bet · H201FiU15 · 2015-04-23 00:00:00 — har överlämnat årsredovisning i form av en redogörelse (2014/15:RR1). Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Efter avslutad revision föreslår utskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utskottet betonar i betänkandet vikten av att fortsätter sitt arbete med att förbättra de interna processerna för ekonomisk uppföljning och att planerar och genomför granskningsverksamheten i den omfattning som anslaget tillåter så att stora återkommande anslagssparanden kan undvikas. Utskottet uttrycker också i betänkandet att framöver tydligt i årsredovisningen bör motivera varför man väljer att byta redovisningsprinciper när man gör det. Den uppföljningsrapport som lämnar som ett komplement till årsredovisningen redovisas också i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Externrevisorns granskning av årsredovisningen Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Revisionsberättelse för Tabell 1 Kostnader för verksamhetsgrenarna Tabell 2 Skillnad mellan avgiftsintäkter och nettokostnader inom årlig revision 2012–2014 Tabell 4 Kostnader för extern kompetens och konsulter 2012–2014 Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /15:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (V), (M), (S), (S), (FP) och (KD). ska enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen) lämna en årsredovisning till . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. , som är riksrevisorn med administrativt ansvar, beslutade om årsredovisningen . Riksrevisorn har överlämnat årsredovisningen i form av en redogörelse till (2014/15:RR1). Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. Enligt 19 § lagen (2002:1023) med instruktion för är det finansutskottet som svarar för att revision görs av . För den uppgiften anlitas . Revisionsberättelsen lämnades in till finansutskottet . I betänkandet redovisas också , som innehåller egen uppföljning av sina granskningar. Rapporten har överlämnats till finansutskottet men är inte något formellt riksdagsärende. Som ett led i beredningen av årsredovisning höll finansutskottet en intern utfrågning av riksrevisor . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. Verksamhetens kostnader ökade (se tabell 1). Enligt årsredovisningen berodde detta framför allt på ökade kostnader inom verksamhetsstödet och att anlitat extern kompetens inom den årliga revisionen. De ökade kostnaderna inom verksamhetsstödet förklaras av att startat och genomfört flera av de åtgärder som man blev rekommenderad att göra i den referentgranskning av verksamheten som genomfördes . Kostnaderna avser främst utveckling av en it-arkitektur, ett nytt diariesystem, förbättring av den interna och externa webbplatsen, arbetsplatsutrustning för hela organisationen samt utveckling av en modell för riskanalys av staten. Tabell 1 Kostnader för verksamhetsgrenarna Den årliga revisionen är avgiftsbelagd enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Inkomsterna från avgifterna redovisas mot inkomsttitel Avgifter för årlig revision på statens budget. Avgifterna beräknas så att full kostnadstäckning uppnås på lång sikt. Avgiftsintäkterna har inte ökat i motsvarande omfattning som kostnaderna (se tabell 2). För att minska det överskott som uppstått har under inte höjt taxorna för årlig revision så att de motsvarar full kostnadstäckning på lång sikt. I årsredovisningen anges att avgifterna därför kommer att ses över i syfte att skapa förutsättningar för att successivt uppnå full kostnadstäckning över tiden. Tabell 2 Skillnad mellan avgiftsintäkter och nettokostnader inom årlig revision 2012–2014 Årets överskott/underskott Ackumulerat överskott/underskott Anslagsförbrukningen på förvaltningsanslaget blev lägre än de anvisade medlen 2014 (se tabell 3). I årsredovisningen framhåller att pågående effektivitets- och rationaliseringsåtgärder och förtätningen av lokaler i har resulterat i lägre kostnader och därmed en lägre anslagsbelastning. Vidare har svårigheter att rekrytera erfarna revisorer inneburit att antalet årsarbetskrafter minskat jämfört med , vilket lett till lägre lönekostnader 2014. Utgiftsområde 7 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete I bokslutet har återfört hela den semesterlöneskuld som avser intjänade dagar mot anslag. Det innebär att anslaget avräknats med 2014. Som framgår av tabell 3 användes anslaget för internationellt utvecklingssamarbete i princip fullt ut . I årsredovisningen konstaterar att samtliga verksamhetsgrenar visar ett tillfredsställande resultat och att verksamheten har uppnått de mål som satt upp för den. har åtgärder