bet · H301FöU8 · 2015-11-06 00:00:00 — biföll regeringens förslag till lag om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands och lag om ändring i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten (bet. 2002/03:FöU2). Utskottet konstaterade då att regeringen lämnat ett lagförslag som innebar att Försvarsmakten som arbetsgivare skulle kunna reglera utlandsstyrkans tjänstgöring utifrån principen att det blivit en naturlig del av de anställdas uppgifter, dvs. att de ska fullgöra samtliga uppgifter som ligger på Försvarsmakten. När det gäller skyldigheten att tjänstgöra utomlands redovisade regeringen i budgetpropositionen att 758 män och 77 kvinnor, dvs. totalt 835 personer, varit insatta i internationella insatser . När det gäller frågor om tjänstledighet behandlade utskottet dessa i betänkandet Soldatanställningar i Försvarsmakten (bet. 2011/12:FöU5). antog då bl.a. regeringens förslag till lag om vissa försvarsmaktsanställningar. Lagen trädde i kraft . En arbetstagare kunde därmed få rätt till ledighet från sin civila anställning för tjänstgöring i Försvarsmakten. En arbetstagares rätt till ledighet från civil anställning regleras fortfarande i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar, och de förutsättningar som gäller för rätt till ledighet beskrivs i 28–31§§. I propositionen som låg till grund för beslut redovisade regeringen att det regelverk som gäller för anstånd med studier och studieuppehåll på universitets- och högskoleområdet bör tillämpas även i fråga om personer som behöver anstånd för att påbörja studier eller studieuppehåll för att pröva en anställning som kontinuerligt eller tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller i Försvarsmakten. behandlade även frågan i sitt yttrande (2009/10:AU7y) till försvarsutskottet över proposition 2009/10:160 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar – vissa frågor om Försvarsmaktens personal. betonade då att den svenska modellen, där kollektivavtal verkar tillsammans med lagregler, allmänt sett fungerar bra på den svenska arbetsmarknaden. pekade också på möjligheterna för arbetsmarknadens parter, även inom försvarets område, att i kollektivavtal komma överens i frågor om t.ex. tidsbegränsade anställningar och rätt till tjänstledighet på det sätt och inom de ramar som förutsatts i lagstiftningen. Av 4 § i Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:3) om anstånd med studier för antagna samt studieuppehåll framgår att särskilda skäl för att få fortsätta studierna efter studieuppehåll kan vara bl.a. tidsbegränsad provanställning enligt 12 § lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar eller tjänstgöring i Försvarsmakten för den som är anställd som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller enligt denna lag. pågår en dialog mellan Försvarsmakten och Universitets- och högskolerådet om behovet av eventuella justeringar i föreskrifterna med anledning av den nya militära grundutbildningen (enligt förordningen [2015:613] om militär grundutbildning) som trädde i kraft . De frågor som rör utformningen av rekrytering, utformningen av utbildning och förutsättningarna för krigsplacering som exempelvis tredygnskurser i överlevnad, måltider, hemresor och det antal personer som bör rekryteras till GMU och FSU beredde utskottet i sitt betänkande Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2014/15:FöU7). Utskottet konstaterade då att man vid tidigare behandling av frågor om ersättningar vid tjänstgöring i Försvarsmakten betonat vikten av att myndigheten ska kunna behålla sin personal. Utskottet såg även ett värde i att kunna behandla de utmaningar som personalförsörjningen står inför som en helhet och önskade inte föregripa den pågående utredningen. Utskottet framhöll att tillkännagett att regeringen bör ta fram ett förslag om att införa tidsdelmål och ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament, men utskottet ansåg inte att borde vidta ytterligare åtgärder, varför de motionsyrkanden som har samma lydelse som förslagen i motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 46–50 och 52–54 avstyrktes. Utskottet vidhåller uppfattningen att tjänstgöring i utlandsstyrkan är en naturlig del av de anställdas uppgifter inom Försvarsmakten och avstyrker därför yrkande 1 i motion 2015/16:2823 (KD). Kraven som ställs på insatsorganisationen och Försvarsmaktens långsiktiga verksamhet förutsätter ett kontinuerligt inflöde av kvinnor och män som vill arbeta och verka i myndigheten. Utskottet vill betona vikten av att Försvarsmakten ska kunna behålla sin personal och bedömer att alternativet till att inte behålla anställda soldater kontraktstiden ut är mycket dyrt. Utskottet kan