bet · H301MJU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 23 som förordas i anslagsmotion 2015/16:3152. Anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. avvisar regeringens förslag till anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. Vi vill minska anslaget med . Vidare föreslår vi att anslaget 1:8 minskas med jämfört med regeringens förslag. avvisar regeringens förslag till anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Vi föreslår att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag. Vidare bör anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med jämfört med regeringens förslag. Vi anser vidare att anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket bör ökas med jämfört med regeringens förslag. Anslaget 1:24 bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och (nu Liberalerna). De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Vår budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flera utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat vårt förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som vi förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 23. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 23. Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Det är positivt att världsmarknaden för jordbruksprodukter är alltmer avreglerad, men det innebär också nya villkor för svenskt jordbruk. För svenskt jordbruk är det viktigt att svenska bönder tillåts konkurrera med utländska på mer lika villkor. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati och höga skatter. Den kommande livsmedelsstrategin måste utifrån ett marknadsliberalt och konsumenträttsligt perspektiv innehålla åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom landsbygdsstödet, bör avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Det behövs tydligare fokus på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Inom anslaget 1:16 avvisar vi bemyndigandet om statliga kreditgarantier på för mjölkföretag. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Rätt använd kan bioteknik bidra till att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut i sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i stor skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta bör en ny läckageskatt för jordbruket införas fr.o.m. . Den skatt på handelsgödsel som avskaffades skulle kunna tjäna som en utgångspunkt för en ny miljöstyrande skatt. Vårt förslag till läckageskatt redogörs för i vår utgiftsområdesmotion som behandlar skatter. noterar vi att regeringen överväger andra konstruktioner av skatten och kommer att noga följa det arbete på området som sker. Vi anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Hur vi hanterar våra djur är ett mått på vår civilisation och en förutsättning för en god folkhälsa. All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs måste skärpas. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. De återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. Vi avvisar regeringens ökning 2016 av anslagen 1:1, 1:2, 1:7, 1:8 och 1:15 liksom av regeringens höjning av anslaget 1:20. Vi föreslår att PLO-uppräkningen för åren 2016–2018 justeras på samma sätt som för innevarande budgetår. På detta utgiftsområde påverkas ett flertal anslag, exempelvis 1:1, 1:8 och 1:15. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar – de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta: vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. slog genom sitt beslut fast att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 18 (bet. 2015/16:FiU1). förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tillstyrkas. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 23. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vid vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde ha omfattat ytterligare . Landets jordbruksföretagare bidrar konkret till det långsiktiga förvaltarskapet som är en central del av ideologi. Jordbruket är inte vilken näring som helst, dess uppdrag går långt utöver livsmedelsproduktion. Det ger ett mervärde till hela vårt land i form av aktivt miljö- och kulturbevarande. De miljö- och landskapsvårdande insatser som sker genom jordbruket är en kollektiv nyttighet som ger förutsättningar för en levande landsbygd även utanför jordbrukssektorn. mjölksektor upplever en mycket allvarlig kris. handelsembargo mot mejeriprodukter från EU har slagit hårt mot livsmedelsproducenter, med pressade priser som följd. En annan anledning till att svenska mjölkbönder har svårt att få lönsamhet i sin verksamhet är att konkurrensen i är grovt snedvriden på grund av ländernas olika förutsättningar att ta del av EU:s stora jordbruksstöd. Kraftfulla politiska åtgärder behöver vidtas om inte mjölkproduktionen i helt ska försvinna. Krisen inom mjölksektorn i är så pass akut att flera åtgärder behöver vidtas. Som ett led i arbetet för bättre konkurrensvillkor för svenska mjölkbönder föreslår vi ett förstärkt stöd för ökad konkurrenskraft i mjölksektorn. Vi föreslår en kostnadsersättning som kan utgå per djur och som kan väga upp för de fördyrande regler som finns i i jämförelse med grannländerna i . Förslaget finansieras delvis av en omfördelning inom landsbygdsprogrammet och innebär en kostnadsersättning till mjölkbönderna på . Med förslaget får mjölkbönderna per ko i kostnadsersättning för de merkostnader som kommer med svensk mjölkproduktion i jämförelse med de europeiska länderna. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Vi vill att det ska gå att bedriva en ändamålsenlig skyddsjakt kombinerat med ersättningar till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur. Inga av våra svenska rovdjursarter är utrotningshotade. Vi anser att en fortsatt riktad och selektiv jakt på varg behövs och är möjlig utan att påverka vargens gynnsamma bevarandestatus. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur och viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 23: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017, 2018 och 2019–2022. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2023. 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2023. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 14 2017–2023. 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 10 2017–2023. 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2022. 10.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:908 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att agronomutbildningen ska delas upp i grund- respektive avancerad nivå och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:912 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1934 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra ett departement som är dedikerat för landsbygdsfrågor, och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en kostnadsersättning per djur för att väga upp för de fördyrande regler som finns i och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medel för projektstöd och företagsstöd inom Landsbygdsprogrammet 2014–2019 skyndsamt ska betalas ut till de lantbrukare som lämnat en godkänd ansökan, och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur, och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:2078 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skynda på arbetet när det gäller de statliga kreditgarantierna för den svenska mjölkproduktionen och tillkännager detta för regeringen 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för tidigarelagda och snabbare utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompensera de svenska mjölkbönderna för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer offentliga medel bör riktas till behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2354 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2015/16:2603 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning inom livsmedelsområdet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2608 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till ersättningar för viltskador och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2990 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att se över möjligheten att tillskjuta medel för att alla Leaderområden ska få finansiering till Lokalt ledd utveckling –2020 och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3145 av m.fl. (FP): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion (avsnitt 3.1.16). 2015/16:3152 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Höjd återbetalning av drivmedelsskatt Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet med uppföljningen har varit att ta fram underlag inför beredningen av budgetpropositionen samt att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom av utvärderaren vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. (V), ordförande (S)(MP) (SD)(C) (M)(FP) Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning i korthet: Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Gruppen anser bl.a. följande: • En viktig utgångspunkt för utskottets uppföljning och utvärdering är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat. I förra årets budgetproposition föreslog regeringen ett nytt övergripande mål för utgiftsområdet, vilket antogs av . Det framgår inte vilket mål de olika indikatorer som presenteras under ett tjugotal rubriker avser, eller hur de förhåller sig till det nya övergripande målet för utgiftsområdet. Gruppen anser därför att det inte går att utläsa av regeringens resultatredovisning i vilken grad som genomförda insatser har bidragit till att nå det fastställda målet. • Gruppen anser att en prioriterad fråga för det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller mål- och resultatredovisningen för utgiftsområdet är att den tydligt anknyter till det nya övergripande målet och till de övriga mål som finns på området samt att konkreta uppföljningsbara delmål fastställs för de olika resultatområdena. • Gruppen konstaterar att resultatindikatorer redovisas för flertalet resultatområden, samt att indikatorer som har använts återkommer i årets resultatredovisning. Detta är enligt gruppens positivt eftersom det ökar transparensen och gör det möjligt att följa resultatutvecklingen för enskilda resultatområden, trots att ett nytt mål gäller för utgiftsområdet. Gruppen anser att regeringen kan överväga vissa mindre förändringar och kompletteringar av de valda resultatindikatorerna, bl.a. saknas det indikatorer för vissa resultatområden. • Gruppen upplever att dialogen om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 mellan regeringen och miljö- och jordbruksutskottet har varit till nytta för bägge parter och att resultatredovisningen har utvecklats och förbättrats i flera avseenden som ett resultat av denna dialog. Gruppen vill poängtera att det är önskvärt att dialogen mellan regeringen och utskottet fortsätter även . • Gruppen välkomnar handlingsplanerna för att hantera obalansen på marknaden för svenskt griskött och krisen i mjölknäringen och ser fram emot en redovisning i nästa års budgetproposition av vilka effekter som de olika åtgärderna har haft för att vända den negativa utvecklingen på marknaden för svenskt griskött och svensk mjölkproduktion. • har tidigare anvisats medel för att motverka livsmedelsfusk. framförde gruppen att det vore värdefullt om regeringen kunde återkomma och redogöra för vilka resultat som resursförstärkningen ledde till. Gruppen anser att det alltjämt vore angeläget med en sådan redovisning av uppnådda resultat. Regeringen bör därför återkomma med en sådan redogörelse. • Det är enligt regeringen fortsatt angeläget med ett aktivt arbete för att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduktionen och stärka samordningen mellan kontrollmyndigheterna för att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollerna. Gruppen ser fram emot en redovisning i nästa års budgetproposition av hur kontrollen i livsmedelskedjan har utvecklats.