vidtagits med anledning av den referentgranskning som genomfördes . Framför allt har det handlat om åtgärder inom den årliga revisionen, t.ex. en ny och tydligare utformning av revisionsberättelsen och en instruktion för granskning av resultatredovisningen i myndigheternas årsredovisningar. Ett betydande arbete har också utförts för att ta fram en samlad riskbedömning av staten till grund för inriktningen av granskning. Det mål som satt upp för verksamhetsgrenen årlig revision innebär att granskningen ska göras i enlighet med god revisionssed, dvs. enligt internationell standard (International Standards of Supreme Audit Institutions, Issai) för finansiell revision, och att revisionsberättelser ska lämnas . Den årliga revisionen ska genomföras och avrapporteras på ett sätt som verkar förebyggande, dvs. så att eventuella fel och brister uppmärksammas för att undvika väsentliga fel i en årsredovisning. bedömer verksamhetens resultat som tillfredsställande. Enligt årsredovisningen visar uppföljning att den årliga revisionen håller en hög kvalitet och har ett högt förtroende bland de granskade. konstaterar också att myndigheterna vidtar åtgärder med anledning av de brister som rapporteras i samband med årsredovisningsgranskningarna. Kostnaderna för den årliga revisionen ökade alltså , vilket främst var en följd av rekommendationer från den referentgranskning som genomfördes . Den nya revisionsberättelsen som används fr.o.m. har t.ex. föregåtts av betydande informationsinsatser . De gemensamma kostnaderna inom har också ökat, och en större andel av dessa har fördelats på verksamhetsgrenen årlig revision. planerade för en viss ökning av insatsen för årlig revision . Den planerade insatsen var ca . Utfallet blev för anställd personal. konstaterar i årsredovisningen att den planerade ökningen för årlig revision inte gått att lösa med anställd personal. I stället har man fått anlita extern kompetens i högre utsträckning, och kostnaderna för extern kompetens inom årlig revision ökade med jämfört med . Målet för verksamhetsgrenen effektivitetsrevisionen följer av lagen (2002:1022) om statlig revision. Enligt 4 § ska effektivitetsrevisionen främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt, men den får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveck- ling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Enligt innebär detta att inriktningen på effektivitetsrevisionen ska vara relevant och intressant och att granskningen ska hålla en hög kvalitet och nå en hög verkningsgrad. samlade bedömning är att målen för effektivitetsrevisionen har uppnåtts. Effektivitetsrevisionen har genomförts med den inriktning som riksrevisorerna har beslutat om i den granskningsplan som överlämnats till . bedömning är att rapporterna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som har formulerats. I årsredovisningen hänvisas också till uppföljningsrapporten som i likhet visade att granskningar ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. publicerades totalt 27 granskningsrapporter, jämfört med 23 stycken 2013. Granskningarna gjordes huvudsakligen inom åtta olika granskningsstrategier (varav de två sistnämnda nedan avslutades ). • etablering och integration • statens insatser på skolområdet • statens insatser på hälso- och sjukvårdsområdet • medborgarna och förvaltningen • staten på marknaden. Strategierna omfattar flera granskningar för att kunna belysa centrala frågeställningar inom ett verksamhetsområde utifrån olika perspektiv och löper . Riksrevisorernas ambition var att utöka antalet granskningar vid sidan av strategierna. har betonat att i ökad utsträckning genom sin effektivitetsrevision bör främja bättre hushållning, resursutnyttjande och ökad måluppfyllelse. Enligt den klassificering som själv gjort har huvuddelen (18 stycken) av de publicerade granskningarna en sådan inriktning. De övriga nio granskningarna har varit inriktade på styrning och effektiviteten i interna processer. Kostnaden för effektivitetsrevision är i stort sett oförändrad jämfört med . Antalet redovisade timmar har dock minskat. Skillnaden i utveckling av kostnader och antalet redovisade timmar förklaras främst av att gemensamma kostnader ökat men också på en liten ökning av kostnaderna för extern kompetens i verksamheten. Styckkostnaden för årets avslutade granskningar är , vilket innebär en minskning på i förhållande till både 2012 och 2013. Den minskade styckkostnaden förklarar med att myndigheten arbetat med flera åtgärder för att öka effektiviteten i verksamheten. Man har bl.a. arbetat med att höja aktivitetsnivån för pågående förstudier och huvudstudier, med