· H201FöU11 · 2015-06-15 13:41:18 — Vi har på olika sätt, från olika håll, från olika partier, medverkat till att det blivit mer pengar! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Hade vi dessutom inte kommit överens är det inte säkert att det parlamentariska läget gjort det möjligt för långsiktighet. sätts ramar och inriktning bort mot 2020. Alternativet hade kunnat vara ettåriga tillfälliga lösningar. Jag är glad över att ha medverkat till att försvarets framtid inte blir föremål för slump eller partitaktik i kammaren. Att , och står bakom denna uppgörelse tillsammans med regeringspartierna har också inneburit att inte beretts någon plats. Ta det inte personligt, men det hade nog inte inneburit mer pengar eller ökad operativ förmåga. Därför är jag glad att det var våra partier som var med och presenterade uppgörelsen och inte - med all respekt. Förmågan att värna våra gränser stärks genom satsningar på ubåtsjaktsförmåga, personal på och ökad övningsverksamhet och närvaro. Detta görs i när incidenter och konfrontationer har blivit vardag. Betydelsen av en starkare incidentberedskap och förmåga att värna gränser är något vi i har pekat på betydelsen av. Utöver de tre särskilda prioriteringarna när det gäller basplattan, förstärkning av och ubåtsjaktsförmågan tillgodoser uppgörelsen en stor del av de åtgärder Försvarsmakten pekade ut som prioriterade för att stärka försvarsförmågan här och . Det handlar bland annat om möjligheten till spridning av flygstridskrafterna modifiering av två korvetter av Gävleklass att arméstridskrafterna utökas med en motoriserad skyttebataljon tillförsel av kvalificerad ammunition att krigsdugligheten i krigsförbanden höjs genom att alla förband kan genomföra krigsförbandsövning . Till detta kommer också en påtaglig satsning på försvarsunderrättelseförmågan som är extra viktig i dessa tider av oro. I det underlag Försvarsmakten lämnade in finns fem nivåer angivna. Det är steg som kostnadsberäknats till ca 4 miljarder . Merparten av det som läggs fram i detta underlag är på olika sätt hanterat som det som ger operativ förmåga här och . Det som har skett är att ett antal materielprojekt som fanns i Försvarsmaktens fem steg nu tas om hand av . Därmed pekas på ett antal elefanter som uppenbart varit i rummet men som man av olika skäl valt att undvika att peka på. Det handlar om alltifrån Försvarsberedningens förslag på ytterligare tio JAS Gripen-plan och ännu en ubåt till nya förmågor, som till exempel förmågan till långräckviddig bekämpning genom anskaffning av kryssningsrobotar. Det handlar vidare om behovet av korvetter och annan marin förmåga bortom 2020, och det finns en stor utmaning i all materiel av som måste omsättas och förnyas . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Genom denna utredning, ifall den ska göras seriöst, har partierna förbundit sig till fortsatt ökande försvarsutgifter. Detta försvarsbeslut är redan havande med nästa, som kommer att bli ännu mer materieltungt. Som försvarsministern tidigare konstaterade kommer att hantera projekt om miljarder av miljarder. Trots detta finns det anledning att upprepa det som också noterades i Försvarsmaktens underlag av . Det står: "Relativt Försvarsmaktens nuvarande operativa förmåga sker en ökning av förmåga i perioden . Denna ökning är dock otillräcklig relativt den förmågeutveckling som sker i närområdet . Bortom 2020 minskar fortsatt Försvarsmaktens operativa förmåga relativt förmågeutvecklingen i närområdet, vilket medför att riskerna ökar." Detta menar jag är rätt allvarliga formuleringar som motiverar inte bara en seriös och grundlig debatt om våra kommande långsiktiga materielbehov utan också en seriös och grundlig debatt om huruvida det finns fler sätt att öka vår förmåga. Jag är för egen och del övertygad om att detta skulle kunna ske genom ett Natomedlemskap. På mitt uppdrag har tagit fram en rapport där de senaste 20 årens försvarsbeslut jämförs. Med