bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — I motion 2015/16:2303 m.fl. (M) yrkande 7 anförs att polisen behöver utveckla sin förmåga att arbeta mot kriminella grupper som begår många brott i hela landet. Ett par motioner rör frågan om antalet poliser. I partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att kravet på en minimibemanning på 20 000 poliser bör kvarstå. Även i motion 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 1 anförs att målet om 20 000 poliser bör stå kvar. I motionerna 2015/16:94 av m.fl. (FP) och 2015/16:37 av (V) begärs att frågan om att återinföra beredskapspolisen ska utredas. Flera motioner tar upp frågor om polisutbildningen ur olika aspekter. När det gäller antagningen till polisutbildningen föreslås det i motion 2015/16:2836 av (SD) yrkande 1 att de fysiska kraven vid antagningen till polisutbildningen höjs för båda könen till den nivå som tidigare gällde för män. Vidare anförs att provet i svenska och kravet på skrivet högskoleprov bör återinföras. I motion 2015/16:604 av och (båda S) pekas på problemen med att rekrytera poliser till vissa orter. Eftersom rekryteringsproblemen varierar bör enligt motionärerna ett första steg vara att kartlägga situationen, för att därefter kunna vidta adekvata åtgärder för en förbättrad rekrytering. I motion 2015/16:2674 av (M) yrkande 3 anförs att man bör arbeta varierat över landet med lokal rekrytering för att möjliggöra långsiktig tillväxt till polisyrket som är ett viktigt framtidsyrke. I motion 2015/16:2887 av m.fl. (KD, M, C) framhålls som en lämplig region för en ny polisutbildning. I motion 2015/16:2581 (M) anförs att regeringen bör verka för att en polisutbildning inrättas i , lämpligen i . I motion 2015/16:1653 av (M) yrkande 1 föreslås att all brottsbekämpande personal inom polisen, och ska ha en gemensam grundutbildning. I yrkande 2 föreslås att även tull- och kustbevakningsutbildningen bör jämställas med högskoleutbildning för det fall polisutbildningen, i enlighet med regeringens uttalade avsikt, blir en högskoleutbildning. I motion 2015/16:2577 av Finn och (båda M) framhålls vikten av att poliser får utbildning i beteendevetenskap och psykiatri. Slutligen så efterfrågas i motion 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 13 en tydligare prioritering av det brottsförebyggande arbetet så att människor kan känna sig trygga i sitt närområde. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen (Ju2014/2492/PO). I uppdraget anges följande: Ombildningen till en sammanhållen myndighet är en av de mest omfattande och komplexa organisationsförändringarna inom staten . Det är därför av stor vikt att följa upp om förändringen haft avsedda effekter i förhållande till regeringens syfte och mål med reformen. Statskontoret ska följaktligen utvärdera i vilken utsträckning ombildningen har skapat bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete genom – stärkt förmåga att ingripa mot brott och ordningsstörningar och att utreda brott i syfte att möjliggöra lagföring, – tydligare ledning och större enhetlighet, – mer effektivt resursutnyttjande och större flexibilitet, samt – bättre tillgänglighet och kontakt med medborgarna Det innebär bl.a. att analysera hur väl den nya organisationsstrukturen följer de utgångspunkter som uttrycks i regeringens direktiv (dir . 2012:129) samt huruvida de organisatoriska hinder som identifierades i betänkande (SOU 2012:13) har reducerats. De hinder som nämnts i betänkandet är avsaknad av helhetsansvar, överlappande befogenheter, bristande ledning och styrning, begränsningar i informationsutbytet, bristande flexibilitet och bristande strategisk samverkan. Som en del i utvärderingen ingår därför att följa polisens resultat och göra en bedömning av ombildningens betydelse för resultatutvecklingen. Det är viktigt att analysen har ett helhetsperspektiv på verksamheten. Det är även viktigt att analysen inkluderar ett rättskedjeperspektiv och att polisens resultat relateras till effektiviteten i rättskedjan som helhet. Analysen ska inkludera faktorer som påverkat resultatet såväl positivt som negativt. I den mån Statskontoret i de två delredovisningarna och i slutredovisningen identifierar faktorer som påverkar resultatet negativt, och som har med ombildningen att göra, ska Statskontoret även lämna förslag på vilka åtgärder som kan vidtas av regeringen eller för att minimera sådan negativ påverkan. Beskrivningen och analysen ska omfatta resultatutvecklingen på nationell nivå. Statskontoret ska delredovisa uppdraget respektive och slutredovisa det . I samband med införandet av den nya polisorganisationen behandlade utskottet två motionsyrkanden om uppföljning och utvärdering av omorganisationen (bet 2013/14:JuU23 s. 31 f.). Utskottet uttalade att ombildningen av polisen är en historisk reform som självfallet måste följas upp och utvärderas. Eftersom regeringen gett Statskontoret i uppdrag att göra en sådan utvärdering fick emellertid motionsyrkandena anses tillgodosedda och avstyrktes. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om betydelsen av en närvarande och lokalt förankrad polis, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1 s. 36) Utskottet anförde då följande: För att öka känslan av trygghet är det viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och att den löser vardagsbrotten, inte minst på landsbygden. Att på olika sätt säkerställa att polisreformens intentioner vad rör lokalt polisarbete i hela landet genomförs är viktigt. En mer lättillgänglig polis med större lokal förankring skulle bl.a. öka tryggheten och minska brottsligheten i våra landsbygdskommuner. Genom den pågående reformeringen av den svenska polisen ökar enligt utskottet möjligheterna att säkerställa en god bemanning i hela landet. Det kan i detta sammanhang finnas anledning att även se över möjligheten att skapa regionala resurser som är lätta att flytta vid olika polisiära arbetsuppgifter. Man bör dessutom verka för att polisen i samarbete med räddningstjänsten och civilsamhället säkerställer trygghet och säkerhet för boende på landsbygden. Utskottet föreslog därför ett tillkännagivande om att regeringen skulle återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Av regeringens skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår (s. 38) följande när det gäller tillkännagivandet ovan om att öka antalet lokala poliser: I regleringsbrevet fick i uppdrag att löpande hålla underrättat om det fortsatta genomförandearbetet. I uppdraget ligger bland annat att hålla departementet informeratom hur arbetet med att öka antalet lokala poliser säkerställs. Momentet är inte slutbehandlat. I nationell översikt av kriminella nätverk med stor påverkan i lokalsamhället () anförs att det råder en samstämmighet kring behovet av långsiktigt och uthålligt polisiärt arbete med tydliga mål, sett utifrån hela problembilden, om man ska kunna ändra situationen i områdena. Arbetet bör ske på både ett repressivt och brottsförebyggande sätt för att uppnå långvariga effekter. Detta kräver en kontinuerlig polisiär närvaro som parallellt med uthålliga riktade brottsutredningsinsatser kan bekämpa brottsligheten i dess helhet. Utskottet behandlade även motionsyrkanden om polisens effektivitet och inre och yttre organisation i förra årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1 s. 37). Utskottet ansåg att omorganisationen inte borde föregripas och avstyrkte därför ett motionsyrkande om polisens effektivitet. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). beslutade i sin tillsynsplan att genomföra tillsynsåtgärder avseende polismyndigheternas förmåga att upptäcka och utreda hatbrott. Resultatet av tillsynsåtgärderna har redovisats i tillsynsrapport 2013:4 Inspektion av polismyndigheternas förmåga att upptäcka och utreda hatbrott. Inspektionen pekade i sina rekommendationer bl.a. på tre framgångsfaktorer för att hatbrotten ska upptäckas och utredas. Dessa faktorer är en tydlig strategisk inriktning, att processerna för polisens underrättelsemodell respektive nationella utredningskoncept fungerar väl samt att det finns en säkerställd kompetens på området. I förra årets budgetbetänkande behandlade utskottet även ett antal motioner om hur trafikpolisen ska organiseras. Utskottet ansåg inte att det fanns skäl att göra något tillkännagivande om hur trafikpolisen skulle organiseras och motionerna avstyrktes därmed. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). I betänkande 2014/15:JuU3 Utökade befogenheter för civilanställda inom och behandlade utskottet proposition 2013/14:232 med samma namn som betänkandet. I propositionen lämnades förslag om att civilanställda inom och ska ha möjlighet att hålla fler förhör, delge information om förenklad delgivning och besluta om förverkande i vissa fall. Bakgrunden till förslagen var att det av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns ett behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom dessa myndigheter för uppgifter som endast får utföras av polismän. Utskottet föreslog att skulle anta lagförslagen. följde utskottet (rskr. 2014/15:23). I samband med valrörelsen uttalade Alliansen målet att skulle ha 20 000 poliser 2010. Det innebar att antalet poliser skulle öka med drygt 2 500 (Brå rapport 2013:12 Satsningen på fler poliser – vad har den lett till). Av Polisens årsredovisning framgår att antalet anställda var 28 689 varav 20 051 poliser och 8 638 civila. Rikspolischefen uttalade i utskottet att flera fakta pekar på behovet av fler poliser. Bara befolkningsökningen i sig innebär enligt Rikspolischefen behov av ca 1 000 fler poliser. Möjligheten att kalla in beredskapspolisen reglerades tidigare i förordningen (2008:1097) om beredskapspolisen. Enligt förordningen skulle beredskapspoliser kallas in till polismyndigheterna under höjd beredskap, eller då regeringen hade beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Beredskapspoliser som hade ingått avtal med om tjänstgöring fick också kallas in till en polismyndighet vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt, eller vid risk för sådana störningar. I en översyn av beredskapspolisen konstaterade (dir. POA-134-6927/09) att polisens behov av beredskapspolisorganisationen kunde betecknas som ringa. framhöll bl.a. de senaste årens säkerhetspolitiska utveckling med en förändrad personalförsörjning för totalförsvaret, där uttag med bl.a. civilplikt inte längre sker, samt den kraftiga ökningen av antalet poliser i tjänst. rekommenderade att regeringen skulle lägga ned beredskapspolisen. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 103–104) gjorde regeringen bedömningen att det inte fanns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen. En avveckling av organisationen skulle därför ske . Regeringen anförde att detta emellertid inte hindrar att regeringen, vid höjd beredskap eller då regeringen har beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, vid behov återinför organisationen. Beredskapspolisen lades ned (se regeringens förordning [2012:484] om upphävande av förordningen [2008:1097] om beredskapspolisen). Utskottet avstyrkte i förra årets budgetbetänkande även ett motionsyrkande om att återinföra den särskilda beredskapspolisen. Utskottet anförde att den inte fann anledning att göra någon annan bedömning än vad försvarsutskottet gjort när den behandlade motionen under det föregående . anförde då att det i avvägningen mellan behov, nyttjandegrad och kostnader inte gjorde någon annan bedömning än regeringen gjorde när den beslutade att det med dagens situation inte finns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen. påminde vidare om att det finns en möjlighet att vid höjd beredskap återinföra organisationen. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). I förra årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1 s. 37) behandlade utskottet ett flertal motioner om polisutbildningen. Utskottet konstaterade att regeringen aviserat att man kommer att inleda ett arbete med att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning. Utskottet ansåg att inte borde föregripa detta arbete och avstyrkte därmed motionerna. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Polisutbildningen hålls på tre platser i : i , Linnéuniversitetet i och . Utbildningen pågår under fem terminer. Under de två sista terminerna ingår en avlönad aspiranttjänstgöring om totalt . Antagningskraven innefattar bl.a. att den sökande ska vara svensk medborgare, ha fyllt vid ansökningstillfället och uppfylla vissa fysiska, psykologiska och medicinska krav. Dessutom ska den sökande ha grundläggande behörighet för högskolestudier (se Polisutbildningen – För dig som söker mer än ett jobb på polisen.se). Vidare behandlades motionsyrkanden om rekryteringsfrågor. Utskottet anförde att det stod fast vid sin tidigare redovisade inställning att det var , , uppgift att besluta om rekryteringsfrågor. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Uppföljning av den nya polisorganisationen Grundtanken med polisreformen är att ta bort onödiga myndighetsgränser och ge polisen bättre förutsättningar att förebygga och klara upp brott. Målet är en mer effektiv polisorganisation som utreder fler brott än och som är lokalt förankrad och närvarande i hela landet. Utgångspunkterna för den nya organisation är vidare att polisens kärnverksamhet ska utföras närmare medborgarna. En tydlig styrning med korta beslutsvägar, färre chefsnivåer och enhetliga arbetsmetoder ska ge en polis som arbetar mer effektivt över hela landet. Utskottet anser att det nu är viktigt att se till att reformen genomförs så att dessa mål uppfylls. Med hänvisning till ovanstående bör genomförandet av den nya polisorganisationen följas upp systematiskt utifrån målet om en mer effektiv, lokalt förankrad polis i hela landet. I sammanhanget bör det även följas upp hur arbete med att få ut hälften av polisens resurser till lokalpolisområdena fullföljs. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om en uppföljning av den nya polisorganisationen och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår därmed att bifaller motionerna 2015/16:1352 av (M) yrkande 1, 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 7, samt delvis bifaller motion 2015/16:555 av och (båda S). En högre grad av effektivitet fordrar att det även inom dagens polisorganisation görs prioriteringar som stärker fokuseringen på polisens kärnuppgifter. Av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns vidare ett behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom och för uppgifter som endast får utföras av polismän. Utskottet anser att det är viktigt att tillvarata kompetensen hos de som har en annan utbildning än polisutbildning. Det finns många uppgifter inom polisen där annan specialkompetens är värdefull. Poliser bör i första hand arbeta med arbetsuppgifter där en polismans kompetens är en nödvändig förutsättning, framför allt när arbetsuppgifterna kan komma att kräva användning av våld eller tvång. När det gäller övriga arbetsuppgifter bör man välja den anställda som har den kompetens som är mest lämplig för uppgiften. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det utskottet anför om en effektivare polis och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår därmed att bifaller motion 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 3 och 4, samt delvis bifaller motion 2015/16:960 av och (båda M) yrkande 1. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2015/16:2008 av och (båda SD) yrkande 2 om att en parlamentarisk utredning ska tillsättas för att utreda om samlade byråkrati kan minska och organisationen göras effektivare. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Polisen lokala förankring m.m. I samband med behandlingen av fjolårets budgetbetänkande gjorde , som redovisats ovan, ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. Utskottet, som alltjämt är av uppfattningen att det är angeläget med en lokalt förankrad polis, anser dock inte att det är nödvändigt att på nytt föreslå att ska göra ett tillkännagivande i denna fråga till regeringen. bör därför avslå motionerna 2015/16:2403 (C) yrkande 3, 2015/16:2686 (KD) yrkande 2, 2015/16:2713 (KD) yrkande 6 och 2015/16:3072 (M) yrkande 1. Av samma skäl bör inte något tillkännagivande till regeringen göras med anledning av motionerna 2015/16:1900 (M), 2015/16:2084 (SD) yrkande 1 och 2015/16:2674 (M) yrkandena 1, 2 och 4. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2015/16:2084 (SD) yrkande 2 om kraftigt utökade öppettider för polisstationerna på landsbygden. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2015/16:2008 (SD) yrkande 1 om att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning. Polisens närvaro i brottsutsatta områden Utskottet anser, som redovisats ovan, att det är viktigt att ombildningen leder till en effektivisering av verksamheten för att frigöra fler resurser, – t.ex. till fler synliga poliser, till i synnerhet brottsutsatta områden. Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög brottslighet fungerar brottsförebyggande. Fler synliga poliser är mycket viktigt för att ungdomsgäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga som bor i området. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det utskottet anför om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 2. Polisens arbete mot hatbrott m.m. Av budgetpropositionen framgår, som redovisats ovan, att i arbetet med att bekämpa hatbrott bl.a. avser att se till att det finns särskilda hatbrottsgrupper i de tre storstadsregionerna. Mot denna bakgrund får motion 2015/16:551 (FP) som efterfrågar en hatbrottsgrupp i anses tillgodosedd. Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion 2015/16:139 (M) yrkandena 1–3, motion 2015/16:1291 (SD) och motion 2015/16:1533 (M) att det är viktigt att det finns ett tillräckligt antal trafikpoliser för att övervaka bl.a. yrkestrafiken och att dessa har den kompetens som krävs. Utskottet anser dock att det bör vara upp till att avgöra hur trafikpolisen ska organiseras och hur dess arbete ska bedrivas. Motionerna avstyrks därför. Utskottet har förståelse för synpunkterna i motionerna 2015/16:2303 (M) yrkande 7 och 2015/16:2335 (M) yrkande 5 att polisens arbete mot kriminella ligor kan behöva utvecklas och att en internationell samverkan är viktig i dessa sammanhang. Som regeringen anför i budgetpropositionen behöver ett samarbete över nationsgränser vara en naturlig del av vardagen för brottsutredare och annan personal inom rättsväsendet. Något tillkännagivande med anledning av motionerna är dock enligt utskottet inte nödvändigt. Motionsyrkandena bör avslås. Efter den förra regeringens satsning på att öka antalet poliser har cirka 20 000 poliser. Det ökade antalet poliser har enligt utskottet lett till ökad synlighet och bättre förutsättningar för ett bra polisarbete. Trots detta är det fortfarande alltför många som utsätts för brott och för få brott som upp. Dessutom har befolkningen ökat med mer än en halv miljon människor. Samhällsutvecklingen och befolkningsökningen gör att det behövs fler poliser för att utreda och bekämpa brott. Särskilt viktigt är det i de områden där brottsligheten är påtagligt besvärande samt i glesbebyggda områden i landet. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen anför att verksamhetens behov ska styra bl.a. antalet anställda inom myndigheten. Utskottet befarar att detta riskerar att leda till att får färre poliser. Enligt utskottet bör 20 000 poliser även i fortsättningen vara en miniminivå för bemanningen inom . Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det utskottet anför om att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimibemanning på 20 000 poliser och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 7. När det gäller förslagen i motionerna 2015/16:37 (V) och 2015/16:94 (FP) om att återinföra den särskilda beredskapspolisen gör utskottet inte någon annan bedömning än vad utskottet gjorde vid fjolårets behandling av ett motsvarande motionsyrkande. Motionerna avstyrks därmed. Utskottet står vidare fast vid att det är uppgift att besluta om rekryteringsfrågor. Utskottet är alltså alltjämt av uppfattningen att det inte bör göras något tillkännagivande till regeringen om hur rekryteringen till polisutbildningen ska gå till. Motionerna 2015/16:604 (S), 2015/16: 2674 (M) yrkande 3 och 2015/16:2836 (SD) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottet konstaterar att regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå hur polisutbildningen kan omformas till en högskoleutbildning. Detta arbete bör inte föregripas och utskottet avstyrker därför de motionsyrkanden som gäller polisutbildningen. Det innebär att bör avslå motion 2015/16:1653 (M) yrkandena 1 och 2, motion 2015/16:2577 (M), motion 2015/16:2581 (M) och motion 2015/16:2887 (KD, M, C). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om behovet av att korta handläggningstiderna i tvistemål. Jämför reservation 13 (M, C, L, KD). Regeringens mål för Domstolar är att mål och ärenden ska avgöras med hög kvalitet och effektivitet. Målbalanserna och omloppstiderna ska hållas på en rimlig nivå. ska skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamheten, bl.a. genom en ändamålsenlig resursfördelning och stöd i verksamhetsutvecklingen. Regeringen konstaterar (s. 44) att omloppstiderna har minskat avseende alla verksamhetsmål utom tvistemål i hovrätt. Verksamhetsmålen för tingsrätternas omloppstider för tvistemål och brottmål uppnåddes 2014. Omloppstiderna i förvaltningsrätterna och kammarrätterna förbättrades. Hovrätternas omloppstider för brottmål förbättrades marginellt medan omloppstiderna för tvistemål försämrades. Resultaten för hyres- och arrendenämnderna försämrades marginellt. Antalet inkomna mål (exklusive migrationsmål) till domstolarna minskade 2014 jämfört med . Eftersom antalet avgjorda mål ligger på en oförändrad nivå minskade antalet balanserade mål . Regeringen konstaterar (s. 31) att antalet lagföringsbeslut i linje med utvecklingen av antalet personuppklarade brott ökade varefter utvecklingen vände. har antalet lag-föringsbeslut minskat tydligt. fattades färre lagföringsbeslut jämfört med . Utvecklingen gäller för såväl kvinnor som män. Genomgående avser av lagföringsbesluten män medan avser kvinnor. Den nedåtgående utvecklingen återspeglas även i antalet brottmål i tingsrätt respektive antalet domslut i sådana mål. Efter att ha ökat tydligt har dessa minskat . var exempelvis antalet domslut i tingsrätt färre jämfört med . Regeringen anför (s. 17) att verksamheten vid landets domstolar ska vara rättssäker och effektiv. Det är viktigt att domstolarna har goda förutsättningar att kunna avgöra mål och ärenden inom rimlig tid. Regeringen avser att i en proposition lämna ett antal förslag som syftar till att domstolarnas handläggning av mål och ärenden i större utsträckning ska kunna anpassas till förhållandena i det enskilda fallet. Regeringen anför vidare att det även i övrigt finns anledning att fortsätta reformeringen av domstolsprocessen. I betänkandet Brottmålsprocessen (SOU 2013:17) finns ett antal förslag som bl.a. syftar till att i högre grad kunna anpassa processen till vad det enskilda målet kräver.