tydliga mål för omvärldsbevakningens andel av tillgänglig tid och med ramar för hur det i genomsnitt får ta att färdigställa en granskning. Målet är att bidra till att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision i enlighet med internationella revisionsstandarder. På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitetsutveckling inom ramen för Intosaisamarbetet (International Organisation Supreme Audit Institutions). På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för revisionsorgan i engelsktalande (Afrosai-E). Bilateralt stöder utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision, samt stöder enskilda revisionsteam. anger att politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet har lett till förseningar i några projekt. sammanfattande bedömning är dock att goda resultat har uppnåtts. rapporterar till om resultatet av det internationella utvecklingsarbetet. Den senaste rapporten publicerades [1]. Målet är att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och interna-tionellt, och bidra till ett högt genomslag av verksamhet. Inom den internationella omvärldsriktade verksamheten har deltagit i samarbetet inom Intosai, EU och . Vidare har myndigheten hanterat ett flertal bilaterala kontakter, besök och förfrågningar. Enligt har verksamheten i huvudsak genomförts enligt plan och med tillfredsställande resultat. De instruktionsenliga uppgifterna, dvs. den årliga rapporten, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser har genomförts enligt plan. När de ekonomiska förutsättningarna förbättrades tog rekryteringen fart igen och den totala personalstyrkan utökades med 9 personer. var antalet anställda (exklusive. tjänstlediga) 307 personer. var antalet årsarbetskrafter lägre 2014 (269) jämfört med (281). Majoriteten av de nya medarbetarna har börjat inom årlig revision. Trots att har arbetat med att identifiera nya metoder och kanaler för sin rekrytering har det varit svårt att rekrytera erfarna revisorer. konstaterar att det bl.a. beror på att man lönemässigt måste konkurrera med privat verksamhet. Personalomsättningen på hela myndigheten har ökat något jämfört med och var 2014. Inom effektivitetsrevisionen hade personalomsättningen ökat från 2014. Inom årlig revision har personalomsättningen ökat från 2014. I årsredovisningen konstaterar att den totala sjukfrånvaron har minskat jämfört med . Sjukfrånvaron ligger nu på . I gruppen 30–har sjukfrånvaron minskat och är lägre än 2012. Trots att sjukfrånvaron också har minskat för gruppen ligger den dock på en relativt hög nivå, konstaterar . strävar efter att vara en attraktiv arbetsplats för att säkerställa kompetensförsörjningen. Inom granskningsverksamheten har olika professionsanpassade utbildningar och seminarier hållits för att höja och utveckla kunskapen och kvaliteten när det gäller metodik, projektledning, kommunika- tion och förvaltningskunskap. bedömer att utifrån det aktuella behovet och de olika åtgärder som har vidtagits har myndigheten tillräcklig och rätt kompetens för att genomföra sitt uppdrag. En strategisk fråga för är att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt och att vid behov komplettera den dels genom samarbete med universitet och högskolor, dels genom att anlita extern kompetens inom både revision och verksamhetsstöd. En viktig komponent för att kunna leverera en jämn produktion till är att hyra in tillfällig personal och specialistkompetens. Det senare avser t.ex. akademiskt avancerad kunskap och specialistkompetens inom it-revision. Kostnaderna för extern kompetens har ökat jämfört med (tabell 4). Det låga utfallet förklaras av de åtgärder som då genomfördes med hänsyn till det ekonomiska läget. Konsultanvändningen har främst avsett it-experter och allmän resursförstärkning inom årlig revision men också särskild kompetens för effektivitetsrevisionen. De ökade kostnaderna på inom verksamhetsstödet beror främst på en utvecklad it-arkitektur, ett nytt diariesystem samt förbättring av den interna och externa webbplatsen. Tabell 4 Kostnader för extern kompetens och konsulter 2012–2014 Intern styrning och kontroll Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar. Processen ska enligt 40 § REA-lagen omfatta riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. Riksrevisorn med administrativt ansvar ansvarar för den administrativa ledningen av myndigheten och redovisar i årsredovisningen sin bedömning av den interna styrningen och kontrollen. Den riskanalys som genomförts visar på några förbättringsområden. Enligt årsredovisningen har dessa tagits om hand löpande eller så ingår de i verksamhetsplaneringen . Bland åtgärdade risker märks i första hand ett nytt diariesystem och en utvecklad modell för riskanalys av staten. Merparten av riskerna ligger inom en risknivå som ledningen har bedömt som acceptabel. Med utgångspunkt i processen för intern styrning och kontroll, självutvärdering, hanteringen av identifierade risker, underställda chefers intygande samt internrevisionens och externrevisionens granskningar bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. Externrevisorns granskning av årsredovisningen Revisionsberättelsen lämnades in till finansutskottet . Enligt externrevisorn är årsredovisningen upprättad i enlighet med REA-lagen och med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess finansiella resultat för året. Resultatredovisningen är enligt externrevisorn förenlig med årsredovisningens övriga delar. Som komplement till revisionsberättelsen har externrevisorn upprättat en promemoria för att sammanfatta de iakttagelser av materiell betydelse som framkommit vid granskningen. Externrevisorn konstaterar att granskningen inte gett skäl till några väsentliga anmärkningar. Externrevisorn noterar det ackumulerade underskottet i den avgiftsfinansierade årliga revisionen och konstaterar att prismodell och fördelning av kostnader behöver ses över. är den nionde i ordningen. Den är ett svar på finansutskottets önskemål om en utökad resultatredovisning av verksamhet för att bedöma myndighetens resultat, dvs. om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. konstaterar också att med den regelbundna uppföljning som uppföljningsrapporten innebär får erfarenheter som kan användas internt för att utveckla granskningsarbetet. Uppföljningsrapporten består av tre delar. I den första delen redovisas en s.k. djup uppföljning av 15 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen –. I den andra delen redovisas myndigheternas och regeringens åtgärder med anledning av den årliga revisionens revi- sionsberättelser med modifierade uttalanden[2]. I den tredje och sista delen i uppföljningsrapporten redovisas resultatet av en översiktlig uppföljning av 21 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen . Riksrevisorerna konstaterar i förordet att uppföljningen visar att flertalet granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra berörda organisationer. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Särskilt den djupa uppföljningen gör det tydligt att det skett förbättringar inom de granskade verksamheterna, även om problem i vissa fall också kan kvarstå. Djup uppföljning av 15 granskningsrapporter Syftet med den djupa uppföljningen är att efter att granskningarna publicerats spåra vidtagna eller planerade åtgärder och förbättringar i de granskade verksamheterna som är ett resultat av granskningen. För var och en av granskningsrapporterna redovisas också översiktligt om de problem och brister som iakttog vid granskningen kvarstår. Redovisningen disponeras under rubrikerna • behandling av regeringens skrivelse[3] • Regeringens och myndigheternas åtgärder • Avslutande kommentarer. Uppföljningsresultaten i den djupa uppföljningen bygger på genomgångar av skriftlig dokumentation samt på uppgifter från företrädare för och övriga granskade organisationer. I intervjuerna och enkäterna försöker få en uppfattning om i vilken utsträckning granskningarna har bidragit till de eventuella förbättringar som har kunnat spåras. De granskningsrapporter som varit föremål för djup uppföljning är • Enhetlig beskattning? (RiR 2010:11) • AB (RiR 2010:15) • Underhåll av järnväg (RiR 2010:16) • Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem – Har möjligheter till effektivisering utnyttjats? (RiR 2010:18) • Underhållsstödet – för barnens bästa? (RiR 2010:22) • skatteavtal med andra länder – effekterna av regeringens arbete (RiR 2010:24) • Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet – ett bättre samarbete ger högre utbyte (RiR 2010:26) • Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen – omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? (RiR 2011:1) • Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor (RiR 2011:3) • Statliga IT-projekt som överskrider budget (RiR 2011:5) • Trafikverkens produktivitet – Hur mycket infrastruktur får man för pengarna? (RiR 2011:7) • Klimatinsatser utomlands – statens köp av utsläppskrediter (RiR 2011:8) • Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet – Lärdomar i ljuset av utvecklingen i –2007 (RiR 2011:9) • Statens stöd till studieförbunden (RiR 2011:12) En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten (RiR 2011:13). Behandlingen av den årliga