tydlighet visas att svensk försvarspolitik och den första delen av var liktydig med förbandsnedläggningar. Med alliansregeringens försvarsbeslut bröts denna olyckliga utvecklingskurva, och med dagens inriktning kan det ytterligare talas om ett behövligt trendbrott. fattades bland annat följande beslut. reducerades från 16 till 13. Arméfördelningsstaberna reducerades från 6 till 3. Fördelningsförbanden i övrigt reducerades till sitt antal med cirka en tredjedel. Försvarsområdesstaberna reducerades från 26 till 16. Ytstridsfartygen reducerades från 30 till 24. Ubåtarna reducerades från 12 till 9. De rörliga kustförsvarsförbanden bibehölls, medan de fasta kustförsvarsförbanden reducerades till cirka hälften. Stridsflygdivisionerna reducerades från 16 till 13. Det lätta attackflyget avvecklades. Flygbasbataljonerna reducerades från 24 till 16. Det är bort i tiden. Sedan kom försvarsbeslutet , vilket kan beskrivas som den största omorganisationen av Försvarsmakten sedan försvarsbeslutet . Försvarsbeslutet innebar avsevärda förändringar vad gällde bland annat krigsorganisationens utformning, grundorganisationens storlek, personalbehov och utbildning av totalförsvarspliktiga. Ett stort antal organisationsenheter i form av försvars, och militärområdesstaber, kommandon och fördelningar lades ned, och i stället inrättades militärdistrikt och en operativ insatsledning. I och med försvarsbeslutet avvecklades 25 brigader, kårer och regementen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Listan är så lång - den fortsätter över två och en halv sida i - att den inte går att upprepa här från talarstol utan att jag drar över min talartid med både . Enhet efter enhet efter enhet försvann. fattades beslut om nedläggning av de fyra militärdistriktsstaberna. Sedan kom regeringsskiftet . Någon liknande uppräkning går inte att göra från försvarsbeslutet , som alliansregeringen ansvarade för. Skälet är enkelt: Avvecklingens tid var förbi. Rätt tydligt visas att den försvarspolitik vi så här i efterhand kan skaka på huvudet åt har sin grund i de beslut vi fattade och in . Därför är det både ett trendbrott och glädjande att det försvarsbeslut vi nu kommer att ta inte bygger på förbandsnedläggningar. Den tiden är förbi. Det gläder mig därför att kunna ställa mig bakom det försvarsbeslut och den uppgörelse som med alla rimliga mått mätt kan beskrivas som ett trendbrott. I övrigt kommer från sida min kollega att tala om materielfrågor, och min kollega kommer att beröra personalfrågor. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. Som många redan har varit inne på står vi inför ett nytt säkerhetspolitiskt läge. Även om risken att skulle bli direkt och enskilt angripet i ett regelrätt krig inte nödvändigtvis har ökat nämnvärt är jag ändå mer oroad än tidigare för någon typ av kris, konflikt eller destabilisering i vårt närområde. Dels har det att göra med den alltmer omfattande aktiviteten i , dels har det att göra med folkrättsvidriga agerande i - som vi fortsatt måste markera emot. Utifrån det perspektivet har vi från sida satt ett stort värde i politisk enighet i detta känsliga läge. Dessa allvarliga frågor om fred och säkerhet måste hanteras med varsamhet och så bred politisk uppslutning som möjligt här i riksdag. Även om denna försvarspolitiska överenskommelse inte direkt är någon karbonkopia på partiprogram står vi därför likväl bakom propositionen fullt ut. Den breda politiska överenskommelsen om inriktningen av försvaret kommer att skapa tydlighet och långsiktighet för försvaret, vilket är välkommet. Detta är att ta politiskt ansvar, herr talman. Det är också en signal till omvärlden att vi tar den säkerhetspolitiska utvecklingen på allvar och visar enighet. En välkommen punkt i själva propositionen är det tydliga fokuset på den så kallade basplattan. Det är något vi gröna länge har efterfrågat i försvarspolitiken. Det handlar om underhålls- och standardmateriel, som