bet · H201MJU12 · 2015-04-21 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Naturvård och biologisk mångfald I detta betänkande behandlar utskottet 108 motionsförslag om naturvård och biologisk mångfald från den allmänna motionstiden . Motionerna tar bl.a. upp frågor om EU:s naturvårdsdirektiv, rovdjurspolitik, artskydd, allemansrätt, nationalparker, naturreservat, vattenskyddsområden, strandskydd och terrängkörning. Utskottet föreslår fem tillkännagivanden med anledning av motionsförslagen. Regeringen uppmanas att inom EU verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . Vidare uppmanas regeringen dels att säkerställa att det går att bedriva en riktad och selektiv jakt på varg, dels att förstärka viltförvaltningsdelegationerna. Regeringen uppmanas även att göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen. Slutligen uppmanar ett enigt utskott regeringen att stärka arbetet för biologisk mångfald. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Betänkandet innehåller 25 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, FP, KD) och ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande frågor om biologisk mångfald 1.Övergripande frågor om biologisk mångfald, punkt 1 (M) 2.Övergripande frågor om biologisk mångfald, punkt 1 (V) 3.Miljöskadliga subventioner, punkt 2 (V) 4.Stoppregeln, punkt 3 (V) 5.Naturvårdsdirektiven, punkt 4 (S, MP, V) 6.Selektiv jakt på varg, punkt 5 (S, MP, V) 7.Den nya rovdjurspolitiken, punkt 6 (M) 8.Den nya rovdjurspolitiken, punkt 6 (C) 9.Århuskonventionen, punkt 8 (M, SD) 10.Regional rovdjursförvaltning, punkt 9 (SD) 11.Regional rovdjursförvaltning, punkt 9 (C) 12.Viltförvaltningsdelegationerna, punkt 10 (S, MP, V) 13.Ersättning vid skyddsjakt, punkt 11 (M, SD) 14.Artskyddsbrott, punkt 15 (M, C, V, FP, KD) 15.Lantraser, punkt 16 (SD) 16.Allemansrätten, punkt 17 (SD) 17.Skötseln av naturreservat, punkt 19 (M, SD, C) 18.Ersättning till markägare, punkt 20 (M) 19.Vattenskyddsområden, punkt 21 (M, C, FP, KD) 20.Marina skyddade områden m.m., punkt 22 (V) 21.Översyn av strandskyddet, punkt 23 (S, MP, V) 22.Reform av strandskyddet, punkt 24 (C) 23.Reform av strandskyddet, punkt 24 (KD) 24.Begränsa utvidgningen av strandskyddet, punkt 25 (SD) 25.Terrängkörning m.m., punkt 27 (SD) Naturvårdsdirektiven, punkt 4 (SD) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande frågor om biologisk mångfald 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 14, 2014/15:2527 av och (MP) och 2014/15:2979 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 1 (M) Reservation 2 (V) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 3 (V) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 16. Reservation 4 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen inom EU bör verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 17 och 2014/15:75 av (SD) delyrkande 1, 2014/15:1246 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1248 av (M) yrkande 5, 2014/15:1573 av och (C) yrkande 5 och 2014/15:2496 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 5 (S, MP, V) Selektiv jakt på varg tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att fortsätta med riktad selektiv jakt på varg. 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 18 och 2014/15:1574 av (KD) yrkande 2. Reservation 6 (S, MP, V) 2014/15:1248 av (M) yrkande 6, 2014/15:1276 av (M), 2014/15:1797 av (C) yrkande 1, 2014/15:2024 av (M), 2014/15:2543 av (C) yrkande 2 och 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) 2014/15:1573 av och (C) yrkande 6 och 2014/15:1797 av (C) yrkande 2. 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 9 (M, SD) 2014/15:1516 av (SD), 2014/15:1573 av och (C) yrkande 1 och 2014/15:2543 av (C) yrkande 4. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att förstärka viltförvaltningsdelegationerna. 2014/15:2543 av (C) yrkande 3 och 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2014/15:551 av och (C), 2014/15:1336 av och (M) och 2014/15:1573 av och (C) yrkande 2. Reservation 12 (S, MP, V) 2014/15:1573 av och (C) yrkande 4, 2014/15:1574 av (KD) yrkande 1, 2014/15:1789 av och (C) och 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 13 (M, SD) 2014/15:507 av i (S) och 2014/15:1573 av och (C) yrkande 3. 2014/15:280 av och (C), 2014/15:914 av m.fl. (M), 2014/15:1000 av och (C), 2014/15:1950 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2476 av och (M). Arbete för biologisk mångfald tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att stärka arbetet för biologisk mångfald. 