konstatera att en arbetstagares rätt till ledighet från civil anställning regleras i lag. Utskottet bedömer vidare att den svenska modellen, där kollektivavtal verkar tillsammans med lagregler, allmänt sett fungerar bra på den svenska arbetsmarknaden och att den ger möjligheter för arbetsmarknadens parter att komma överens inom de ramar som förutsatts i lagstiftningen. Utskottet bedömer inte att behöver vidta ytterligare åtgärder, varför även motionsyrkandena 6 och 7 avstyrks. När det gäller förslagen i motion 2015/16:3218 (SD) yrkandena 46–50 och 52–54 har utskottet vid tidigare beredning av frågorna bedömt att inte bör vidta ytterligare åtgärder, varför yrkandena då avstyrktes. Utskottet gör fortfarande samma bedömning och avstyrker dem därför. 2015/16:FöU8 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår motioner med förslag om bostäder åt Försvarsmaktens personal. Jämför reservationerna 9 (M) och 10 (SD). I motion 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om att ge Försvarsmakten möjlighet att tillhandahålla bostäder till sina tillfälligt anställda (yrkande 16). Motionärerna beskriver att ett antal större lärosäten 2009 fick möjlighet att tillhandahålla bostäder åt studenter och gästforskare och menar att även Försvarsmakten borde ges samma möjlighet att tillhandahålla bostäder åt sina tillfälliga anställda. I motion 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om att särskilt beakta Försvarsmaktens behov av bostäder (yrkande 9). En förutsättning för en hållbar personalförsörjning över hela landet är enligt motionärerna en god bostadsförsörjning – både för dem som genomför GMU och för dem som genomgår befäls- och officersutbildning. Motionärerna vill att Försvarsmaktens behov särskilt ska beaktas i det kommunala bostadsförsörjningsansvaret och i länsstyrelsernas ansvar för analys och uppföljning av bostadsförsörjningen och dess planering. I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att få rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden (yrkande 51). Bakgrund och tidigare behandling Den särskilda utredare som avslutade sitt uppdrag om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem lämnade bl.a. förslag om bostäder. Förslaget innehöll ett tillägg till förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning där Försvarsmakten ges möjlighet att i andra hand hyra ut bostadslägenheter till gruppbefäl, soldater och sjömän (SOU 2014:73 s. 344–353). Utredaren konstaterade att nyanställda kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) förväntas sörja för egen kost och logi när anställningen är grundad på plikt utan på ett anställningsavtal. Övergången från boende på logement till att de nyanställda GSS/K ska finna eget boende nära sitt förband ställer i vissa fall höga krav på förbandskommunerna, enligt utredningen. Kommunerna är ansvariga för planeringen av byggandet av bostäder inom respektive kommun. kommunerna ska satsa ekonomiska medel på att bygga särskilda soldatbostäder krävs det långsiktighet, men staten kan enligt utredaren inte garantera kommunerna tillräckligt lång planeringssäkerhet. Kommuner har dessutom påtalat svårigheterna i att särbehandla GSS/K då detta skulle strida mot kommunallagens likabehandlingsprincip och lokaliseringsprincip. Ett annat problem för kommunerna är att många GSS/K inte folkbokför sig i kommunen där de arbetar. Mot bakgrund av den beskrivning utredaren gjorde av bostadssituationen föreslogs att Försvarsmakten skulle få möjlighet att i andra hand hyra ut bostadslägenheter till gruppbefäl, soldater och sjömän. Utredarens förslag innebär inte att Försvarsmakten ska bli skyldig att tillhandahålla GSS/K med ett andrahandskontrakt för en lägenhet. Förslaget ska endast ses som en möjlig väg för Försvarsmakten att underlätta för sina anställda GSS att få en hyreslägenhet. Möjligheten ska endast kunna användas som en enskild är anställd som GSS. Enligt huvudregeln i förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning får en myndighet inte ingå hyresavtal för bostadslägenheter i syfte att upplåta lägenheten i andra hand för att förse någon enskild med bostad (9 a §). Enligt ett regeringsbeslut fick dock universiteten i , , och tillsammans med , , , och under en prövotid, , upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter på respektive lärosäte. Denna prövotid förlängdes först till slutet av 2016 (regeringsbeslut , U2013/03504/UH). Därefter beslutade regeringen om ytterligare förlängning till utgången av 2018 av möjligheten för vissa lärosäten att upplåta lägenheter för bostadsändamål (U2015/05797/UH). Beslutet innebär ett undantag från 9 a § första stycket i förordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning. Skälen till regeringens beslut är att underlätta den långsiktiga planeringen för de berörda lärosätena och att kunna utvärdera försöksverksamheten som undantaget innebär. Utskottet delar förvisso bedömningen att en förutsättning för en hållbar personalförsörjning också är en fungerande bostadsförsörjning – både för dem som genomför GMU och för dem som genomgår befäls- och officersutbildningen. kan utskottet konstatera att den tidigare personalförsörjningsutredningen har lämnat ett förslag och att det finns många överväganden och hänsyn som måste tas för att bostadsförsörjningen ska kunna lösas på ett godtagbart sätt. Utskottet utgår från att regeringen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt säkerställa bostadsförsörjningen. Motionsyrkandena 16 i motion 2015/16:1938 (KD), 9 i motion 2015/16:2172 (M) och 51 i motion 2015/16:3218 (SD) bör därför inte bifallas. 2015/16:FöU8 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om förslag och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller yrkande 11 i motion 2015/16:2172 av m.fl. (M) och bifaller delvis motion 2015/16:95 av m.fl. (FP). Jämför reservation 11 (S, MP, V). I motion 2015/16:95 av m.fl. (FP) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen senast före utgången av /16 bör omsätta förslag i en proposition. Just nu har militär personal i , norra , , och på många andra ställen världen över. Det är män och kvinnor som på uppdrag sätter sina liv på spel för att göra andras tillvaro säkrare. Om även framöver ska kunna bidra till global fred och säkerhet måste vår uppskattning och vårt stöd till dessa hjältar motsvara de risker och umbäranden de möter. I motion 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att regeringen bör ta förslagen i vidare för att ytterligare stärka stödet för veteraner (yrkande 11). Motionärerna anför att alliansregeringen tog de första stegen för att skapa en sammanhållen veteranpolitik. Några av åtgärderna som genomfördes var enligt motionärerna förstärkt uppföljningsansvar för Försvarsmakten efter genomförd insats, kontaktpersoner för anhöriga vid Försvarsmakten och en särskild veterandag med statsceremoniell status. I den veteranutredning som presenterades 2014 finns ytterligare förslag som syftar till att stärka stödet för veteranerna och ge dem det erkännande de förtjänar för insatser i rikets tjänst. Motionärerna anser därför att det är viktigt att förslag nu blir verklighet. Bakgrund och tidigare behandling I budgetpropositionen anför regeringen att veteranpolitiken syftar till att ge personal som tjänstgör i internationella operationer och deras anhöriga ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar som de utsätts för. Regeringen konstaterar vidare att i sitt betänkande Svensk veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27) lämnade ett antal förslag om utvecklingen av veteranpolitiken, bl.a. att den även ska omfatta fler personalkategorier. förslag har remissbehandladats, och remissinstanserna lämnade in svar till . Förslagen bereds inom . fattade regeringen beslut om Försvarsmaktens regleringsbrev för , och Försvarsmakten får där i uppdrag att senast komma med förslag till inrättandet av ett veterancentrum. Av regeringens uppdrag framkommer att Försvarsmaktens veterancentrum ska ha i uppgift att utveckla och genomföra myndighetens veteran- och anhörigarbete, bl.a. med fokus på följande uppgifter: •råd och vägledning till veteraner och deras anhöriga •säkerställande av det lagstadgade uppföljningsansvaret inklusive •samordning och koordinering med övriga samhället •säkerställande av relevant statistik •koordinering av forskning över ett brett vetenskapligt fält. Utskottet vill betona vikten av att ge personal som tjänstgör i internationella operationer och deras anhöriga ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar som de utsätts för. Detta förutsätter en sammanhållen veteranpolitik och ett kontinuerligt arbete för att förbättra situationen för såväl veteraner som deras anhöriga. Vissa steg har tagits för att stärka uppföljningsansvaret efter genomförd insats, t.ex. att ge anhöriga kontaktpersoner vid Försvarsmakten och att ge veteranerna det erkännande de förtjänar bl.a. genom inrättandet av en särskild veterandag. Utskottet kan konstatera att det pågår en beredning inom av förslag och menar att det nu är dags att ta nästa steg för att skapa ett sammanhållet stöd till dem som förtjänstfullt genomfört insatser i rikets tjänst och deras anhöriga. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta de åtgärder som krävs för att konsolidera veteranpolitiken och ytterligare stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga i linje med utredningens förslag. Med det anförda tillstyrker utskottet motionsyrkande 11 i motion 2015/16:2172 (M) och bifaller delvis motion 2015/16:95 (FP). 2015/16:FöU8 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Inrättande av ett veterancentrum Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om att inrätta ett veterancentrum. Jämför reservation 12 (SD). I motion 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta Försvarsmaktens veterancentrum (yrkande 8). I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om att ett nationellt veterancentrum bör byggas (yrkande 35). Bakgrund och tidigare behandling presenterade sitt slutbetänkande Svensk veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27). Utredningen föreslog att en nationell veteranmyndighet skulle inrättas med ansvar för att stärka och utveckla veteranfrågorna. Myndigheten skulle enligt förslaget bl.a. ha ett övergripande och sammanhållande nationellt ansvar för veteranfrågor. tillkännagav för regeringen att ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor bör inrättas (bet. 2014/15:FöU7, rskr. 2014/15:132) I budgetpropositionen redovisade regeringen att Försvarsmakten har etablerat Försvarsmaktens veteranenhet (FM VeteranE) genom en sammanslagning av de resurser som tidigare fanns i Högkvarteret och i Försvarsmaktens HR-centrum. Enhetens huvuduppdrag är bl.a. att vara myndighetens för veteran- och anhörigverksamheten. I Försvarsmaktens regleringsbrev för (regeringsbeslut ) framgår vidare att Försvarsmakten senast ska lämna ett förslag till inrättandet av ett veterancentrum. Detta centrum ska enligt regeringens uppdrag ha till uppgift att utveckla och genomföra myndighetens veteran- och anhörigarbete. förslag om att inrätta en nationell veteranmyndighet har tidigare behandlats av , som då tillkännagav för regeringen att ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor bör inrättas. Utskottet kan konstatera att en veteranenhet (FM VeteranE) instiftats med huvuduppdrag att vara myndighetens för veteran- och anhörigverksamhet. Utskottet kan dessutom konstatera att regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att lämna ett förslag till inrättandet av ett veterancentrum som ytterligare kan bidra till att utveckla och genomföra myndighetens veteran- och anhörigarbete. Utskottet välkomnar detta och kan konstatera att det planerade arbetet ligger väl i linje med intentioner, varför ytterligare åtgärder inte bör vidtas med anledning av motionsyrkande 8 i motion 2015/16:2823 (KD) och yrkande 35 i motion 2015/16:3218 (SD). Dessa avstyrks därför. Övriga villkor för veteraner Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om ett rabattkort för veteraner och om att ska vara en minnesdag för veteraner. Jämför reservation 13 (SD). I motion 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning om en organisation i för stöd i sociala frågor till såväl tjänstgörande militär personal som veteraner (yrkande 5). Vidare yrkas att regeringen eller Försvarsmaktens veterancentrum bör ges i uppdrag att i samråd med svenska veteranstödsorganisationer undersöka möjligheten att införa ett veterankort (yrkandena 9 och 11). I motionen framhålls att det i finns en motsvarighet till detta i form av som skulle kunna tjäna som inspiration vid framtagande av en svensk motsvarighet. Motionärerna föreslår att det ska vara en id-handling som ger rabatter och förmåner på en rad varor och tjänster för den som utför eller utfört militär insats och som avslutat sin tjänst som utlandsveteran. I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna på ett tillkännagivande till regeringen om att den ska vara minnesdag för svenska veteraner (yrkande 33). Motionärerna yrkar även på ett tillkännagivande till regeringen om att veteraner i vissa fall ska särbehandlas positivt (yrkande 34). Bakgrund och tidigare behandling Utskottet beredde frågan om en minnesdag för veteraner (bet. 2014/15:FöU7). Försvarsmakten högtidlighåller , och utskottet ansåg inte att det finns ytterligare skäl att reglera högtidlighållandet av en veterandag. Den särskilda utredare som avslutade sitt uppdrag om Försvarsmaktens militära personalförsörjning hade inom ramen för sitt uppdrag undersökt om det skulle vara möjligt att inom förbandskommuner koppla lokala rabatter och förmåner till ett ”soldatkort”, likt studentkortet (SOU 2014:73 s. 483). Utredaren valde att inte lägga fram något förslag till regeringen i denna fråga. Eftersom initiativ till kort med rabatter och förmåner liknande studentkortet ofta tas av näringslivet eller enskilda kommuner och det inte finns något som hindrar sådana initiativ bedömdes det inte vara en fråga för utredningen att gå vidare med. Initiativet