exempelvis radioutrustning, lastbilar, ammunition och personlig utrustning. Det handlar också - och det är än viktigare - om fokus på stabil övningsverksamhet, vilket är grunden för att få ut en starkare operativ förmåga. I det läge vi är i just nu är det viktigare att vi fokuserar på vår förmåga att använda redan existerande materielsystem och få ut den maximala effekten av dem snarare än att fokusera på nya, stora materielprojekt i närtid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Välkommet är också det moderna totalförsvarskonceptet med ett förnyat engagemang för det civila försvaret. I händelse av kris måste vi bättre kunna hantera störningar av elnätet, väg- och järnvägsnätet och hamnar. Vi måste också ta ett större ansvar för att civilsamhället i större utsträckning övar på olika typer av krisscenarier så att vi har goda kommunikationsvägar mellan kommunala och regionala aktörer och våra myndigheter. Vi måste bli bättre på att upptäcka brister i dessa system under övningar, och inte efter det att krisen redan är ett faktum. Ett exempel är skogsbranden i , där vi såg en mycket god samverkan mellan civilsamhället och Försvarsmakten när man väl var på plats. Men det står ändå tydligt i efterhand: Hade vi övat mer hade vi sannolikt kunnat ha denna goda samverkan ännu tidigare och kunnat vara på plats tidigare, exempelvis när det gäller helikoptrarnas förmåga till brandsläckning. Vi måste kunna bli bättre på att upprätthålla livsmedelsförsörjning, sjukvård och andra för samhället kritiska funktioner. Det moderna just-in-time-samhälle som vi har byggt upp och som vi i viss mån njuter frukterna av är också ett samhälle som är betydligt mer sårbart i händelse av kris eller konflikt. Propositionen innehåller även viktiga punkter om informationskrigföring. Jag är mycket oroad över hur främmande aktörer agerar och systematiskt arbetar för politisk destabilisering. De arbetar med att sprida desinformation och propaganda. Vi behöver arbeta för att bygga upp en starkare resiliens mot den typen av agerande. , herr talman, kommer jag till det som kanske är viktigast för mig: att den militära alliansfriheten ligger fast. Det vore oerhört allvarligt om i det här läget valde att skicka signaler som riskerar att det redan spända läget kring eskaleras. Därför är jag stolt över att propositionen innebär att dörren för svenskt Natomedlemskap fortsatt är stängd. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag måste börja med att berömma . Jag tycker att du på ett mycket konstruktivt och duktigt sätt har bidragit till de försvarsdiskussioner vi har haft och som har lett till en försvarsuppgörelse. Det trodde jag aldrig att jag skulle säga till en miljöpartist, herr talman, allra helst eftersom jag i valrörelsen hade rätt kraftiga meningsutbyten med samma miljöpartister. De gick då till val på ett rödgrönt valmanifest med neddragningar med 2 miljarder till försvaret. Det är ett annat miljöparti jag ser framför mig , och det kan jag bara berömma och glädja mig åt. Därför tycker jag också att verkligen har anledning att räta på ryggen, herr talman. Det blir 10,2 miljarder mer till försvaret. Det blir en påtaglig satsning på försvarsunderrättelseförmågan. Det blir mer övning med Nato. Precis som försvarsministern har sagt håller vi på att visa att vi är ett av viktigaste partnerskapsländer. Vi betonar den transatlantiska länken. Det gör kuriöst nog, herr talman, tillsammans med , eller vice versa: gör det tillsammans med bland andra . Desto större anledning finns det att understryka glädjen i att vi har denna försvarsuppgörelse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Dock finns det kritik, inte minst inom , mot det som sker. Det finns kritik mot Natoövningar och mot samarbete med , där man ifrågasätter den transatlantiska länken. Då kommer den grundläggande frågan: Vad är det som gäller? är inte bara i opposition mot sig själva, utan ni är ett regeringsparti. Då