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2014/15:884 av Skånberg (KD). 2014/15:1743 av (S), 2014/15:2455 av (C) yrkandena 3, 4 och 8 samt 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 9. Reservation 14 (M, C, V, FP, KD) 2014/15:2357 av och (C) och 2014/15:2787 av m.fl. (SD). Reservation 15 (SD) 2014/15:1083 av (M), 2014/15:1219 av och (M), 2014/15:1345 av och (C), 2014/15:1911 av (M), 2014/15:1986 av och (M) yrkande 4, 2014/15:2383 av (M), 2014/15:2622 av (M) och 2014/15:2832 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 16 (SD) 2014/15:315 av (S), 2014/15:923 av m.fl. (S), 2014/15:1986 av och (M) yrkande 3, 2014/15:2025 av (M) och 2014/15:2547 av (M) yrkande 1. 2014/15:1404 av (M), 2014/15:1405 av (M), 2014/15:2547 av (M) yrkande 2 och 2014/15:2979 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 17 (M, SD, C) 2014/15:2979 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 18 (M) 2014/15:2541 av (C) yrkande 5. Reservation 19 (M, C, FP, KD) 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkandena 24 och 26 samt 2014/15:1226 av (M). Reservation 20 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att strandskyddet görs mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 15 och 2014/15:17 av (FP) yrkandena 1–4, 2014/15:238 av och (M) och 2014/15:641 av och (M) yrkande 2. Reservation 21 (S, MP, V) 2014/15:370 av (M), 2014/15:641 av och (M) yrkande 1, 2014/15:1205 av (KD), 2014/15:1314 av och (C), 2014/15:1900 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2014/15:2414 av Finn m.fl. (M), 2014/15:2448 av (M) yrkande 4 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 22 (C) Reservation 23 (KD) Begränsa utvidgningen av strandskyddet 2014/15:2429 av (C) yrkande 4 och 2014/15:2521 av och (SD). Reservation 24 (SD) 2014/15:228 av (M), 2014/15:1078 av (KD), 2014/15:1321 av (M), 2014/15:1332 av (M), 2014/15:1419 av m.fl. (M), 2014/15:1780 av och (C), 2014/15:2263 av m.fl. (S) och 2014/15:2674 av och (S). 2014/15:793 av (FP) yrkandena 2 och 3, 2014/15:1549 av (SD), 2014/15:1986 av och (M) yrkande 2 och 2014/15:2299 av m.fl. (S). Reservation 25 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 108 motionsförslag om naturvård och biologisk mångfald från den allmänna motionstiden . Motionerna tar bl.a. upp frågor om EU:s naturvårdsdirektiv, rovdjurspolitik, artskydd, allemansrätt, nationalparker, naturreservat, vattenskyddsområden, strandskydd och terrängkörning. Utskottet föreslår fem tillkännagivanden med anledning av motionsförslagen. Regeringen uppmanas att inom EU verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . Vidare uppmanas regeringen dels att säkerställa att det går att bedriva en riktad och selektiv jakt på varg, dels att förstärka viltförvaltningsdelegationerna. Regeringen uppmanas även att göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen. Slutligen uppmanar ett enigt utskott regeringen att stärka arbetet för biologisk mångfald. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Betänkandet innehåller 25 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, FP, KD) och ett särskilt yttrande (SD). Övergripande frågor om biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör övergripande frågor om biologisk mångfald. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (V), 3 (V) och 4 (V). Enligt motion 2014/15:2527 av och (båda MP) bör en utredning tillsättas med uppgift att ta fram ett förslag om hur naturens rättigheter kan integreras i svensk lagstiftning. En stärkt rättslig ställning för naturen ökar förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Enligt motion 2014/15:2979 av m.fl. (M) yrkande 3 bör rollfördelningen förtydligas och samordningen effektiviseras mellan myndigheter med ansvar för naturvården. är ansvaret för naturvården uppdelat på flera myndigheter, och regeringen bör därför ta fram en samordningsstrategi för dem. Vidare anförs i yrkande 4 att regeringen bör uppdra åt de berörda myndigheterna att kontrollera och följa upp den regionala och lokala tillsynen av natur- och skogsvården. Det skulle öka kunskapen om hur förvaltningen av skog och natur fungerar och ge insyn i eventuella problem som behöver lösas från politiskt håll. I motion 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 17 efterlyses en handlingsplan för utfasning av miljöskadliga subventioner. De miljöskadliga effekterna av subventioner är bristfälligt analyserade. En