerna framhåller den globala utmaningen med att ställa om samhället i en grönare och mer hållbar riktning. I detta ingår att ställa om energiförsörjningen från fossilberoende till fossiloberoende. Möjligheterna att stimulera omställningen av arbetsmaskiner, inte minst inom skogs- och jordbruket, måste utvecklas, och för detta krävs riktade insatser. I regeringsförklaringen framförde regeringen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att ska ha en fossilfri fordonsflotta. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) framhålls att insatser inom de areella näringarna för att minska de globala klimatförändringarna består dels i att producera bioenergi och förnybara material för att ersätta fossila bränslen och material, dels i att minska utsläpp och öka upptag i skog och mark. Trenden av minskande utsläpp av metan och lustgas från jordbruket fortsätter. hade utsläppen av metan och lustgas från det svenska jordbruket minskat med . Minskningen beror främst på ett minskat antal nötkreatur och svin och förbättrad gödselhantering. Sammanfattningsvis konstateras att jordbrukets utsläpp långsiktigt har minskat. Skogsbrukets nettoupptag ligger kvar på en hög nivå som produktionen av skogsbaserad bioenergi och biogas från jordbruket fortsätter att utvecklas positivt. Kontinuerligt arbete bedrivs för att minska beroendet av fossil energi i de gröna näringarna. Regeringen anser dock att fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet. I propositionen framhåller regeringen att de gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet för klimatomställningen, ett hållbart samhälle och en god miljö genom att även kunna producera förnybara industri- och energiråvaror och reducera användningen av fossila råvaror. För att i högre grad ta till vara potentialen för produktion av förnybar energi behövs miljö- och klimatfrämjande insatser samt effektiva och träffsäkra styrmedel. Det kan t.ex. vara att skapa bättre förutsättningar för biogasproduktion ur produkter från de gröna näringarna. Regeringen föreslår därför att budgeten för metanreduceringsersättningen ska öka med –2019, dvs. totalt ökar budgeten . Syftet är att öka produktionen av biogas ur stallgödsel och på så vis minska utsläppen av växthusgaser som förnybar energi produceras. Metanreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) som innebär att rötning (biogasproduktion) av stallgödsel stimuleras genom en ersättning med /kWh producerad mängd råmetangas. Med ökad rötning av stallgödsel nås dubbla miljöfördelar dels genom minskade utsläpp av växthusgaser, dels genom produktion av förnybar energi som kan ersätta fossil energi. Biogasen kan användas för produktion av el och värme eller som fordonsbränsle. Regeringen har höjt ersättningsnivån för metanreduceringsersättningen från högst /kWh till högst /kWh. har öppnat pilotprojektet metanreduceringsersättningen för ansökningar. Syftet är att –2023 ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönyttan som uppstår när biogas produceras från gödsel. Totalt har 55 anläggningar ansökt om att ta del av metanreduceringsersättningen sedan projektet i praktiken startade . (där MEKA står för metandiesel, efterkonvertering av arbetsmaskiner) är ett regeringsuppdrag till och Transportstyrelsen som syftar till att ta fram och emissionsprova tekniska konverteringslösningar för att möjliggöra duel fuel-drift (drift med de dubbla bränslena metan och diesel) i arbetsmaskiner och på så sätt påskynda omställningen till förnybara drivmedel i arbetsmaskiner. Enligt pågår nu beredning internt hur man ska gå vidare med detta projekt. Det finns även möjligheter att ansöka om investeringsstöd i landsbygdsprogrammet för investeringar i förnybar energi. egentligen två som kan användas, en på ca och en Den större av dem är begränsad till enbart biogas baserad på gödsel och anläggningar för rötresthantering. Den mindre potten är tänkt för förnybar energi allmänt och där konkurrerar eventuella biogasanläggningar med andra bioenergisatsningar. I den potten finns alltså inte begränsningen till gödselbaserad biogas. Lantbrukare kan även söka stöd till etablering av energiskog. användas för inköp och