måste vi veta: Vem är det som talar? Vem är det som tecknar firman? Är det de som ifrågasätter den övning som vi just har haft, Baltops, och som ifrågasätter att har tränat tillsammans med över estländskt territorium? Är det de som har reserverat sig i er riksdagsgrupp mot den försvarsuppgörelse vi har tecknat mellan våra partier? Återigen, herr talman: till ! Men jag har också en kuriös fråga: Vem tecknar partiets firma? Det är ingen hemlighet att om i riksdagsvalet hade fått egen majoritet och själva fått forma den politiska utvecklingen skulle ett och annat i en sådan här proposition ha sett annorlunda ut. Det är ingen hemlighet på något sätt. Däremot finns som en grund i den regeringsplattform som vi tecknade tillsammans med Socialdemokraterna verkställandet av Försvarsberedningen. Mot bakgrund av detta valde vi att fortsätta gå in i samtalen om försvarspropositionen och att där vara konstruktiva. Det gjorde vi dels därför att vi ser ett stort värde i sig självt i en bred samverkan om försvars- och säkerhetspolitiken, dels - och lika mycket - för att det möjliggör för oss att få igenom sakpolitik på alla andra politikområden. På det sättet kan jag ändå stolt ställa mig bakom det politiska arbete som vi har. Jag ska verkligen understryka att jag tror att en förutsättning för att det över huvud taget blev ett försvarsbeslut - och vi höll på att förhandla i många, många veckor - var att personer som var konstruktiva. Inte minst deltog också försvarsministern själv aktivt i diskussionerna och var konstruktiv. Om mitt parti, , hade fått egen majoritet skulle det såklart också ha funnits andra skrivningar i en inriktningsproposition. De hade varit för Natomedlemskap och för mer pengar till försvar. De hade varit tyngre på materielprojekt som JAS Gripen-plan och ubåtar. Men för den sakens skull har inte någon i min riksdagsgrupp - och vi är dessutom ett oppositionsparti - reserverat sig mot uppgörelsen. Det är klart att vi vet vad vi vill, och vi vet vilka önskemål som finns. Men vi förstår också den partipolitiska realiteten; går man med på en kompromiss går man med på en kompromiss. Då har man som förhandlare haft detta mandat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Därför är ändå den grundläggande frågan: Vad är det som gäller? Vilket miljöparti är det som finns? Eller finns det två miljöpartier - ett som sitter i regeringen och ett som finns utanför och som kan bedriva helt olika politik? Är det bra att vi har haft Baltopsövningen inklusive två stycken B52:or som flög över ? Är det bra att vi tränar landstigningsmanövrer tillsammans med polska vänner, med finska vänner och med amerikanska och brittiska vänner? Är det bra att vi har flygövning över estländskt territorium tillsammans med ? Är det bra att vi stärker den transatlantiska länken? Så uppfattar jag att vi tycker i försvarsuppgörelsen. Så uppfattar jag att inriktningsbeslutet är, och det uppfattar jag också att regeringen genom sin försvarsminister tydligt deklarerar. Men vad är uppfattning? Då är min fråga, herr talman: det två stycken? Finns det en uppfattning om man företräder regeringssidan och en annan om man företräder någon annan sida? Övningen i norr, ACE, exempelvis, är ursprungligen en övning mellan , och som utgår ifrån att man har relativt små flygbaser som kan få större utväxling av att samarbeta. För mig känns det svårt att invända mot den typen av samarbete. Men det innebär inte att man tycker att det är bra oavsett vilken form en sådan övning får. Den kan ju utvecklas på olika sätt - den kan skicka bra signaler, och den kan skicka mer problematiska signaler. Jag var själv uppe och besökte övningen, och för mig känns detta som ett kostnadseffektivt sätt att öva olika typer av insatser tillsammans. är det inte heller vi i som bestämmer exakt hur denna typ av övning ska äga rum, utan det gör Försvarsmakten själv. Det ligger inte på oss att skicka exakta direktiv för precis hur