bet · H301UU2 · 2015-12-15 00:00:00 — • ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare garantier uppgår till högst 10 (prop. • ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier till Internationella återuppbyggnads- och () som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till 2 (prop. • besluta om kapitaltillskott på högst till (prop. punkt 5). Regeringen föreslår också att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Interamerikanska investeringsbolaget (IIC) som sker genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till IIC med (prop. punkt 6). I budgetpropositionen finns även två förslag från om att • bör bemyndiga att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2019 (prop. • att för bör anvisa ett ramanslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (prop. punkt 9). anser enligt kommittémotion 2015/16:2969 av m.fl. yrkande 1 att målsättningen ska vara att biståndet även i fortsättningen uppgår till av BNI enligt den nya beräkningsmodellen, men att det med tanke på det akuta läget i omvärlden inte är rätt prioritering att nu kraftigt öka stödet till klimatfonderna. Partiet föreslår därför att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med jämfört med regeringens förslag. har också synpunkter på fördelningen av medel inom ramen för anslaget 1:1. Sida behöver enligt yrkandena 7 och 8 inga ytterligare insatser för informations- och kommunikationsverksamhet. De extra som regeringen indikativt fördelat till detta ändamål (tabell 2.14) bör i stället användas till globala insatser för socialt hållbar utveckling. Vidare föreslås i yrkandena 10–12 att tas från det bilaterala samarbetet inom anslaget för att öka kärnstödet till UNHCR med , till Programme (WFP) med , till () med , till FN:s fond för katastrofbistånd (Cerf) med och till Globala vaccinalliansen (Gavi) med . understryker också att biståndet ska utgå från och värna /Dacs definition av bistånd (yrkande 4). föreslår i kommittémotion 2014/15:2231 av m.fl. en biståndsram på av BNI . Utöver biståndsramen vill partiet öronmärka ytterligare för flyktinghjälp i krisens närområde, vilket innebär att det totala anslaget för utgiftsområdet blir högre än i regeringens förslag. räknar också med att minska avräkningarna från biståndsramen med till följd av förändringar inom utgiftsområde 8 Migration. Vidare föreslår motionärerna nya anslag för flyktinghjälp i närområdet på sammanlagt , varav som tidigare nämnts utom biståndsramen. Partiet föreslår också en fördelning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som skiljer sig från regeringens indikativa redovisning i tabell 2:12. Humanitära insatser föreslås ökas till , och en särskild anslagspost för vatten och sanitet inrättas som omfattar . För jord- och skogsbruk avsätts , för demokrati och mänskliga rättigheter , för hälsa och för utbildningsinsatser, ekonomisk utveckling respektive konflikt, fred och säkerhet avsätts vardera . Vidare vill bidra med till utvecklingsbankerna och deras fonder och med till övriga multilaterala och internationella organisationer och fonder. Kravet på att prioritera hjälp i krisers närområden återkommer i partimotion 2015/16:3126 av m.fl. yrkande 1. I partimotion 2015/16:2106 av m.fl. föreslås också att biståndet till internationell flyktinghjälp i krisernas närområden ska ökas, bl.a. genom fonder (yrkandena 1 och 2). I motionens yrkande 3 föreslås att avräkningarna i biståndet för flyktingmottagning ska begränsas. I yrkandena 5 och 6 anförs att biståndet bör öka kraftigt till insatser för vatten och grundläggande sanitet samt till jordbruksutveckling och hållbart skogsbruk. föreslår i kommittémotion 2015/16:3183 av m.fl. att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ökas med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2015/16:3209 av m.fl. yrkande 3 anför partiet att regeringen bör se över möjligheten att ska stå upp för enprocentsmålet i biståndet samt att mer resurser utöver detta bör ges till klimatåtgärder och klimatanpassning. noterar i kommittémotion 2015/16:3197 av m.fl. att biståndet, , inte uppfyller enprocentsmålet enligt den nya beräkningsmodellen. Partiet föreslår därför att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ska ökas med . föreslås vissa förändringar av fördelningen av anslaget. Ytterligare bör användas för insatser för främjande av demokrati, för att stärka UNHCR:s arbete i och , och bör användas för särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokrati. Detta finansieras delvis genom att bidraget till Gröna klimatfonden på skjuts upp. gör också bedömningen att