är ett samarbete mellan Försvarsmakten, ideella veteran- och anhörigorganisationer och olika näringsidkare. förvaltas och administreras samarbetet av Svenska och ger företag möjligheter till fri marknadsföring på Veterankortets webbplats och en möjlighet att lägga ut riktade erbjudanden till veteraner som i sin tur kan åtnjuta rabatter på såväl tjänster som Försvarsmakten högtidlighåller , och utskottet anser fortfarande att det inte finns ytterligare skäl att reglera högtidlighållandet av en veterandag. förslag i frågan om en veterandag har tidigare behandlats av , och en veterandag med statsceremoniell status har införts, varför yrkande 33 i motion 2015/16:3218 (SD) avstyrks. Vidare stöder utskottet personalförsörjningsutredarens bedömning att kort som ger rabatter på lokala varor och tjänster är och bör fortsätta vara en fråga främst för näringslivet, och initiativet är enligt utskottet ett utmärkt exempel på hur ett sådant initiativ gynnar alla inblandade parter. Eftersom inte bör vidta några ytterligare åtgärder i frågan avstyrks motion 2015/16:2823 (KD) yrkandena 9 och 11. När det gäller yrkande 5 om en utredning av en organisation i för stöd i sociala frågor till såväl tjänstgörande militär personal som veteraner vill utskottet hänvisa till vad utskottet anfört ovan om ett veterancentrum. Försvarsmakten har ett naturligt arbetsgivaransvar, och myndigheten bör agera inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken när det gäller stöd till personal i övrigt. Utskottet anser därför inte att bör vidta åtgärder med anledning av yrkandet. Yrkandet avstyrks därför. När det gäller yrkandet om positiv särbehandling av veteraner har det i motionen inte närmare utvecklats vilken särbehandling som avses. Utskottet anser inte att bör vidta några ytterligare åtgärder utöver det utskottet redan anfört ovan om regeringens ansvar för en sammanhållen veteranpolitik. Utskottet avstyrker yrkande 34 i motion 2015/16:3218 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utnyttjandet av de frivilliga försvarsorganisationerna och de ekonomiska villkoren för deras medlemmar. Jämför reservation 13 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att försvarets frivilligorganisationer bör användas bättre (yrkande 18). De frivilliga försvarsorganisationerna har över 400 000 medlemmar och skapar folkförankring för försvaret som de genomför utbildningar som är till gagn för både försvaret och krisberedskapen. Organisationerna innehåller också en stor bredd av människor och kompetenser. Frivilligorganisationerna bedriver bl.a. en ungdomsverksamhet som bidrar till att öka intresset för försvaret hos grupper som annars är svåra att nå. Det är enligt motionärerna önskvärt att även frivilligorganisationerna i ökad utsträckning kan fånga upp tidigare försvarsanställda för att utnyttja deras kompetens som instruktörer. När det gäller krisberedskapen finns det en stor utvecklingspotential. Enligt motionärerna kan organisationerna bidra till att skapa en medvetenhet om risker i samhället och vilka förutsättningar som finns för att hantera dem. De frivilliga resursgrupperna är ett bra exempel på samarbete med kommunerna för att kartlägga kompetenser som kan vara viktiga för att förstärka samhällets resurser vid en kris. Frivilligorganisationerna är även en viktig del i det civila försvaret där planeringen nu återupptas. I motion 2015/16:2250 menar m.fl. (KD) att frivilligorganisationerna spelar en vital roll för att möjliggöra ett heltäckande försvar av . För att underlätta organisationernas arbete är det enligt motionärerna fundamentalt att frivilligorganisationerna får de förutsättningar som krävs för att de ska kunna fullfölja sitt arbete. Organisationerna bidrar till att stärka det breda säkerhetsarbetet och till att förankra Försvarsmaktens arbete hos civilbefolkningen. Motionärerna anser att genom att stärka frivilligorganisationerna i fredstid ökar organisationernas förmåga att möta allvarliga händelser och kriser. Därför bör frivilligorganisationernas förutsättningar utvecklas i syfte att stärka dem i deras arbete inom ramen för totalförsvaret (yrkande 5). I motion 2015/16:3020 av m.fl. (C) anser motionärerna att möjligheterna att öka stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna bör ses över, med betoning på nationella uppgifter vid höjd beredskap (yrkande 3). Motionärerna anser vidare att det är viktigt att långsiktigt säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed även till samhällets krisberedskap. organisationerna har många viktiga uppgifter. I motion 2015/16:3218 yrkar m.fl. (SD) att medborgare som är aktiva i frivilligrörelserna delvis ska ersättas för sina utlägg indirekt (yrkande 37).