Försvarsmakten ska öva och exakt med vilka. Jag tror att regeringen har ett visst inflytande över vilken utländsk militär som får tillträde till svenskt territorium. Jag tror i själva verket att det just är regeringsbeslut som konstituerar detta. Försvarsmakten måste begära tillstånd när så sker. Jag tycker att det var intressant att tog upp det här med stöd till det civila samhället. Försvarsberedningen hade en vilja att bli lite mer ambitiös på området. är det nämligen så, herr talman, att stöd till det civila samhället inte får vara dimensionerande för Försvarsmakten. talar om samövning inför katastrofer av den typ som branden i var. Jag kan då avslöja att i den försvarsproposition som ligger på bord flyttas det inte fram några som helst positioner. De är tvärtom låsta. Detta att vi inte får dimensionera stöd till det civila samhället innebär sådana konstigheter som att helikopterflottiljen i inte ens får semesterplanera för att kunna släcka skogsbränder. Bara semesterplanering anses nämligen vara dimensionerande för stöd till det civila samhället. Men om vill ta steg framåt här kommer han att få understöd av undertecknad och mitt parti. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Ja, det pågår en upprustning i vårt närområde. Det är min bedömning att den inte har initierats från Natos eller från europeiska länders sida, utan den kommer från ett annat håll. Jag blir djupt bekymrad, herr talman, när säger: Vi kan inte närma oss Nato. Vi kan inte bli medlemmar, för det skulle öka spänningarna i vårt närområde. När säger detta säger han nämligen precis det som vill att han ska säga, nämligen att inte vågar och inte bör gå med. Då förstår att om han bara upprätthåller det stora tryck han nu har kommer han att hålla oss borta från det säkerhetspolitiska valet. När det gäller det civila försvaret kommer vi inom ramen för försvarsgruppen löpande att arbeta för att vårda den här uppgörelsen och arbeta vidare med implementeringen av Försvarsberedningens olika delar. Finns det mer som vi kan göra för att utveckla det civila försvaret välkomnar jag det - verkligen. När det gäller Nato delar jag inte bedömningen: att vår politik dikteras av vad gör. Jag är i grunden mot Natomedlemskap för oavsett hur skulle agera. Det är jättebra om försvarsgruppen nu kommer att ta nya steg när det gäller området stöd till det civila samhället, vilket är någonting annat än civilförsvarsfrågor. Det handlar mer om krisberedskap, och där finns det tyvärr en förordning som blockerar stödet från Försvarsmakten till det civila samhället. Jag har inte sett några som helst tecken, herr talman, på att det är någon förändring på gång i propositionstexten. Men jag tar löfte på den här punkten som någonting gott. Jag hann i min tidigare replik inte säga allt jag tänkte säga om att varna för ökade spänningar i genom ett svenskt Natomedlemskap. Det är vad vill att ska säga. När säger som han nu gör vet att om han bara fortsätter att hålla trycket uppe kommer han att kunna styra den här frågan. Då är det inte längre, herr talman, det svenska folket som avgör säkerhetspolitiska val. Då har makten över det säkerhetspolitiska valet i stället flyttat till , och det är någonting som är djupt beklagligt. , när jag själv hade mitt politiska uppvaknande och började analysera den politiska utvecklingen alltmer, var vi i ett ganska annorlunda läge rent säkerhetspolitiskt. Utvecklingen i såg ganska annorlunda ut. Då var det ganska många som hade en förhoppning om att hade valt en bitvis annan väg som man skulle kunna visa i alla fall lite hopp inför. Även då var jag och mot ett svenskt medlemskap i . Det är alltså inte så att agerande är det som föranleder att vi tar ställning mot ett svenskt Natomedlemskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Från vår sida skulle jag verkligen vilja framhålla att det finns ett värde i att vi i detta spända säkerhetsläge har en möjlighet att vara en mer oberoende aktör, som inte är en del av Natos försvarsallians utan som kan kommunicera med andra aktörer runt om i världen. Vi är en partner för fred, för medling och för demokrati. Det är min bedömning att vi har bättre förmåga att agera i den rollen om vi inte är bundna till militäralliansen . Kära ledamöter och åhörare! På vägen hit till passerade jag, som så ofta, skulpturen av , vår värmländska skulptör. Jag stod där någon extra sekund och reflekterade lite grann inför försvarsdebatten. Jag tänkte på precisionsförmågan, på hur vapenslag växlar och på hur Försvarsmakten utvecklas. Jag tänkte också på vad någon har skrivit om den här skulpturen: att den pekar framåt när det gäller vår historia. Det finns mycket vi kan ta med oss från de tider som har varit, erfarenheter från tider långt tillbaka men också från nutida historia. Det handlar om olika beslut och vägval som har lagt grunden för dagens situation när det handlar om både det säkerhetspolitiska läget och hur Försvarsmakten i ser ut. I dagens säkerhetspolitiska diskussion har många uttryckt oro och konstaterat att det är en oroligare tid vi nu har gått in i. Det är i princip det senaste beslutet fattades om den försvarspolitiska inriktningen. Vad visste ledamöterna här i kammaren då om hur dagens situation skulle se ut? Och vad vet vi egentligen om hur situationen ser ut ? Scenarierna kan se väldigt olika ut. Jag tror att det är viktigt, med tanke på vad som har hänt , att ha beredskap på olika sätt för att möta den utveckling och den framtid vi går mot. Det har varit oerhört viktigt för mig som centerpartist och som en av dem som har deltagit i förhandlingarna att vara konstruktiv och resultatorienterad för att kunna landa en bred och tillräckligt bra försvarsöverenskommelse. Det är viktigt både för vårt folk och för vårt land. Det ger stabilare förutsättningar för försvaret, och det sänder tydliga signaler till vår omvärld. Det säkerhetspolitiska läget är mycket komplext. Olika oroshärdar kommer allt närmare. Inte minst spelar utveckling och ageranden en stor roll för hur vårt säkerhetsläge förändras. Här hemma har vi kunnat konstatera ubåtskränkningar och ryskt militärflyg som både övar flyganfall och kränker svenskt luftrum. Men vi kan också se att den ryska aktiviteten ökar i norr. Mobiliseringen i ökar. Det planeras för fler militärbaser, och vill utöka sitt territorium för att komma åt än fler naturtillgångar och stärka sitt geopolitiska läge. I måste vi bygga säkerhet tillsammans med andra. Det kräver grundlig analys. Därför välkomnar den rapport där man ska analysera olika samarbeten respektive medlemskap i fråga om andra länder och organisationer. Vi ser särskilt fram emot analysen kring för- och nackdelar med ett svenskt medlemskap i . Det nya säkerhetspolitiska läget kräver en stärkt försvarsförmåga och mer fokus på den nationella nivån och på hur hela landet ska försvaras som svenska insatser internationellt kommer att fortsätta att behövas i världen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 Med denna inriktning tar vi nödvändiga steg för att stärka den svenska försvarsförmågan. Vi har en bred parlamentarisk majoritet för att stärka försvaret med ytterligare . Det innebär att 2016 blir ramen 42 miljarder, och 2020 blir ramen över 50 miljarder. Det har varit många frågor som har stötts och blötts i de här förhandlingarna. Det är ingen hemlighet att vi har gått in i dem med lite olika utgångspunkter men också olika ingångsvärden. Men har vi en bred enighet. Det menar jag och är en oerhörd styrka för . För oss i har det varit viktigt i förhandlingarna att stärka försvarsförmågan i hela landet. Det har varit viktigt att vi tar till vara den resurs som frivilligorganisationerna utgör, och det har varit viktigt att stärka hemvärnet, som utvecklats till en verksamhet med mycket hög kvalitet. Hemvärnets bataljoner är centrala för att vi ska kunna upprätthålla en militär närvaro och förmåga i hela landet.