samlad styrmedelsanalys bör göras så att miljöskadliga ekonomiska styrmedel kan avskaffas. I yrkande 16 begärs att stoppregeln, som tidigare ingick i genom 9 kap. 6 a §, ska återinföras i balken. Stoppregeln var ett skydd för biologisk mångfald och innebar att en täkt inte kunde tillåtas om den riskerade att hota rödlistade växt- eller djurarter. En miljötragedi riskeras efter ett beslut angående Ojnareskogen i Bunge på då Nordkalk fick tillstånd för kalkbrytning i unik naturmiljö. Tillståndet till brytning blev bl.a. möjligt genom att 2009 tog bort stoppregeln. Enligt motion 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 14 bör regeringen verka för att EU:s medlemsländer ges större möjlighet att hindra odling av GMO-grödor på sina territorier. Eftersom stor osäkerhet råder kring vilka miljöeffekterna av odling av GMO-grödor är, måste det enligt försiktighetsprincipen vara enkelt att inom ett område införa stopp för sådan odling. Regeringen bör även återkomma med förslag om ratificering av protokollet från (yrkande 1). Vid partsmötet till om biologisk mångfald i kom parterna överens om det s.k. ABS-protokollet, som fastställer internationella regler för hur genetiska resurser ska få samlas in och hur vinster från nyttjandet ska fördelas. Än så länge har inte ratificerat protokollet. Slutligen påpekas i motionen (yrkande 2) att genom avtalet i har åtagit sig att skydda av vår land- och vattenareal till 2020. De skyddade områdena ska vara ekologiskt representativa miljöer, dvs. områden med höga värden av biologisk mångfald. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ett nytt etappmål för arealen skyddad skog i miljökvalitetsmålet Levande skogar, som är i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen. behandling och kompletterande uppgifter En utgångspunkt i är att naturen som sådan har ett värde. Balken gäller för i princip allt mänskligt handlande som kan äventyra balkens mål. Det övergripande målet och tillämpningsområdet framgår av balkens första kapitel. Bestämmelserna syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl. Vidare föreskrivs att ska tillämpas så att människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter, att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas och att den biologiska mångfalden bevaras. I andra kapitel föreskrivs de allmänna hänsynsreglerna. Enligt principen om kunskapskravet (2 kap. 2 § ) ska alla som vidtar en åtgärd skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet. Enligt försiktighetsprincipen (2 kap. 3 § ) ska alla som vidtar en åtgärd utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Enligt produktvalsprincipen (2 kap. 4 § ) ska alla undvika att använda eller sälja sådana kemiska produkter eller biotekniska organismer som kan befaras medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter eller organismer som kan antas vara mindre farliga. Motsvarande krav gäller i fråga om varor som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt eller bioteknisk organism. Enligt lokaliseringsprincipen (2 kap. 6 § ) ska det för en verksamhet eller åtgärd som tar ett mark- eller vattenområde i anspråk väljas en plats som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön. De ovan beskrivna allmänna hänsynsreglerna gäller emellertid endast i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem (2 kap. 7 § ). Vid denna bedömning ska särskild hänsyn tas till nyttan av skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått jämfört med kostnaderna för sådana åtgärder. När det gäller frågan om samordning av miljömyndigheterna kan konstateras att den tidigare regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över myndigheterna inom miljöområdet (dir. 2013:101). Utredaren skulle pröva förutsättningarna för en tydligare, effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsstruktur och ett bättre resursutnyttjande för myndigheterna under Miljö- och . Utredaren hade bl.a. i uppdrag att lämna förslag på hur myndighetsstrukturen kan effektiviseras och vid behov lämna förslag till förändringar för ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Utredaren skulle även tydliggöra hur myndighetsstrukturen kan förstärka insatserna för prövning, tillsyn, tillsynsvägledning och miljöövervakning samt för analys, uppföljning och utvärdering. I översynen ingick även att identifiera gränssnitt mellan ovannämnda myndigheter och övriga statliga myndigheter inom miljömålssystemet. Eventuella verksamhetsöverlappningar