plantering av energiskog. Stödet ingår i en pott på ca och precis som ovan konkurrerar dessa investeringar med Stödet är schabloniserat till per hektar och det finns också möjligheter att få ett stöd på per hektar för stängsling av planteringen. Landsbygdsministern har framfört (ip. 2015/16:11) att regeringen vill ta vara på landsbygdens möjligheter och förena en miljömässigt hållbar utveckling med ekonomisk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förutsättningar för ökad sysselsättning och framtidstro i hela landet. poängterat att regeringen har fördubblat metangasreduktionen till svenska lantbruket och att detta ska fortsätta. Regeringen kommer även i fortsättningen att stimulera miljöåtgärder som är positiva. Utskottet noterar att det pågår ett antal projekt på området förnybar energi samt att det finns ett antal specifika investeringsstöd. Regeringen har bl.a. höjt ersättningsnivån för metanreducering. Regeringen bereder nu internt slutsatserna från och kommer därefter ta ställning till hur man ska gå vidare med detta. Utskottet konstaterar även att det finns möjligheter att söka olika sorters stöd för omställning till förnybar energi, bl.a. investeringsstöd i landsbygdsprogrammet och etableringsstöd för energiskog. Utskottet noterar även att regeringen har sagt att de inom lantbruket kommer att fortsatt stimulera miljöåtgärder som är positiva. Utskottet anser att motion 2015/16:3018 (C) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd med hänsyn till pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om regler för minigrisar. I motion 2015/16:384 av (FP) yrkande 1 framhålls att man ska skilja på produktionssvin och sällskapsgrisar vid registrering. Att mikrochips ska likställas med tatuering och öronbricka för gris framgår av yrkande 2. Minigrisar räknas inte som sällskapsdjur utan som svin, dvs. klövbärande boskap, och skiljs inte från produktionsdjuren i lagstiftningen. Detta innebär att en minigrisägare måste ha ett SE-nummer från . Minigrisarna ska liksom slaktsvin vara märkta, med antingen en öronbricka eller en tatuering. Problemet med öronmärkning är att brickan är för stor för grisarnas öron. I däremot har man gjort undantag för minigrisar och det är möjligt att chipmärka dem. Det finns även andra problem med att minigrisar klassificeras som produktionsdjur. När en gris blir sjuk är det distriktsveterinären som har hand om grisar. Eftersom svinvaccin är planerat för produktionssvin går det inte att köpa enskilda doser. Det också svårt att få en försäkring som täcker grisen fullgott eftersom minigrisen klassificeras som ett produktionsdjur. För att kunna spåra smittor och vara säker på att skydda människor och djur behöver djurens identitet och ursprung kunna bestämmas. Därför finns det bestämmelser om hur man ska märka och registrera sina djur. Om man håller en eller flera grisar på en plats ska detta anmälas till . Det gäller även minigrisar. Djurhållaren får då ett s.k. produktionsplatsnummer. Syftet med numret på produktionsplatsen är att det ska vara möjligt att spåra djur från en plats till en annan vid utbrott av någon smittsam djursjukdom. Grisarna ska vara märkta senast innan de lämnar den produktionsplats där de är födda. Grisarna ska märkas med en öronbricka eller en tatuering som har godkänt. Dessa märkningsregler gäller även minigrisar som hålls som sällskapsdjur. Öronbrickor och tatueringar ska båda vara präglade med landsbeteckningen för (SE) och födelseanläggningens produktionsplatsnummer. Dessa bestämmelser har sitt ursprung i rådets direktiv /71/EG av om identifikation och registrering av svin. Enligt tolkning ingår även minigrisar i definitionen av svin enligt detta direktiv. Av det följer att de ska vara märkta med öronbricka eller tatuering. Enligt information från pågår inget arbete på med att jämställa minigrisar med sällskapsdjur. Man anser nämligen att det inte finns några sådana öppningar i direktivet. har däremot gjort förenklingar i sina föreskrifter gällande minigrisar. Ägare av minigrisar behöver inte lämna alla uppgifter vid anmälan av djurhållning eller rapportera till förflyttningsregistret vid alla förflyttningar (3 och 19 §§ föreskrifter [SJVFS 2007:13] om märkning och registrering av svin). För tillfället pågår inget arbete med att öppna upp för chipmärkning av minigrisar i . Utskottet noterar att reglerna om märkning och identifiering av grisar vars syfte är att kunna spåra smittor och skydda människor och djur, är reglerade på EU-nivå. Det görs ingen åtskillnad mellan sällskapsgrisar och produktionsgrisar i lagstiftningen. Utskottet konstaterar också att inte ser att det finns någon möjlighet enligt gällande lagstiftning att jämställa minigrisar med sällskapsdjur. Däremot har gjort vissa förenklingar i sina föreskrifter om hållande av minigrisar. Utskottet avstyrker motion 2015/16:384 med det anförda. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, SD, C, L, KD) om landsbygds- och jordbrukspolitik som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /15:MJU5 Landsbygdspolitik, 2014/15:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2014/15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald och 2014/15:MJU10 Djurskydd. följde utskottets förslag och avslog motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. 1.Landsbygdsprogrammet, punkt 1 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 1 och avslår motion 2015/16:2531 av m.fl. (SD) yrkande 2. För att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken krävs insatser på många politikområden. För att skapa regional tillväxt bör satsningar ske på de gröna näringarna som tillväxtmotor och arbetet inom ramen för landsbygdsprogrammet fortsätta som det satsas på lokal service. Det skapar viktiga förutsättningar för att man ska kunna leva och verka på landsbygden. Hela ska leva. En förutsättning för detta är att människor kan bo och verka såväl i städer som på landsbygden. Människor och företag över hela landet ska ha möjligheter att växa och utvecklas. På så sätt tas hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter till vara. De resurser som finns i landsbygdsprogrammet bör användas till att förbättra förutsättningarna för jobb och tillväxt på landsbygden. Därför har utgångspunkten för perioden varit att medel i första hand ska användas för att ge lönsamma och livskraftiga företag, aktiva lantbrukare och en modern landsbygd. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 2015/16:MJU9 RESERVATIONER 2.Landsbygdsprogrammet, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2531 av m.fl. (SD) yrkande 2 och avslår motion 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 1. Med lantsorter avses sorter av nyttoväxter som odlades redan innan den vetenskapliga växtförädlingen vann insteg. Gemensamt för alla lantsorter är att de har anpassat sig till förhållanden på den plats där de odlats och utvecklats. Lantsorter skiljer sig från moderna sorter i odlingsegenskaper t.ex. genom lägre näringsbehov och längre strå. Det kan konstateras att äldre lantsorter inte bara är ett kulturarv utan också en viktig del i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. vill därför intensifiera arbetet med att bevara och utveckla odlingen av de gamla lantsorterna. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 3.Hag- och betesmarker, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:2604 av m.fl. (M) yrkande 5 och avslår motion 2015/16:2531 av m.fl. (SD) yrkande 1. RESERVATIONER 2015/16:MJU9 Regeringen bör verka för goda förutsättningar vad gäller öppethållande av hagmarker. Många hagmarker växer igen på grund av för få betande djur. Fler betande djur behövs för att hålla hagarna öppna och bevara den biologiska mångfald som finns där. I öppna hagar finns höga biologiska värden som är viktiga att bevara, men hagmarkerna rymmer även viktiga kulturhistoriska värden. Det finns ett behov av att skapa bättre förutsättningar för lantbrukare att ha betande djur i hagar. Ett klokt brukande av skog och mark är viktigt för att gynna den biologiska mångfalden och för att nå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 4.Hag- och betesmarker, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2531 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår motion 2015/16:2604 av m.fl. (M) yrkande 5. har nästan en femtedel av hag- och betesmarkerna försvunnit. Ända har ängsmarker och de naturliga betesmarkerna minskat kontinuerligt i det svenska odlingslandskapet. Ur biologisk hänsyn är dessa hag- och betesmarker några av de mest värdefulla och intressanta naturtyperna vi har när det gäller artrikedom. Det handlar om att bevara ett vackert öppet landskap med goda förutsättningar för livsmedel, sysselsättning, boendemiljöer, turism, rekreation och artrikedom. Det är av största vikt att vända den utveckling som skett med stadigt minskade arealer hag- och betesmark. bör tillsammans med andra myndigheter verka för att regler, stöd och insatser syftar till att i ökande grad bevara och utveckla hag- och betesmarkerna. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 2015/16:MJU9 RESERVATIONER 5.Jordbrukets konkurrenskraft, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 17 samt avslår motionerna 2015/16:291 av m.fl. (M) och 2015/16:911 av (M) yrkande 1. Trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har den s.k. självförsörjningsgraden i sjunkit . Detta innebär att vi producerar mindre än hälften av de livsmedel vi konsumerar. Detta är resultatet av att politiker har negligerat lantbrukares villkor. Den dramatiska tillbakagången i produktionsvolymer är inte en normal utveckling. Jordbruket i har drabbats av byråkrati och ett brett spektrum av regler och förordningar. Ett mål för självförsörjningsgrad bör sättas upp. Generationsskiften och företagsöverlåtelser kommer i allt högre grad innebära stora kapitalinsatser. Utvecklingen går mot nya typer av ägare och helt andra krav för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och trädgårdsföretag. I det sammanhanget är utformningen av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen viktig. vill utreda lantbrukets möjligheter till att i högre grad få tillgång till riskkapital samt underlätta för generationsskiften och inträden i jordbruket. vill klassa jordbruk som miljöpåverkande verksamhet istället för att likställa det med gruvtäkter och annan industri. Detta skulle förenkla handläggningen för miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner vad gäller miljö. Det handlar om att se systemet ur ett helhetsperspektiv. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. RESERVATIONER 2015/16:MJU9 6.Konkurrenskraft inom livsmedelsproduktionen, punkt 4 (M, C) av (C), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkandena 4–6 och avslår motionerna 2015/16:290 av (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:1572 av (M) och 2015/16:1595 av (M). Matlandet är en samlad satsning för hela matsektorn och kan ses som en plattform för att lyfta fram alla de mervärden som finns i svensk mat, matproduktion och upplevelser kopplat till detta. Matlandet innehöll både åtgärder för att stärka den svenska matproduktionen och förädlingsvärdet men det var också ett nytt sätt att kommunicera den svenska maten och dess mervärden både i och utanför . Till visionen om Matlandet fanns en handlingsplan med fem fokusområden. Dessa fokusområden inkluderar offentlig mat, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Genom att jobba med all fem områden samlat kan de olika delarna dra nytta av varandra så att vi kommer längre. Satsningen på Matlandet har levererat konkreta resultat i form av drygt 9 000 fler jobb och ökad livsmedelsexport från 2008 till 2013. Dessutom har antalet livsmedelsföretag ökat kraftigt och det har blivit större lokal förankring i offentliga upphandlingar och fler mindre slakterier, för att nämna några framgångar. Projektet resulterade i en rad positiva resultat och det är därför beklagligt att regeringen valde att lägga ned det. anser att det är mycket viktigt att det arbete som genomfördes i satsningen Matlandet ligger till grund för livsmedelsstrategin så att den kunskap, de erfarenheter och det engagemang för svensk mat som satsningen bidragit med inte tappas bort. Förädlingsvärdet i livsmedelskedjan från jord till bord måste stärkas och det behövs en hållbar matproduktion där småföretagare ges möjligheter att konkurrera på lika villkor. 2015/16:MJU9 RESERVATIONER Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 7.Regelförenkling, punkt 5 (M, C)