avräkningarna, till följd av förändringar inom utgiftsområde 13, bör minska med jämfört med regeringens förslag. Därutöver föreslår motionärerna att pris- och löneomräkningen för anslaget 1:2 (Sida) justeras, vilket innebär att anslaget minskas med . I partimotion 2015/16:2786 av m.fl. yrkande 15 anför att hbt-frågor ska vara en prioriterad del av demokratibiståndet. Det svenska stödet till demokratibistånd i hbt-frågor föreslås därför stegvis trappas upp i en kraftig och långsiktig höjning inom den av partiet föreslagna biståndsramen. föreslår i kommittémotion 2015/16:1936 av m.fl. yrkande 23 en fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som överensstämmer med regeringens förslag. I yrkandena 3, 12, 13 och 17–21 föreslås ett antal omfördelningar inom anslagen. Partiet anser att bör omfördelas inom anslaget 1:1 för att ge ett tydligare fokus på de multilaterala organisationer som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter. Motionärerna vill också se ökade medel för insatser för demokrati och mänskliga rättigheter. Dessutom bör stödet till Gavi inte minskas utan bibehållas med sikte på att framöver höjas ytterligare. föreslår också att ska avsättas för den Gröna klimatfonden . Kravet på ökade bidrag till Gröna klimatfonden återkommer i kommittémotioner 2015/16:3149 av m.fl. yrkande 38 och 2015/16:1935 av m.fl. yrkande 3. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. bistånd ska vara förutsägbart och ingångna avtal ska respekteras. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i budgetpropositionen om att fastställa biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) enligt EU:s nya beräkningsmodell för BNI (ENS 2010), vilket motsvarar (prop. punkt 1). Ökningen från 2016 medför att biståndsramen ökar med . I denna ökning ingår medel till den gröna klimatfonden och andra bidrag till klimatfinansiering i utvecklingsländer. –2015 avsatte av BNI till bistånd[4]. Detta gör till en av de mest generösa givarna i världen. Utskottet noterar att det officiella utvecklingsbiståndet () för enligt beräkningar uppgick till , vilket är i samma nivå som i nominella termer. har ODA-nivåerna gått stadigt uppåt och har ökat . Trots det uppgår den genomsnittliga ODA-nivån för bara till av BNI. Förutom är det endast , , och som når upp till FN:s mål att av BNI ska gå till utvecklingsbistånd. från EU:s medlemsländer motsvarar av deras samlade BNI 2016, vilket är på ungefär samma nivå som året innan. I slutsatserna från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda) framhålls bl.a. vikten av inhemsk resursmobilisering, kapital från den privata sektorn och internationellt utvecklingsbistånd som viktiga finansieringskällor för utvecklings- och hållbarhetsagendan. När det gäller utvecklingsbistånd upprepade många givarländer målsättningen att av BNI ska gå till internationellt bistånd och att mellan av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna. Slutsatserna från konferensen välkomnar EU:s kollektiva åtagande om att uppnå målet om av BNI till bistånd för den nya globala hållbarhetsagendan, och att EU på kort sikt ska uppnå målet om 0,15–0,av BNI till de minst utvecklade länderna samt uppnå under hållbarhetsagendans löptid. ska utgå från och värna definition av bistånd. Denna anger att bistånd, , är flöden från offentlig sektor med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt /Dacs kriterier. I budgetpropositionen redovisar regeringen kostnader i statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt /Dacs kriterier och därmed ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden, s.k. avräkningar. Utskottet noterar att /Dac i granskningen 2013 av utvecklingssamarbete () anser att , i linje med sina åtaganden om transparens och öppenhet, bör granska vad Dac benämner in-donor costs[5] och då särskilt sådana kostnader som avser flyktingar. bör också tydligt och offentligt förklara hur dessa kostnader beräknas och vilka skälen är för eventuella ökningar eller minskningar. har avräkningar gjorts från biståndsramen. Avräkningarna omfattar kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer, det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget och de delar av utrikesförvaltningens förvaltningskostnader som avser utvecklingssamarbete. över tiden har antalet avräkningar för olika ändamål ökat. Avräkningarnas andel av biståndsramen har varierat som en trendmässig ökning kan noteras. Andelen avräkningar från biståndsramen uppgick , , , och beräknas till . En stor del av avräkningarna avser kostnader för asylsökande från låg- och medelinkomstländer. Den budget för utgiftsområde 7 som regeringen föreslår baseras på prognos över antalet asylsökande , enligt vilken avräkningarna från biståndsramen beräknades bli eller av det totala biståndet. Utskottet noterar att prognoser för antalet asylsökande har reviderats väsentligt . Det råder ingen tvekan om att antalet asylsökande ökar jämfört med de prognoser som ligger till grund för budgetpropositionen, men osäkerheten är betydande och det är mycket svårt att bedöma storleksordningen på kommande prognosjusteringar. Statssekreterare informerade utskottet om att regeringen inte kommer att föreslå avräkningar på biståndsramen till följd av kostnader för asylsökande som överstiger av biståndsramen. Enligt statssekreteraren kan denna minskning av anslaget till exempel hanteras genom att skjuta på inbetalningar av förhandlade bidrag till utvecklingsbanker och fonder och genom att utnyttja oplanerat utrymme på anslaget. Regeringen ska enligt riksdagsordningen lämna budgetproposition med förslag till statens inkomster och utgifter för det kommande budgetåret. Endast om regeringen anser att det finns synnerliga politisk-ekonomiska skäl får en proposition om statens inkomster eller utgifter för det närmast följande budgetåret lämnas efter budgetpropositionen (9 kap. 5 §). Regeringen får vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret. Om regeringen anser att det finns särskilda skäl får dock propositioner med förslag till ändringar i statens budget lämnas vid andra tillfällen (9 kap. 6 §). Utskottet noterar att justeringar av nivån på avräkningar på biståndsramen har gjorts i samband med ändringsbudgeten . ökade avräkningarna så gott som till följd av ökade kostnader för asylsökande. Beloppen varierar mellan och . Utskottet noterar att även med den begränsning av avräkningarna som statssekreterare informerade om kan biståndsanslaget komma att minska med jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. Enligt utskottets uppfattning riskerar förändringar av anslagsnivåerna i denna storleksordning att försämra effektiviteten i biståndsverksamheten. Det försvårar också arbete med att granska regeringens budget som helhet och påverka politikens inriktning. Utskottet förutsätter att regeringen, vid förslag om ändringar av nivån på avräkningar i ändringsbudget , på ett tydligt sätt redovisar konsekvenserna för biståndsanslaget och vilka prioriteringar man avser göra. Utskottet välkomnar mot bakgrund av vad som här anförts att påbörjat en granskning av avräkningarna på biståndsramen som beräknas vara klar . Syftet är att granska om omfördelningar av medel mellan utgiftsområden på grund av förändrade kostnader för flyktingmottagning budgeteras, planeras och genomförs på ett ändamålsenligt sätt och om omfördelningen av medel mellan utgiftsområden försämrar effektiviteten i biståndet. Granskningen är motiverad utifrån behovet av en tillförlitlig statlig budgetering och verksamhet. Regeringen ska, från det att rapporten överlämnats, återkomma till med en skrivelse med anledning av granskning. I skrivelsen ska regeringen redovisa vilka åtgärder den vidtagit eller avser vidta med anledning av iakttagelser i rapporten. Mot bakgrund av vad som här anförts om biståndsramen och avräkningar föreslår utskottet att bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och avslår motionerna 2015/16:2106 yrkande 3, 2015/16:2231 (i denna del), 2015/16:2969 yrkandena 1 (i denna del) och 4, 2015/16:3183 (i denna del), 2015/16:3197 (i denna del) och 2015/16:3209 yrkande 3 i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda. I budgetpropositionen redogör regeringen för sina förslag om medelstilldelning till respektive anslag och motiv till förslagen. Med utgångspunkt i regeringens redogörelse och utskottets ställningstaganden till motionsförslag om biståndsramen ställer sig utskottet bakom förslaget till medel till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet tillstyrker även förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslaget 1:2 (Sida) och välkomnar att regeringen har beslutat om en uppdaterad förordning med instruktion till myndigheten (SFS 2010:1080). Instruktionen betonar bl.a. vikten av att i biståndsverksamheten arbeta integrerat och genomgående med bl.a. miljö- och klimatperspektiv och jämställdhets- och konfliktperspektiv. När det gäller konstaterar utskottet att myndigheten har vidtagit åtgärder för att stärka verksamhetens fokus på resultat. Myndigheten har fortsatt att utveckla verksamheten genom ett ökat antal forskartjänster, ett ökat utbyte med afrikanska och nordiska länder och en alltmer aktiv policydialog. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till medel till anslaget 1:3 . Utskottet besökte (FBA). Utskottet konstaterar att myndigheten har fortsatt att utveckla och konsolidera instrument och verktyg inom civilt fredsfrämjande, såsom genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet, säkerhetssektorreform, avväpning och återanpassning av före detta kombattanter () och multifunktionell samverkan. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:4 . Anslaget ökar med med anledning av att valobservatörsverksamheten flyttas från Sida till FBA och med för att myndigheten ska kunna tillgodose regeringens prioriteringar inom området kvinnor, fred och säkerhet. Utskottet delar regeringens uppfattning att uppföljning och utvärdering är en viktig grund för den framtida utformningen av internationella bistånd. Expertgruppen för biståndsanalys har därför en viktig roll när det gäller att utveckla biståndet och bygga upp en långsiktig kunskapsbas av hög kvalitet. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd. internationella utvecklingssamarbete utgör en viktig del av internationella utvecklingssamarbete. lämnade till utskottet en analys av de resultat som uppnåtts i denna del av myndighetens verksamhet. Utskottet delar bedömning att efterfrågan på myndighetens insatser inom utvecklingssamarbete även fortsättningsvis kommer att vara hög och tillstyrker därför att anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ökas med till (prop. yrkande 9). När det gäller motionsförslagen om att införa nya anslag för flyktinghjälp i krisernas närområde vill utskottet hänvisa till sitt ställningstagande i samband med behandlingen av budgeten (prop. 2014/15:1, utg.omr. 7, bet. 2014/15:UU2). Utskottet betonade då vikten av flexibilitet inom biståndet för att effektivt kunna hantera kommande humanitära kriser. humanitära bistånd ska riktas dit de akuta behoven är som störst och kanaliseras genom de organisationer som mest effektivt kan lindra nöden i en viss katastrofsituation. Utskottet vidhåller detta och är inte berett att tillstyrka motionsförslagen. Dessutom vill utskottet återigen slå fast sitt tidigare ställningstagande (bl.a. i bet. 2014/15:UU10) att det är angeläget att såväl som övriga medlemsstater i EU, förutom att stödja det humanitära arbetet i närområdet, visar solidaritet genom att ta sitt ansvar så att de personer som kommer till EU och är i behov av internationellt skydd får detta. I ett antal motionsyrkanden föreslås ändringar av den indikativa fördelning på anslagsposter under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som regeringen redovisar i propositionen. Utskottet erinrar om att , enligt riksdagsordningen (SFS 2014:801, 11 kap. 18 §), fastställer medelstilldelning för olika ändamål på anslagsnivå. Utskottet finner inte anledning att genom särskilda anslagsvillkor tillmötesgå motionärernas förslag om fördelning av medel inom respektive anslag. Utskottet återkommer till flertalet av de sakfrågor som berörs i motionerna under avsnittet Politikens inriktning. Därmed föreslår utskottet att bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 7 punkterna 7 och 9 samt avslår motionerna 2015/16:1935 yrkande 3, 2015/16:1936 yrkandena 3, 12, 13, 17–21 och 23, 2015/16:2106 yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2015/16:2231 i denna del, 2015/16:2786 yrkande 15, 2015/16:2969 yrkandena 1 i denna del, 7, 8 och 10–12, 2015/16:3126 yrkande 1, 2015/16:3149 yrkande 38, 2015/16:3183 i denna del och 2015/16:3197 i denna del i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda. bistånd ska vara förutsägbart. För att främja detta behöver kunna ingå ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten. bemyndigar därför regeringen att ingå fleråriga avtal och lämna garantier som medför behov av framtida anslag på en viss nivå. Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är bl.a. , , och . beslutade om ett bemyndigande för biståndsanslaget på totalt för åren 2016–2026, varav ca avser 2016. Beloppet för ett enstaka år är dock osäkert eftersom utfallet påverkas av oförutsedda händelser i mottagarländerna. Ekonomiska avtal som finansieras från biståndsanslaget är av olika slag. För multilaterala banker och fonder beslutas fleråriga bidrag i s.k. påfyllnadsförhandlingar. beräknas dessa åtaganden uppgå till . Avtal med övriga multilaterala organisationer är vanligen ettåriga. Dessa bidrag beräknas till ca . De bilaterala och regionala samarbetena, som beräknas motsvara åtaganden om , regleras i samarbetsavtal med länder och organisationer. Avtalen skiftar mycket i belopp och tidsperioder. Avtal ingås också med olika organisationer för globala insatser inom bl.a. miljö och klimat, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling, mänsklig säkerhet och forskning. En del av biståndsanslaget, ca , kanaliseras genom frivilligorganisationer i . Flertalet av dessa är s.k. ramorganisationer, vilket innebär att Sida ingår avtal med dem om rambidrag som är fleråriga. har Sida avtal med 16 ramorganisationer. De får bidrag för sin egen verksamhet och genomför utvecklingssamarbetet på eget initiativ och ansvar, inom de riktlinjer som angetts av Sida. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet förslaget om att regeringen ska bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2027 (prop. yrkande 2). Vidare tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (prop. yrkande 3). Utskottet tillstyrker också förslaget om att regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier till Internationella återuppbyggnads- och () som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till (prop. yrkande 4). Utskottet tillstyrker också att medverkar i kapitalhöjningen i Interamerikanska investeringsbolaget (IIC) som sker genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna och att regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till IIC med (prop. yrkande 6). Utskottet tillstyrker också att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete bemyndigas att ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019 (prop. yrkande 8). Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. yrkande 5) att den ska bemyndigas att besluta om kapitaltillskott på högst till . behandlade granskning av (skr. 2014/15:24, bet. 2014/15:UU8). granskning avsåg bl.a. om finansieringen av var effektiv för staten. Utskottet gjorde i det sammanhanget följande uttalande: Regeringen understryker i skrivelsen att man , 2009–2013, vägt lämpligheten att använda kapitaltillskott mot andra finansieringsformer, t.ex. lånefinansiering, och valt de finansieringsformer som anses ge bäst förutsättningar för bolaget att arbeta mot målen om fattigdomsminskning och en hållbar ekonomisk utveckling. Dessa överväganden har dock inte redovisats för i samband med förslagen om kapitaltillskott till . Utskottet utgår från att regeringen redovisar bakgrunden till det finansieringsalternativ man har valt vid eventuella kommande förslag om tillförsel av ytterligare medel till . En sådan redovisning bör underlättas av det analysarbete som enligt skrivelsen pågår inom och där frågan om finansiering är en viktig del. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen anger att man övervägt andra finansieringsformer för , bl.a. lånefinansiering. Ingen redovisning görs dock av vilka överväganden som gjorts. Den föreslagna finansieringsformen motiveras endast med att i normalfallet inte finansierar sin verksamhet med lån. Utskottet noterar att detta är samma motivering som använts vid tidigare förslag om kapitaltillskott till , bl.a. i budgetpropositionen , och som utskottet i betänkande 2014/15:UU8 ansåg vara bristfällig. Mot denna bakgrund har utskottet, genom en skrivelse till (dnr. RDF 344-2015/16), begärt kompletterande information om vilka överväganden som gjorts om finansieringen av . Regeringen inkom med kompletterande information genom en skrivelse . Det framgår av den kompletterande informationen att det teoretiskt finns olika möjligheter för att finansiera sin verksamhet med lån. I huvudsak kan bolaget välja mellan att ta upp ett lån från privatmarknaden (vilket styrelsen har mandat till) eller att ansöka om en låneram från . De marknader som arbetar i har hög risk och saknar ofta officiell rating. En konsekvens av detta är att långivarna inte sällan begär ett så högt riskpåslag att lånet inte blir intressant för bolaget. I en alternativ modell skulle kapitaltillskottet ersättas med en låneram i . Denna modell bygger på ett antal antaganden omgärdade med osäkerhet vilka kan påverka risken i bolaget. Här kan nämnas syn på återbetalningsrisken i lånet, vilken ränta som effektivt skulle kunna tillämpas för att villkoren ska kunna anses vara kommersiella, statsstödsproblematiken samt om lånets löptider är förenliga med verksamhetens behov. Bägge modellerna ökar dock risken för bolaget och anses därför, enligt regeringen, endast kunna tillämpas i begränsad omfattning under specifika omständigheter. Regeringens samlade uppfattning är att bolaget bör ha en finansiering och kapitalstruktur som motsvarar den risk som följer på uppdraget som utvecklingsfinansiär. Detta har varit en viktig utgångspunkt för regeringen vid val av finansieringsform.