som inte är ändamålsenliga skulle beskrivas. I uppdraget framhölls att genomförandet av miljöpolitiken i ökande utsträckning har integrerats i andra politikområden med ett stort antal myndigheter som delansvariga för arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Dessutom har ansvaret för prövning och tillsyn enligt delats mellan en rad olika myndigheter. Enligt direktiven innebär det sammantaget att behovet av samarbete och samordning ökar. överlämnade sitt slutbetänkande Vägar till ett effektivare miljöarbete (SOU 2015:43) till Miljö- och . När det gäller frågan om att stärka miljömyndigheternas tillsynsarbete kan även noteras att regeringen i budgetpropositionen anför (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) att Statskontoret överlämnade en utvärdering av den statliga tillsynsvägledningen på miljöområdet. Statskontorets utvärdering visar att det finns en bristande enhetlighet och otydliga ansvarsgränser när det gäller tillsynsvägledningen enligt , och Statskontoret har därför lämnat förslag på hur förutsättningarna för myndigheternas tillsynsvägledning kan förbättras. Vidare har fått i uppdrag att utveckla den årliga tillsynsredovisningen för att kunna ge en samlad bild av hur miljötillsynen bedrivs. Regeringen anför att Statskontorets och redovisningar kommer att utgöra viktiga underlag i det fortsatta arbetet med att förbättra miljötillsynen. Slutligen kan nämnas att regeringen har inrättat ett miljömålsråd som ska stärka samarbetet mellan myndigheter med ansvar i miljömålssystemet och öka takten i genomförandet av miljöarbetet. När det gäller miljöskadliga subventioner kan noteras att , , Havs- och vattenmyndigheten och i sina regleringsbrev fick i uppdrag att kartlägga icke skatterelaterade miljöskadliga subventioner inom respektive myndighets verksamhetsområde som ett led i färdplan för resurseffektivitet. I uppdrag ingick även att stödja de andra myndigheterna när de genomförde uppdraget. Ett stöd var handledningen Kartläggning av potentiellt miljöskadliga subventioner som tog fram 2013 på uppdrag av regeringen. Enligt uppgift från bereds de redovisade uppdragen . I ett interpellationssvar (ip. 2014/15:279) betonade klimat- och miljöministern att skattenedsättningar och miljöskadliga subventioner måste fasas ut på ett långsiktigt och ansvarsfullt sätt. Det är en balansgång mellan likvärdig hantering av alla sektorer och effektivitet i skattesystemet. måste t.ex. kostnadsnivåer för konkurrensutsatt verksamhet i andra länder beaktas, för att undvika att produktion och utsläpp bara flyttar till andra länder. I stället för att ta fram en särskild plan för utfasning av miljöskadliga subventioner kommer regeringen i arbetet med förändringar av miljöskatterna att beakta hur de miljöskadliga subventionerna kan minskas. Ministern framhöll att regeringen tar frågan om miljöskadliga subventioner och vikten av effektiva ekonomiska styrmedel inom klimat- och miljöområdet på stort allvar. När det gäller tillstånd till täkter kan konstateras att de särskilda prövningsreglerna för täkter togs bort 2009 (prop. 2008/09:144, 2008/09:MJU25, rskr. 2008/09:253). Prövningsreglerna utgjordes dels av en bestämmelse om avvägning mellan behovet av täktmaterialet och den skada som täkten kunde befaras orsaka, dels av en särskild stoppregel till skydd för biologisk mångfald. Den dåvarande regeringen framhöll i propositionen att täktverksamhet innebär uttag av naturresurser som inte är förnybara, och i fråga om vissa material är tillgången dessutom mycket begränsad. Uttaget av materialet innebär dessutom stora ingrepp i naturmiljön som inte är möjliga att helt återställa. är täktmaterial en nödvändig råvara vid allt byggande. I propositionen bedömdes att en allsidig prövning av täkter, när det gällde frågor om hushållning och biologisk mångfald, på ett bättre sätt kunde åstadkommas med en tillämpning av bestämmelserna i främst 2 och 3 kap. . Enligt propositionen var den särskilda stoppregeln till skydd för biologisk mångfald svår att tillämpa. Det var oklart vilka djur- och växtarter som omfattades eller när livsbetingelserna kunde anses bli försämrade för en art. Den dåvarande regeringen ansåg därför att stoppregeln inte fungerade väl som komplement till mer allmänna bestämmelser. Det kan noteras att det pågår en tillståndsprövning av en ansökan om kalktäkt som har aktualiserat frågan om skyddet för biologisk mångfald. När det gäller odling av genetiskt modifierade grödor antog rådet och rådets direktiv om ändring av direktiv /18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier. Förslaget syftar till att ge medlemsstaterna en större flexibilitet att besluta om de vill odla genetiskt modifierade organismer inom sina territorier, utan att EU:s system för riskbedömning av genetiskt modifierade organismer påverkas. Enligt en ny artikel 26b.1 till direktivet får en medlemsstat under godkännandeförfarandet av odling av en viss genetiskt modifierad organism, eller under förnyelsen av ett sådant godkännande, begära att det geografiska tillämpningsområdet anpassas så att hela eller delar av den medlemsstatens territorium undantas från odling. Sökanden kan därefter antingen anpassa sin ansökan till medlemsstatens begäran eller vidhålla ansökans geografiska tillämpningsområde. Om sökanden vidhåller, eller om en medlemsstat vill undantas från odling av en redan godkänd genetiskt modifierad organism, får en medlemsstat enligt artikel 26b.3 anta bestämmelser som begränsar eller förbjuder odling av organismen, under förutsättning att dessa bestämmelser står i överensstämmelse med unionsrätten, är motiverade, proportionella och icke-diskriminerande samt att de grundas på tvingande skäl som rör exempelvis miljöpolitiska mål, fysisk planering, markanvändning, socioekonomiska effekter eller jordbrukspolitiska mål. Dessa skäl får dock inte stå i strid med den miljöriskbedömning som genomförts i enlighet med direktivet eller förordning (EG) nr 1829/2003. När det gäller frågan om ratificering av Nagoyaprotokollet redovisade klimat- och miljöministerns i svar på skriftlig fråga 2014/15:42 att Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser antogs vid det tionde partsmötet för konventionen för biologisk mångfald i . Inom EU genomförs Nagoyaprotokollet till stor del med och rådets förordning (EU) nr 511/2014 om åtgärder för användarnas efterlevnad i Nagoyaprotokollet om tillträde till och rimlig och rättvis fördelning av vinster från utnyttjande av genetiska resurser i unionen. EU-förordningen, som är direkt tillämplig, genomför främst den del av Nagoyaprotokollet som rör åtgärder för användarnas efterlevnad. Syftet med förordningen är att uppnå största möjliga harmonisering inom EU och därmed förenkla för användare som kan tänkas använda genetiska resurser i unionen. Förordningen trädde i kraft , men väsentliga delar av förordningen börjar inte gälla förrän . Medlemsstaterna är skyldiga att se till att förordningen genomförs på rätt sätt, bl.a. genom att införa sanktioner för användare som inte uppfyller förordningens krav och genomföra nödvändiga kontroller av användarnas efterlevnad samt ge råd och stöd till användarna. har aviserat en proposition om lagändringar med anledning av Nagoyaprotokollet och EU-förordningen till . Enligt uppgift från kan en ratificering ske först efter att har beslutat om de ändringar som är tänkta att föreslås i propositionen om Nagoyaprotokollet. När det gäller frågan om ett nytt etappmål om skyddad skog bedömer regeringen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) att ytterligare insatser behövs för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Beslut har tagits om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/593) samt om en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden innebär bl.a. att av land- och sötvattensområden ska bidra till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. I etappmålet ingår att skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverkning genom att det formella skyddet av skogsmark ska ha ökat med ca skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. Därutöver bör skogsbrukets frivilliga avsättningar ha ökat i omfattning med ca i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . I budgetpropositionen framhålls att regeringen avser att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Utskottet konstaterar att en utgångspunkt i redan är att naturen som sådan har ett värde. Med det anförda föreslås att motion 2014/15:2527 (MP) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar även att förutsättningarna för en tydligare, effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsstruktur för miljömyndigheterna utvärderas. Det sker även ett utvecklingsarbete när det gäller tillsynen över bestämmelser. Utskottet föreslår med det anförda att motion 2014/15:2979 (M) yrkandena 3 och 4 lämnas utan vidare åtgärd, i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår.