bet · H201SkU20 · 2015-04-21 00:00:00 — är den enskilt viktigaste pådrivaren för att få slut på banksekretess och för att främja multilaterala informationsöverföringsavtal samt för att reformera det internationella skatteavtalssystemet. Det är därför beklagligt att utvecklingsländerna inte är inkluderade i arbete och därmed inte heller i det internationella arbetet inom BEPS, trots att de är de stora förlorarna vad gäller kapitalflykt. måste aktivt arbeta för att BEPS-processen ska inkludera utvecklingsländerna, även de som står utanför G20 och Briks. måste också verka för att processen även inkluderar sektorer utöver immaterialrätt och digital teknik och att den omfattar industrier som är av avgörande betydelse för utvecklingsländerna. Åtgärder måste även vidtas för kapacitetsbyggande vad gäller utvecklingsländernas förmåga att tillgodogöra sig BEPS-processen och dess rekommendationer. Regeringen bör internationellt verka för att fler länder upprättar ett offentligt register över verkliga mottagare av vinster från multinationella företag i enlighet med den brittiska modellen (yrkande 3). Ett centralt hinder i arbetet mot kapitalflykt är att åtskilliga företag har satt i system att genom skalföretag förhindra insyn i vem som verkligen får ta del av aktieutdelning och vinster. har infört ett nytt regelverk kallat true beneficial ownership (verklig mottagare). Den nya lagen ökar tydligt den finansiella transparensen för företag och individer. I partimotion 2014/15:194 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att kampen mot social dumpning och skattefusk måste ges hög prioritet och att det inte saknas beprövade metoder om bara den politiska viljan finns. Den bör anta en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes och med arbetsmarknadens parter. I motion 2014/15:1279 av (M) yrkande 1 föreslås en översyn av möjligheter att motverka skattefusk med olaglig arbetskraft. Kreativiteten är stor hos oseriösa företag att genom olika företags- och anställningsupplägg undanhålla skatt från staten. Uppläggen kan innehålla allt från olagliga bemanningsföretag och olagliga anställningar till olagliga egenföretagare. Företagen kan utveckla sin olagliga verksamhet för att svenska myndigheter inte har rätt verktyg för att bekämpa denna utveckling. Regeringen bör ta fram en handlingsplan för hur man ska bekämpa den olagliga arbetskraften (yrkande 2). I motion 2014/15:1483 av och (båda M) yrkande 2 anförs att punktskattepliktiga varor, t.ex. alkohol, som försvinner under påstådd transport mellan två punktskattelager är en lönsam typ av brottslighet med stora förtjänstmöjligheter, låg upptäcktsrisk och låga straff. Det finns enligt motionen anledning att utreda både punktskattesystemets utformning och straffen för punktskattebrott. I motion 2014/15:2304 av (S) anförs att den stora omfattningen av svarta löner har medfört att konkurrensen helt har satts ur spel. Det har blivit omöjligt för en seriös företagare att konkurrera med de företag som använder sig av svart arbetskraft. Det bör därför införas ett system med entreprenadkonton i hela näringslivet. Den effektivaste metoden är sannolikt att huvudentreprenören gör en obligatorisk avsättning till underentreprenörens entreprenadkonto med en viss procent av det utbetalda beloppet exklusive moms, ett s.k. entreprenadavdrag. Avdraget ska i princip täcka de skatteavdrag och arbetsgivaravgifter som löper på lönekostnaderna. I motion 2014/15:2321 av (C) yrkande 8 anförs att det är viktigt att säkerställa goda villkor för företagande och handel för att därmed undvika osund konkurrens till följd av nollbeskattning i skatteparadis. arbete för ett gemensamt regelverk mot skatteflykt och s.k. land-för-land-redovisning kan svara mot detta behov av globala lösningar för de multinationella företagen. är det viktigt att detta inte leder till nytt regelkrångel och byråkrati. Enligt utskottet är det viktigt att skattereglerna har en utformning som stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefelet ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas som målet om en minskad administrativ börda för företagen måste beaktas. Skattesystemet måste uppfattas som legitimt därför att det finansierar bra offentlig verksamhet som människor vill betala för. Skattereglerna ska uppmuntra långsiktigt företagande i . Företag som verkar i ska göra rätt för sig. Möjligheterna att flytta vinster till lågskatteländer och skatteparadis är för stora och utnyttjas allt intensivare. Det internationella regelverket för redovisning och fördelning av vinstredovisning är överspelat och behöver skärpas och moderniseras. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skatteundandragande och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på något annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Ytterligare effekter vid utnyttjande av svart arbetskraft är bl.a. att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. För att underlätta utbyte av information när myndigheter samverkar mot grov organiserad brottslighet har tagit fram en departementspromemoria i vilken det föreslås en ny lag om informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet. Den föreslagna lagen innebär en sekretesslättnad vid samverkan mot grov organiserad brottslighet. Myndigheterna ska ges så goda förutsättningar som möjligt att bekämpa grov organiserad brottslighet. En särskild utredare har sett över om de straffrättsliga åtgärderna mot denna typ av brottslighet behöver skärpas. Utredaren föreslår bl.a. att personer med bestämmande inflytande i en sammanslutning i vissa fall ska kunna dömas för att ha underlåtit att hindra brott inom sammanslutningen, att förstadier till fler brott som är vanligt förekommande när det gäller organiserad brottslighet ska göras straffbara samt att förstadier till brott i vissa fall ska kunna bestraffas hårdare än . För ett antal brott föreslås också att det ska anges nya omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt. Förslagen bereds inom (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22–23). Lagen om personalliggare gäller och omfattar den som bedriver verksamhet inom restaurang-, frisör- eller tvätteribranschen. I personalliggaren antecknas vilka som är verksamma på arbetsplatsen och när. beslutade att fr.o.m. införa personalliggare i byggbranschen i syfte att motverka förekomsten av svartarbete och främja en sundare konkurrens i branschen (prop. 2014/15:6, bet. 2014/15:SkU6). När det gäller motionsförslaget om att införa entreprenadkonton för att motverka svarta löner och säkerställa skatter och avgifter påminner utskottet om att regler om omvänd skattskyldighet har införts i mervärdesskattelagen för att motverka undandragandet av mervärdesskatt inom byggsektorn. Reglerna trädde i kraft . Något byggentreprenadavdrag infördes inte eftersom remissinstanserna ifrågasatte byggentreprenadavdragets effektivitet när det gäller att stävja skatteundandragande och att regeringen med hänsyn till detta inte var beredd att lämna något förslag till lagstiftning om ett byggentreprenadavdrag (prop. 2005/06:130). När det gäller ansvar för intjänade löner m.m. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att säkerställa ändamålsenliga regler för uppdragsgivares ansvar i utstationeringssituationer, särskilt när flera underentreprenörer bildar entreprenadkedjor (bet. 2011/12:AU9). Kommissionens direktivförslag (KOM(2012) 131) innehåller bl.a. en skyldighet för medlemsstaterna att införa entreprenadansvar i vissa utstationeringssituationer. I förslaget finns bl.a. minimibestämmelser om att medlemsländerna inom byggsektorn ska kunna göra en huvudentreprenör solidariskt ansvarig med den utstationerande arbetsgivaren för de utstationerade arbetstagarnas löner samt innehållna skatter och sociala avgifter. Förslaget antogs (dir. 2014/67/EU). En särskild utredare har i uppdrag att föreslå hur direktiv /67/EU om tillämpning av utstationeringsdirektivet (tillämpningsdirektivet) ska genomföras i svensk rätt (dir. 2014:81). Uppdraget i den del som avser förbättrad tillgång till information om kollektivavtalsvillkor och införande av ett entreprenörsansvar ska redovisas . Genom lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i , som trädde i kraft , infördes ett subsidiärt ansvar för uppdragsgivare och uppdragsgivare i tidigare led i förhållande till arbetsgivaren (underentreprenören) i vissa särskilda situationer (prop. 2012/13:125, bet. 2012/13:SfU8). Bakgrunden till lagen är och rådets direktiv /52/EG om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas någonstans olagligt. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har fått förnyad kraft efter finanskrisen, och ambitionerna på detta område har höjts. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen om kravet på en fullständig öppenhet i samarbetet om skattefrågor. deltar aktivt i det internationella arbetet med att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering, både i arbetsgrupper inom FN, och EU. för skatter och utveckling tittar t.ex. på frågan om land-för-land-rapportering inom ramen för sitt bredare arbete med att främja transparens i multinationella företags rapportering av finansiell information. I BEPS-projekt (Action Plan on Base Erosion and Profit Shifting) diskuteras även närliggande frågor. stöder det arbete som bedrivs på global nivå och anser att det ska vara vägledande. EU:s finansministrar betonade i sitt bidrag till G20:s finansministrars möte behovet av att skydda det finansiella systemet mot otillräckligt reglerade jurisdiktioner där det saknas öppenhet och samarbete samt efterlyste ett sanktionspaket. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem samt att banksekretessens tidevarv var över. G20-länderna riktade en begäran till om en rapport om arbetet mot skatteflykt inför det planerade G20-mötet . I rapporten redovisade sitt arbete och åtog sig att snabbt och i samråd med alla intressenter på området ta fram en plan med konkreta åtgärder. presenterade sin handlingsplan BEPS. Handlingsplanen innehåller 15 reformpunkter som olika arbetsgrupper inom arbetar med att ta fram förslag på, för att motverka erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Tillsammans med dessa punkter presenterades en ambitiös tidsplan som ligger till grund för ett intensivt arbete inom . deltar aktivt i de olika arbetsgrupper som utför det konkreta arbetet. I samband med G20:s finansministermöte i den 20–presenterades det gjorda arbetet inom sju av åtgärdsområdena i enlighet med tidsplanen för arbetet. Arbetet inom samtliga åtgärdsområden kommer att fortsätta med den inriktning som beslutades av . BEPS-arbetet syftar bl.a. till internationella överenskommelser om skatteregler när det gäller hybridinstrument, ränteavdrag, CFC-regler (controlled foreign company) och skadliga skatteregimer. BEPS-arbetet syftar vidare till att stärka de internationella riktlinjerna för skatteavtalsmissbruk, fast driftställemissbruk och internprissättning. Bland annat diskuteras mer omfattande dokumentationsskyldighet som ger skattemyndigheterna tillräcklig informa-tion för en bra riskanalys och urval för internprissättningsrevision. BEPS-arbetet syftar också till transparens mellan länderna genom metoder för data-analys, tvingande rapporteringsskyldighet, (bl.a. diskuteras det om företag ska rapportera ”skatteupplägg” till när de genomförs), dokumenta-tionsskyldighet vid internprissättning och tvistelösning. Frågan om land-för-land-redovisning har tagits upp av inom ramen för punkt 13 i handlingsplanen om BEPS. Ett utkast till en mall för land-för-land-redovisning publicerades . Det är viktigt att utvecklingsländerna som är särskilt drabbade av illegal kapital- och skatteflykt inkluderas i det internationella arbetet mot skatteflykt. Land-för-land-rapportering kan vara ett verktyg för att hjälpa utvecklingsländer med att upptäcka internationell skatteflykt, t.ex. genom att synliggöra att ett företag med omfattande verksamhet i ett land inte har betalat någon skatt där. Ett grundläggande problem för dessa länder är att de ofta har brister i skatteförvaltningen, och det är därför av stor vikt för dem att få tekniskt bistånd med att bygga upp kapaciteten i skatteförvaltningar för att säkerställa att skatteregler följs och att intäkter kommer staten till del. har betydande erfarenhet av internationellt samarbete och bedriver i samarbete med Sida flera projekt i utvecklingsländer där man samarbetar med deras skatteförvaltningar. bidrar också inom ramen för det multilaterala utvecklingssamarbetet genom och de regionala utvecklingsbankerna till att stödja låg- och medelinkomstländers kapacitet och regelverk inom detta område. G20 uppmanade i samband med mötet i de internationella organisationerna att gemensamt öka utvecklingsstaternas medverkan i och dess arbete mot en ny eller förändrad internatio-nell standard på skatteområdet. Inom har en strategi utvecklats för att involvera utvecklingsländerna i projektet, eftersom deras medverkan är nödvändig om man ska nå globala skattestandarder av olika slag som är effektiva mot skatteflykt. Strategin innebär att utvecklingsländerna ska medverka direkt i arbetsgrupper, att det bildats fem regionala center för koordinering av en strukturerad dialog med lagstiftare och skatteadministrationer och att länderna får stöd inför och i samband med genomförandet av BEPS. Den amerikanska lagstiftningen Foreign Account Tax Compliance Act (Fatca) har påverkat utvecklingen när det gäller informationsutbyte på skatteområdet. Fatca ålägger finansiella institut i hela världen att identifiera amerikanska kontoinnehavare och rapportera tillgångar och kapitalinkomster på sådana konton till den amerikanska skattemyndigheten. Med anledning av att omfattande kritik riktats mot den amerikanska lagstiftningen upprättade , , , och (G5) tillsammans med en modell för bilaterala avtal med om genomförande av Fatca. Modellen går ut på att finansinstituten rapporterar informationen till sin inhemska skattemyndighet som sedan automatiskt utbyter den med den amerikanska skattemyndigheten. meddelade G5 att de avser att sinsemellan utbyta information automatiskt, baserat på modellavtalet för Fatca, och bjöd in andra medlemsstater att delta, den s.k. G5-piloten. I samband med möte anslöt sig ytterligare tolv medlemsstater till samarbetet och bjöd in ytterligare medlemsstater samt länder utanför EU att delta. De anförde också att det bör arbetas fram en global standard för automatiskt informationsutbyte. publicerade ett förslag till en gemensam rapporteringsstandard (Common Reporting Standard, CRS) för automatiskt informa-tionsutbyte i fråga om finansiella tillgångar och inkomster. Det handlar om en modell för bilaterala och multilaterala avtal om sådant informationsutbyte. Den innebär en årlig automatisk rapportering om innehav av bankkonton och kapitalinkomster, ett förfarande för att identifiera skattebetalaren och hans eller hennes hemvist samt en beskrivning av finansiella institut som omfattas av rapporteringskravet. Fler än 65 länder har åtagit sig att följa den nya standarden. Den rättsliga grunden för utbyte av data är konventionen om ömsesidig handräckning i skatteärenden, och idén bygger på avtalet med om Fatca. Den nya standarden kallas informellt Gatca (den globala versionen av Fatca). Anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden ökar snabbt. För att inte de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen ska förbli rena pappersprodukter genomför globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet landrevisioner. I en första fas bedöms regleringen och i en andra fas tillämpningen. Avsikten är att globala standard för automatiskt informationsutbyte om finansiella tillgångar och inkomster ska övervakas och revideras av . EU-direktivet (2011/16/EU) om administrativt samarbete i fråga om beskattning innehåller långtgående skyldigheter för medlemsstaterna framför allt när det gäller att utföra utredningar för att få fram upplysningar som en annan medlemsstat begär. En anmodad medlemsstat har inte har rätt att vägra att lämna upplysningar enbart därför att den inte har något eget intresse av informationen. Den anmodade myndigheten kan inte heller vägra att lämna upplysningar enbart på grund av att dessa innehas av en bank eller ett annat finansinstitut, en förvaltare eller en person som agerar i egenskap av ombud eller förvaltare, eller på grund av att upplysningarna rör ägarintressen i en person. Bestämmelserna har en utformning som överensstämmer med den internationellt accepterade standarden för informationsutbyte på skatteområdet. Direktivet innehåller också obligatoriska bestämmelser om automatiskt informationsutbyte om styrelsearvoden, livförsäkringsprodukter som inte omfattas av andra unionsrättsakter om utbyte av upplysningar och andra liknande åtgärder, pensioner samt ägande av och inkomster från fast egendom. Skyldigheten för en medlemsstat att utbyta dessa upplysningar begränsas till sådana upplysningar som medlemsstaten har tillgängliga. Bestämmelserna om automatiskt informationsutbyte ska börja tillämpas i medlemsstaterna . Sedan kommissionen presenterade sitt förslag har flera reviderade förslag lagts fram som syftat till att ytterligare närma regleringen till globala standard. Denna ska tas in i direktivet, och avvikelser ska endast förekomma där det är nödvändigt. En politisk överenskommelse om direktivet slöts på Ekofin . Direktivet antogs vid . Kommissionen har lagt fram ett förslag om ändring (KOM(2013) 348) i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Förslaget utvidgar det automatiska utbytet till att omfatta tillgångar och kapitalinkomster på finansiella konton. Skyldigheten att utbyta information om de nya kategorierna av inkomster och kapital ska gälla oavsett om denna information finns tillgänglig eller inte. Vid ett möte i rådsarbetsgruppen framkom att det råder enighet om att förslaget kommer att behöva justeras för att överensstämma med den globala standard som tagit fram. antogs ett nytt direktiv om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag (2013/34/EU). Direktivet innehåller bl.a. regler om rapportering av betalningar till regeringar från företag inom utvinningsindustrin. För att främja regeringars ansvarstagande och sund förvaltning kommer det nya redovisningsdirektivet att innehålla ett särskilt rapporteringskrav för företag som utvinner naturtillgångar. Bestämmelserna förväntas innebära att ett företag ska redovisa betalningar till regeringar, uppdelat på varje land som företaget bedriver verksamhet i och på betalningar för specifika projekt, om betalningarna är av väsentlig betydelse för det mottagande landets regering. En utredare har sett över hur det nya redovisningsdirektivet ska genomföras i (dir. 2012:126). I delbetänkandet Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv (SOU 2014:22) redovisar utredaren resultatet av sina överväganden. Utredningen föreslår en ny lag om rapportering om vissa betalningar till myndigheter. Lagen innebär ett genomförande av de särskilda regler om sådan rapportering som det nya direktivet innehåller. Dessa bestämmelser syftar till en ökad öppenhet när det gäller betalningar som företag som är verksamma inom utvinningsindustrin och avverkningen av primärskog gör till myndigheter. Bestämmelserna innebär att dessa företag, i den mån de är ”stora företag” eller ”företag av allmänt intresse”, måste offentliggöra rapporter över väsentliga betalningar som de har gjort till myndigheter i de länder där de är verksamma. Uppdraget i övrigt ska redovisas . har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. har deltagit i ett samnordiskt projekt som syftar till att ingå avtal för att utbyta information med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet, som avslutades , har varit mycket framgångsrikt, och har ingått 44 informationsutbytesavtal. Avtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella center runt om i världen. har som direkt följd av skatteavtal och informationsutbytesavtal fått in mer än i skatt. Avtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella center runt om i världen, och har använt de nya avtalen med mycket goda resultat. Upptaxeringar och självrättelser har genererat ca i extra skatt . Från första januari gjorde 2 024 personer självrättelser, vilket är 425 personer fler än . Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att träffa nya informationsutbytesavtal fortsätter. När det gäller motionsförslaget om en översyn av punktskattesystemets utformning för att förhindra skattefusk vill utskottet påminna om att beslutade om en rad åtgärder för att stävja skattefusket när punktskattepliktiga varor hanteras inom det s.k. uppskovsförfarandet (prop. 2013/14:10, bet. 2013/14:SkU8). Huvuddelen av förslagen trädde i kraft . Åtgärderna innebär bl.a. att det datoriserade transportkontrollsystemet (Excise Movement and , EMCS) ska användas vid flyttningar av alkohol- och tobaksvaror inom landet samt vid flyttningar av energiprodukter i samband med import, att registrerade varumottagare ska anmäla ordinarie mottagningsplats för varor som flyttas under uppskovsförfarandet, och att bestämmelserna om ställande av säkerhet för godkända upplagshavare och registrerade varumottagare ändras i vissa avseenden. får vidare utökade möjligheter att kontrollera godkända upplagshavare. Det sker genom att det har införts en ny möjlighet till punktskattebesök i skatteupplag. Vissa kompletteringar görs av bestämmelserna om förfarandet i samband med beskattningen på grund av oegentligheter under en flyttning av punktskattepliktiga varor, vissa förtydliganden görs även av bestämmelserna om alkohol och tobak som förstörs under tillsyn av , och slutligen införs bestämmelser om hanteringen av punktskatt i samband med konkurs. Utskottet kan konstatera att det pågår ett aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. Med hänvisning till detta och eftersom utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om olika åtgärder på detta område avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet