bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Regeringen redovisar i budgetpropositionen ett antal skäl till förslaget att ställningstagande om den nuvarande kvalitetsbaserade resurstilldelningen till högre utbildning inte längre bör gälla, bl.a. att den nuvarande tilldelningen sker på grundval av ett alltför svagt underlag. Utskottet finner regeringens bedömningar vara väl avvägda utifrån de skäl som redovisas i budgetpropositionen och ställer sig bakom regeringens förslag. Utskottet avstyrker yrkandet om att tidigare ställningstagande i denna fråga även ska gälla fortsättningsvis och föreslår att bifaller regeringens förslag. Ett antal yrkanden rör fördelningen av medel till lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, bl.a. utifrån bedömningar i kvalitetsutvärderingar liksom omfördelning av medel till lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå utifrån kvalitet. När det gäller yrkanden som rör resursfördelningssystemet till högre utbildning och dess koppling till kvaliteten i utbildningen vill utskottet påminna om de beslutade och föreslagna kvalitetsförstärkningar som görs inom flera utbildningsområden liksom de föreslagna medel för kvalitetshöjande insatser vid högre utbildning som ska fördelas . Utskottet erinrar också om att bereder ett förslag om ett nytt kvalitetsutvärderingssystem för högre utbildning. Utskottet avser att följa frågan om kvaliteten inom högre utbildning. Utskottet noterar i sammanhanget att betänkandet Högre utbildning (SOU 2015:70) bl.a. behandlar frågor om styrning av högskolans dimensionering, inklusive resurstilldelningssystemet. Remisstiden för betänkandet har avslutats. När det gäller yrkanden om särskilda satsningar på utbildningar eller forskningsområden finner utskottet inte skäl att vidta några åtgärder. Vad avser omfördelning av forskningsmedel föreslår regeringen i budgetpropositionen att alla lärosäten som ingår i den gällande resursfördelningsmodellen (enligt proposition 2012/13:30 Forskning och innovation) ska garanteras vardera i ökade anslag till forskning och forskarutbildning, för att stärka forskningen vid alla lärosäten. Vidare föreslår regeringen att lärosätena delas in i tre olika grupper och att fördelningen av medel görs inom respektive grupp utifrån gällande kvalitetsindikatorer. Syftet är att särskilt stärka högskolorna och de nya universiteten. Utskottet finner sammantaget regeringens bedömningar vara väl avvägda utifrån de skäl som redovisas i budgetpropositionen och ställer sig bakom regeringens förslag. I sammanhanget kan också nämnas att det pågår arbete med att på olika sätt utveckla systemen för resurstilldelning till forskning och utbildning på forskarnivå. () har haft ett regeringsuppdrag att lämna ett förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor, som innefattar kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans. Förslaget (Forskningskvalitetsutvärdering i – Fokus) är utsänt på remiss. Verket för innovationssystem () har vidare ett pågående uppdrag (N2013/1162/FIN) att utforma metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. gjordes den första testutlysningen där universitet och högskolor kunde delta. () har vidare påbörjat en pilotomgång med utvärderingar av utbildningar på forskarnivå och planeras utvärderingarna av forskarutbildningen starta i stor skala. Regeringen förbereder vidare den kommande forskningspolitiska propositionen. Propositionen planeras att lämnas till . Med hänvisning till det anförda finner utskottet inga skäl för att bifalla yrkanden om resursfördelningen. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag, bemyndiganden och godkännande samt att avstyrka motionerna 2015/16:89 (SD), 2015/16:92 (SD), 2015/16:93 (SD) yrkande 3, 2015/16:166 (SD), 2015/16:168 (SD), 2015/16:169 (SD), 2015/16:170 (SD) yrkande 1, 2015/16:1277 (M), 2015/16:1644 (SD) yrkandena 1 och 7, 2015/16:1847 (SD) yrkandena 2 och 9, 2015/16:2348 (SD) i denna del, 2015/16:2402 (C) yrkande 11, 2015/16:2736 (M) yrkande 1 i denna del, 2015/16:2770 (M) yrkande 16, 2015/16:2772 (M) yrkande 1, 2015/16:2850 (SD) yrkande 5, 2015/16:2878 (KD) yrkande 1 i denna del, 2015/16:3074 (M) yrkande 17, 2015/16:3095 (SD) yrkande 9, 2015/16:3159 (C) i denna del, 2015/16:3200 (FP) yrkande 1 i denna del och 2 samt 2015/16:3241 (M) yrkande 32 (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter följer en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet för samt en närmare redogörelse för propositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringens resultatredovisning för verksamhetsområdet forskning sammanfattas nedan för de indikatorer som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 147 f.). Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också bl.a. indikatorer för forskningens kvalitet i ett övergripande avsnitt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 45 f.). Denna del beskrivs kortfattat i avsnitt 2 och sammanfattas i bilaga 4. Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Detta mål presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU ska uppgå till av BNP 2010. Flera länder inom EU har ökat sina avsättningar för FoU till följd av detta och uppnår därmed målet. Målsättningen att fler länder ska uppnå målet till 2020 kvarstår. Enligt () beräknas de statliga anslag som investeras i FoU uppgå till 2015, vilket är en minskning med nästan i fasta priser jämfört med vad som rapporterats . SCB beräknar därmed att FoU-medlen i statens budget 2015 motsvarar av BNP. Av de totala FoU-medlen 2015 om anvisades inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Universitet och högskolor tilldelades av dessa medel som direkta forskningsanslag. Dessutom fördelades av anslaget till för forskning och forskarutbildning. Sammantaget uppgår anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå till 2015. De fyra myndigheterna med särskilda uppgifter att finansiera FoU, dvs. , Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), beräknas fördela . Statens energimyndighets finansiering av FoU beräknas uppgå till . Även de olika försvarsmyndigheternas finansiering beräknas till 2015. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd finansieras FoU med , och inom utgiftsområde 16 Rymdstyrelsen finansieras FoU med . Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Förutom medlen till FoU inom statens budget beräknas investeringar i FoU [7] göras med från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedlen, med från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och landstings medel för FoU. Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU uppgå till 2015, vilket motsvarar en andel av BNP på , en nivå som har varit . Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU-intensiva i världen. SCB uppskattar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2013, vilket är en ökning med jämfört med i fasta priser. Företagens investeringar i FoU motsvarade 2013 en andel på av BNP. Företagens investeringar minskade . Därefter har det legat relativt . Tillsammans med offentliga avsättningar på 2013 avsattes därmed av BNP för FoU 2013. Indikatorn Vetenskapliga artiklar beskriver antalet vetenskapliga artiklar från , vissa mindre, medelstora och större europeiska länder och från , och . Antalet vetenskapliga artiklar per land mäter hur omfattande den forskning som bedrivs i ett land är. Det är ett mått på den vetenskapliga produktiviteten. och var tidigare de två länder som producerade flest artiklar inom forskning per capita. Forskare i var medförfattare till ca 25 000 artiklar, och forskare i till ca 28 000. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har ökat medan den för har mer än fördubblats. Räknat per capita publiceras fler artiklar även från . Den största ökningen av vetenskaplig produktion har skett i . har sjufaldigt ökat sin publicering av vetenskapliga artiklar , och i har produktionen fyrfaldigats . Från publicerades ungefär lika många artiklar som från , medan det 2013 publicerades mer än dubbelt så många artiklar från som i . är , efter , världens näst största producent av vetenskapliga artiklar. Från dessa länder deltar forskare i över 300 000 respektive 400 000 artiklar . Därefter följer , och . Indikatorn Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel eller för olika vetenskapsområden beskriver vilken påverkan ett arbete har på vetenskapen och brukar generellt användas som ett mått på forskningens kvalitet. När kvaliteten på forskning mäts som fältnormaliserade medelciteringar ligger medelciteringarna[8] för svenska publikationer över världsgenomsnittet i databasen of Science. I en motsvarande mätning i databasen , som har en större täckning av tidskrifter jämfört med Web of Science, märks en ökning av citeringsgraden för svenska artiklar . ligger här högre än och , men lägre än och . När enskilda forskningsområden jämförs för ligger medicin och teknik högst, följt av agronomi och naturvetenskap. Även för samhällsvetenskap är trenden positiv. Inom humaniora har publiceringen ökat, vilket har resulterat i ett ökat antal citeringar, dock med en stor variation beroende på ett jämförelsevis litet antal artiklar. Slutsatser är därför svåra att dra om citeringsgraden. Regeringens analys och slutsatser Av regeringens resultatanalys framgår att i takt med den ökade finansieringen har antalet publicerade artiklar från ökat, men ökningen per capita har varit större i flera andra länder. med en större publicering per capita ökar mer med motsvarande finansiering. Även från kommer fler artiklar per capita än från med motsvarande finansiering. I förhållande till de offentliga anvisade medlen är antalet artiklar ändå jämförelsevis högt i och något högre än från exempelvis , och . Kvaliteten mätt som antalet fältnormaliserade citeringar har ökat . Regeringen framhåller även att jämfört med våra konkurrentländer har medelciteringarna ökat mer för än för och , och svenska artiklar citeras nu lika mycket eller mer än de från dessa länder. Även om citeringsgraden ökar för inom alla områden har den för artiklar från , och ökat i samma grad i genomsnitt. Särskilt kraftig har ökningen för svensk del varit inom det medicinska området, vilket också är det område som fått störst tillskott av medel. Regeringen anser att forskning ska respekteras som den långsiktiga verksamhet den är och att nästa forskningspolitiska proposition därför bör ha ett tioårigt perspektiv. En långsiktig forskningspolitik är en förutsättning för att lärosätena och forskarna ska kunna bedriva ett strategiskt arbete och satsa på risktagande kring nya projekt som kan leda till vetenskapliga framsteg. Vidare har regeringen i regeringsförklaringen beskrivit vissa prioriteringar såsom att andelen kvinnliga professorer ska öka, forskningsanslagen fördelas jämställt, basanslagen för forskning prioriteras upp och unga forskares villkor förbättras. I enlighet med propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) föreslår