revisionens modifierade uttalanden granskar drygt 240 myndigheters årsredovisningar . Den årliga revisionen ska arbeta förebyggande, och eventuella fel och brister ska kommuniceras så att de kan åtgärdas innan årsredovisningarna beslutas. Detta förebyggande arbete i kombination med att de statliga myndigheterna överlag har hög kvalitet i årsredovisningarna gör att antalet modifierade revisionsberättelser normalt är lågt. Granskningen av årsredovisningar för resulterade i att sex myndigheter fick revisionsberättelser med modifieringen reservation och två fick revisionsberättelser med modifieringen avstå från att uttala sig. I kapitlet redovisas hur de berörda myndigheterna och regeringen har behandlat de modifierade revisionsberättelserna. Uppföljningen av 21 granskningsrapporter från effektivitetsrevi- sionen I denna översiktliga uppföljning som görs cirka två–efter publicering är utgångspunkten de skrivelser som regeringen lämnar till med anledning av granskningsrapporterna. I förekommande fall redovisas också behandling av skrivelsen. Resultatet av uppföljningen redovisas per utskott. Enligt 4 § REA-lagen som gäller för myndigheter får Riksrevi- sionen använda ett anslagssparande . Det innebär att till skillnad från vad som gäller för myndigheter under regeringen får, behålla ett anslagssparande som överstiger av förvaltningsanslaget. fattade , riksrevisor med administrativt ansvar, beslut om att på förvaltningsanslag föra bort den del av anslagssparandet som vid slut översteg av anslaget som indragning av anslagsbelopp (dnr 1.1.1-2015-0292). Återbetalningen av indraget anslagsbelopp inklusive ränta uppgår till ca . Resten, dvs. också det ca , behåller i syfte att skapa ekonomiskt utrymme fortsatta moderniseringar av verksamheten. Utskottet konstaterar att externrevisorn lämnat en ren revisionsberättelse över årsredovisning . Externrevisorn bedömer att årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av Riksrevisio- nens finansiella ställning per och av dess finansiella resultat för året enligt REA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Till följd av bl.a. pågående effektivitets- och rationaliseringsåtgärder och svårigheten att rekrytera erfarna revisorer konstaterar att anslagsförbrukningen på förvaltningsanslaget blivit lägre än vad anvisat. Anslagssparandet 2014 blev , dvs. av anvisat anslag. Av detta har beslutat att återföra som en indragning av anslagsbelopp. Resten av anslagssparandet behåller i syfte att skapa ekonomiskt utrymme moderniseringar av verksamheten. Även beslutade att återföra en del av anslagssparandet som då var och använda resten för investeringar i verksamheten. Utskottet vill liksom betona vikten av att det planerade utvecklingsarbetet bedrivs inom ramen för den budget som beslutat, och att det därför är viktigt att fortsätter sitt arbete med att förbättra de interna processerna för ekonomisk uppföljning. Vidare vill utskottet framhålla vikten av att planerar och genomför granskningsverksamheten i den omfattning som anslaget tillåter så att återkommande stora anslagssparanden kan undvikas. Utskottet noterar att har valt att anslagsavräkna hela den ackumulerade semesterlöneskuld på som avser intjänade semesterdagar . När det gäller redovisningen av semesterlöneskulden har lutat sig mot en övergångsbestämmelse i anslagsförordningen (2011:223) som medger att semesterlöneskulden inte anslagsavräknas på kostnadsmässig grund. Mot bakgrund av att förhållandena förefaller vara desamma som tidigare och att inga andra myndigheter, vare sig under regeringen eller under , har ändrat redovisningsprincip 2014, vill utskottet understryka vikten av att framöver tydligt i sin årsredovisning motiverar varför man ändrar redovisningsprinciper när man gör det. Utskottet noterar också att externrevisorn under de år som Riksrevi- sionen tillämpat övergångsbestämmelsen har lämnat rena revisionsberättelser över årsredovisningen. I samband med behandlingen av årsredovisning har utskottet också tagit del av . Uppföljningsrapporten ger enligt utskottet ett bra underlag som komplement till årsredovisningen för att bedöma resultat, och den djupa uppföljningen av effektivitetsrevisionens granskningar är särskilt intressant. Med det anförda föreslår utskottet att lägger redogörelsen för årsredovisning till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /15:RR1 redogörelse om årsredovisning . [1]. [2] De modifierade revisionsberättelserna kan utgöras av ett uttalande med reservation, uttalande med avvikande mening eller modifieringen att avstå från att uttala sig. [3] För de granskningar som publicerades är rubriken behandling.