regeringen i denna proposition att de statliga anslagen för forskning och innovation ökar med totalt . Ökade anslag till universitet och högskolor I propositionen Forskning och innovation gjordes bedömningen att anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor bör öka med totalt 2016. Regeringens förslag till medelsfördelning beskrivs ovan i avsnittet Anslag och bemyndiganden för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor. Investeringar i nästa generations framstående forskare Den tidigare regeringen presenterade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) insatser för rekryteringar av framstående forskare, såväl etablerade forskare som bedriver forskning på högsta nivå som framstående unga forskare. Regeringen bedömer att den tidigare aviserade satsningen för internationella rekryteringar av framstående forskare om bör minskas med 2016. Regeringen föreslår därför att ytterligare tillförs forskningsanslag 2016 för internationella rekryteringar av framstående forskare, i stället för tidigare beräknade . Inrättande av nationellt forskningsprogram om rasism Regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) utlysa medel för att stärka forskning inom området rasism. Regeringen föreslår att tillförs forskningsanslag för ett forskningsprogram om rasism. Satsningen på ett forskningsprogram om rasism som utlyses av ska ses som ett komplement till att regeringen genom en ändring i regleringsbrevet (U2015/01523, 03650/UH) för gett i uppdrag att sprida kunskap och metoder för att minska rekryteringen av människor till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer. Forskning för näringsliv och samhälle I propositionen Forskning och innovation presenterades en omfattande satsning på strategiska innovationsområden som lade grunden för långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhället och andra aktörer. Därutöver presenterades satsningar inom några områden som är av särskild betydelse för näringslivet och samhället. I detta ingår ett ökat anslag till Verket för innovationssystem () med 2016 för riktade satsningar inom, gruv-, mineral- och stålforskning (se vidare utg.omr. Dessutom ökas anslaget för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) med 2016 för forskning om hållbart samhällsbyggande och med 2016 för forskning om nyttjande av skogsråvara och biomassa för att bl.a. ersätta fossil råvara till nya biobaserade produkter (se vidare utg.omr. 20 och utg.omr. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) aviserades en satsning på energiforskning med till 2013–2016, varav satsas 2016. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en ökning av anslagsnivån till Rymdstyrelsens forskningsanslag på totalt –2016, varav anvisades i samband med budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed att ytterligare tillförs Rymdstyrelsens forskningsanslag 2016. Fördjupad vetenskaplig eller teknisk verifiering (proof of concept) För att överbrygga gapet mellan grundforskning och kommersialisering av forskningsresultat inom livsvetenskap vill regeringen stödja forsknings- och utvecklingsprojekt så att dessa inte kommersialiseras och som följd av detta inte får en långsiktig finansiering. Verifieringsmetoden är den del i utvecklingen av en behandlingsmetod eller en produkt där metodens eller produktens lämplighet och användbarhet verifieras. Denna satsning kompletterar den satsning på infrastruktur och service inom det nationella centret för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) som har genomförts enligt vad som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Regeringen föreslår att tillförs forskningsanslag 2016 för detta ändamål. –2018 beräknas anvisas. Fördjupad kommersiell verifiering inom livsvetenskap (förinkubation) För att överbrygga gapet mellan grundforskning och kommersialisering av forskningsresultat vill regeringen också etablera fördjupad kommersiell verifiering inom området för livsvetenskap, s.k. förinkubation, vid vissa innovationskontor. Regeringen föreslår därför att ett begränsat antal innovationskontor får i uppdrag att etablera förinkubatorer som kan stödja idéer inom området för livsvetenskap med fördjupad kommersiell verifiering. Regeringen föreslår att satsas 2016 för ändamålet förinkubatorer. –2018 beräknas anvisas. Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (Science for Life Laboratory) Science for Life Laboratory (SciLifeLab) är ett nationellt forskningscentrum för storskalig molekylär biovetenskaplig forskning med fokus på genomik, avbildning, proteomik och bioinformatik som gemensamt drivs av Kungl. Tekniska högskolan, , och . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en satsning på SciLifeLab på totalt –2016. Regeringen föreslår därmed en ökning för detta ändamål med 2016. Den ökade satsningen på SciLifeLab får synergieffekter genom satsningen på fördjupad kommersiell verifiering inom livsvetenskap (se ovan). European Spallation Source (ESS) European Spallation Source (ESS) byggs i . ESS är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning och är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har gjorts i under . Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där man kan studera struktur och funktion hos många olika typer av material. Enligt vad som presenterades i de två senaste forskningspropositionerna (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160 och prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) anvisades i budgetpropositionen , och ytterligare anvisades för konstruktionen av ESS. Vidare anvisades ytterligare från regeringens förfogande till . Dessutom avsattes från anslag. Utöver finansiering från har bidragit med medel, och även läns landsting () och strukturfondens nationella program kommer att bidra med medel till finansieringen för konstruktionen av ESS. Sammantaget beräknas detta finansiera andel av kostnaderna, inklusive driftskostnader, för ESS –2025. Röntgenljuskällan är på väg att färdigställas i . Anläggningen började byggas och beräknas vara klar . Kostnaderna för markarbeten, byggnader och konstruktion av elektronacceleratorer uppskattas till . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bedömdes att anslagsnivån till för konstruktionen av bör öka med totalt –2016. Regeringen föreslår utifrån detta att forskningsanslag ökas med 2016 för konstruktionen av . Anslag och bemyndiganden för forskning och forskningens infrastruktur 3:1 : Forskning och forskningsinformation Regeringen föreslår att anvisar 5 till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för . Anslaget ökar med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver består den föreslagna anslagsnivån av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen (se nedan). Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning och forskningsinformation. Anslaget får även användas för utgifter för forsknings-infrastrukturer, internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Anslaget får även användas för bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source (ESS), efter beslut av i varje enskilt fall. Anslaget föreslås öka med totalt 2016 i enlighet med vad som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Inom ramen för denna ökning föreslår regeringen en satsning på ett program för internationell rekrytering av framstående forskare på , vilket är mindre än vad som presenterades i propositionen. Sänkningen beror på att föreslås användas för forskning om rasism i stället. Vidare föreslås en ökning på 2016 för att öka möjligheter att finansiera forskning av god kvalitet. Dessutom föreslås en ökning på totalt 2016 för förstärkning av forskningens infrastruktur, varav hela beloppet avsätts för röntgenljuskällan . Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2016 för ändamålet fördjupad vetenskaplig eller teknisk verifiering (proof of concept) inom satsningen för livsvetenskap (life science). För att överbrygga gapet mellan grundforskning och kommersialisering av forskningsresultat inom livsvetenskap vill regeringen stödja forsknings- och utvecklingsprojekt så att dessa inte kommersialiseras och som följd av detta inte får en långsiktig finansiering. Regeringen föreslår även att överförs till anslaget från anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål för att finansiera nationell samordning av kliniska studier. Regeringen föreslår att överförs från anslaget till anslaget 3:3 : Förvaltning för att finansiera de ökade administrativa utgifterna i och med ökade satsningar inom forskning och forskningsinformation. Vidare föreslås att överförs från anslaget till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska för att minska administrationen. Anslaget minskar med 2016 till följd av den neddragning av anslag som pris- och löneomräknas som har beräknats i budgetpropositionen för att finansiera prioriterade satsningar. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 17 2017–2025. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att den grundforskning som finansieras av vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt. De medel som fördelar för vetenskaplig utrustning är också långsiktiga, eftersom rådet åtar sig att betala amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. Vidare tillkommer de åtaganden som följer av inrättandet av konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur, European Spallation Source . Bemyndigande om medlemskap i Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att –2018 besluta om svenskt medlemskap i () enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur och att besluta om en medlemsavgift på högst . Regeringen anger som skäl för sitt förslag att ett antal Eric-konsortier bildats och planeras att bildas för att underlätta för forskare att samarbeta med andra forskare i olika länder inom forskningsinfrastrukturer. Integrated Structural Biology Infrastructure (), med säte i , är en distribuerad infrastruktur för strukturbiologi. Konsortiet ska tillhandahålla spjutspetstekniker samt användarstöd och utbildning inom relevanta metoder för att främja strukturbiologisk forskning i . Bemyndigande om att fordran lämnas som bidrag Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att på bolagsstämman i rösta för att bolagets köpeskillings-fordran på European Spallation Source utdelas till aktieägarna, den svenska och den danska staten, och att i anslutning till stämman besluta att den svenska delen av fordran lämnas som bidrag till European Spallation Source . Regeringen anger som skäl för sitt förslag följande. bildades det svenska aktiebolaget som ska planera, uppföra och driva en forskningsanläggning för en spallationskälla (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. beslutade de partnerländer som deltar i konstruktionen av spallationskällan att en mer ändamålsenlig organisationsform för verksamheten skulle vara ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, ett s.k. Eric-konsortium.