bet · H201JuU15 · 2015-03-24 00:00:00 — Tillåten användningen av överskottsinformation skiljer sig åt beroende på vilket tvångsmedel som har använts. För att få använda överskottsinformation från hemlig rumsavlyssning krävs ett straffvärde om medan det för hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning eller hemlig kameraövervakning endast krävs att det är föreskrivet fängelse eller däröver för brottet och det kan antas att brottet inte endast föranleder böter. Motiveringen är att hemlig rumsavlyssning är mer integritetskränkande än hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning eller hemlig kameraövervakning. Vi anser att det inte är rimligt att de brottsbekämpande myndigheterna som redan fått del av bevismaterial om allvarlig brottslighet är förbjudna att utreda de lagöverträdelser som bevisligen har skett. Flertalet åklagare vittnar om frustration då man har tillräckliga bevis för en fällande dom men enligt lagen är förbjuden att gå vidare och utreda det. Vi anser därför att regeringen bör ändra det nuvarande systemet så att reglerna för överskottsinformation vid hemlig rumsavlyssning blir desamma som för hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning, dvs. att det endast ska krävas att det är föreskrivet fängelse för att överskottsinformationen ska få användas. Regleringen kring användningen av hemlig rumsavlyssning är alltför restriktiv. Detta medför, trots att användningen av hemliga tvångsmedel är elementär för att bekämpa organiserad brottslighet, att dessa mest används för att utreda narkotikabrott. För att på ett effektivt sätt kunna använda hemliga tvångsmedel mot den organiserade brottligheten behövs ett vidare tillämpningsområde. är ett lyckat exempel där polisen har möjlighet att använda t.ex. hemlig teleavlyssning för brott med lägre straffvärde, t.ex. förberedelse till grov misshandel. Hemliga tvångsmedel kräver omfattande polisresurser, vilket i sin tur medför att hemliga tvångsmedel inte används i onödan. Vi föreslår därför följande åtgärder: • Kravet för användning av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation sänks till ett förmodat straffvärde . • Kravet för användning av hemlig kameraövervakning sänks till ett förmodat straffvärde . • Kravet för användning av hemlig rumsavlyssning sänks till ett förmodat straffvärde . Tillgång till abonnemangsuppgifter, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3004 av m.fl. (SD) yrkande 6. Det är positivt att de brottsbekämpande myndigheterna har möjlighet att få tillgång till abonnemangsuppgifter när det gäller sådana brott som t.ex. gromning. Vi menar dock att immaterialrättsliga brott som endast bedöms kunna leda till böter inte bör omfattas av skyldigheten att lämna ut abonnemangsuppgifter. Miljontals svenskar begår brott mot upphovsrättslagen, i många fall utan att ha kännedom om att gärningen är straffbelagd. Eftersom en så stor andel av befolkningen begår sådana brott blir det godtyckligt och slumpartat vem som döms och vem som inte döms. Vi anser därför att när det är fråga om immaterialrättslig brottslighet bör operatörer endast vara skyldiga att lämna ut uppgifter till de brottsbekämpande myndigheterna om det finns misstanke om ett brott där fängelse är föreskrivet för brottet och det enligt myndighetens bedömning kan föranleda annan påföljd än böter. Handläggningstider i tvistemål, punkt 20 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 13. Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Det är genom öppenhet och handel vi bygger vårt välstånd. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att nå jobbmålet. För att skapa ett företagsklimat i världsklass föreslår vi därför bl.a. att handläggningstiderna i tvistemål kortas och att tvistlösningsmekanismerna effektiviseras. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att se över lagen om skiljeförfarande i syfte att säkerställa att skiljeförfarande i kan fortsätta att vara en modern, effektiv och attraktiv tvistelösningsform för svenska och utländska parter. Uppdraget ska redovisas . Det är av största vikt att regeringen skyndsamt bereder de förslag som utredaren lämnar. Beviskrav i skattemål, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2788 av (C) yrkande 6. Domstolarnas kompetens vad gäller skattemål måste öka. I skattemål är bevisläget sällan enkelt. Bortsett från att lagstiftningen är komplicerad, så har företag också relativt stor frihet att disponera företagets ekonomi inom ramen för denna lagstiftning. Näringslivets organisationer har därför, tillsammans med , efterfrågat en ökad specialisering av domstolsväsendet i skattemål, så att domare och övriga tjänstemän på de berörda domstolarna får ökad erfarenhet av dessa typer av mål. Jag anser även att regeringen skyndsamt bör utreda beviskraven i skattemål och återkomma till med förslag till lagstiftning i syfte att skärpa desamma. Prövningstillstånd i skattemål, punkt 23 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2788 av (C) yrkande 7. Skattemålens komplexitet innebär att möjligheten till en prövning i två instanser är avgörande för att bevara rättssäkerheten. Från statliga utredningar har det återkommande kommit förslag om att införa generella prövningstillstånd även i skattemål. Erfarenheterna av prövningstillstånd för tvistemål talar starkt mot ett införande av prövningstillstånd i skattemål och jag anser att regeringen bör tydliggöra att det inte finns några sådana planer. Ersättning för rättegångskostnader, punkt 24 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2788 av (C) yrkande 8. Skattemål kännetecknas av en stor asymmetri mellan och den tilltalade, som i stor utsträckning ofta måste förlita sig på sig själv. Långt ifrån alla företagare har möjlighet att anlita den juristhjälp som krävs för att driva en komplicerad process. Även om processen är framgångsrik och företagaren vinner mot , så föreligger inte en självklar rätt till ersättning för ombudskostnader och i allmänhet beviljas sådan ersättning på en låg nivå, om den alls medges. Höga kostnader, i förening med svagt försäkringsskydd i många skattemål, innebär en ökad risk för den som väljer att föra ett skattemål vidare i rättsliga instanser och begränsar därmed möjligheten till en rättslig prövning. Regeringen bör därför utreda statens ansvar för motpartens rättegångskostnader i skattemål. Rättshjälp för företagare, punkt 25 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2788 av (C) yrkande 9. Möjligheten att driva rättsprocesser inskränks av det svaga försäkringsskydd i skatteprocesser som gäller för många rättstrygghetsförsäkringar. Det är inte ovanligt att de vanligaste ärendetyperna helt undantas från försäkringsskyddet. är företagare i huvudsak undantagna från möjligheten att få rättshjälp i skattemål, även sådana som rör misstänkta brott. Enligt har alla som anklagats för brott vissa minimirättigheter, däribland möjlighet att få rättegångsbiträde om det krävs i rättvisans intresse. Eftersom skattetillägg utgör straff enligt samma konvention är det tveksamt om de svenska reglerna om biträde i skattemål lever upp till kraven. Många företag som hamnar i tvister med är små, inte sällan enmansföretag, utan resurser att driva denna typ av processer. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör återkomma med förslag om förbättrade möjligheter för företagare att få rättshjälp och biträde. Anstånd i skattemål, punkt 26 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2788 av (C) yrkande 11. Skattebeslut får verkställas innan de har vunnit laga kraft. Detta innebär att företagare som försöker göra rätt för sig kan tvingas att betala in mycket stora belopp i skatt i mål där utgången är oviss, inte sällan med svåra följder för företagets möjligheter att fortsätta att verka. Det krävs därför generösa och fungerande regler för anstånd med skatteinbetalningar när ett skattebeslut prövas rättsligt. är huvudregeln att anstånd beviljas om utgången av ett skattemål är oviss. Trots denna regel finns åtskilliga exempel där rätten nekat anstånd och sedan omprövat skattebeslutet. Följden blir likviditetsproblem för en mängd företagare som skött sina åtaganden och även vunnit processen. Grundregeln för anstånd bör enligt min mening vara att det ska beviljas, om det inte är uppenbart att kommer att vinna i överklagandet eller om det finns en uppenbar risk för skatteflykt. Anståndet skulle kunna förenas med en relativt hög ränta som gör det mindre intressant att ansöka om anstånd eller att överklaga i de fall det saknas en tydlig grund. Betalningsskyldighet för tolkhjälp, punkt 29 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1112 av (SD) yrkande 1. Om man inte behärskar det svenska språket har man i rätt till tolk i brottmål. Kostnaderna för tolkhjälp betalas av allmänna medel, och enligt årsredovisningar har kostnaderna för tolkning mer än fördubblats (från ca 21 miljoner 2006 till ca 49 miljoner 2011). Detta är en utveckling som måste stävjas. Grova brottslingar kostar redan enskilda offer och samhället enorma belopp . Att de också ges särskilda gratisförmåner bidrar än mer till att urholka vårt välfärdssamhälle. måste det beaktas att alla misstänkta och tilltalade måste kunna följa rättegången på ett språk de förstår för att rättssäkerheten ska kunna garanteras. Jag vill därför att tolkhjälp även fortsättningsvis ska vara självklar och gratis i ett inledande skede. Om man som utlänning eller invandrad begår ett brott måste man dock räkna med att brottslighet inte är gratis. Samtliga tilltalade, svenska medborgare eller utländska, som är föremål för en rättegång i och som nyttjar tolkhjälp på utländska språk, bör vid fällande dom bli skyldiga att återbetala kostnaderna för tolkhjälpen. Hänsyn bör inte tas till den tilltalades betalningsförmåga utan skyldigheten ska göras obligatorisk. För att inte drabba t.ex. utländska turister, som av oaktsamhet eller okunskap gjort sig skyldig till smärre förseelser, bör betalningsskyldigheten begränsas till tilltalade som dömts till fängelse. Kameraövervakning av vilt, punkt 9 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har valt att stödja motion 2014/15:2974 (M, C, FP, KD) yrkande 16 som därmed fått majoritet i utskottet. Genom tillkännagivandet om kameraövervakning av vilt föreslås motion 2014/15:2130 (SD) bli delvis bifallen och vi har därför ingen reservation till förmån för motionen Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:56 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om videoövervakning i privata hem. 2014/15:88 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över rättsprocesser om misstänkta ekobrott i syfte att förkorta handläggandet av dessa. 2014/15:182 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nämndemannasystemet bör avskaffas. 2014/15:187 av och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade möjligheter till kameraövervakning i vissa områden. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förkortade handläggningstider vid tillståndsgivning för kameraövervakning. 2014/15:206 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modernisera lagstiftningen så att kameraövervakning på allmänna platser kan användas för ökad trygghet och som ett brottsförebyggande verktyg. 2014/15:265 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det straffbart att ljuga i en förundersökning. 2014/15:340 av och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användning av hemliga tvångsmedel i förundersökningar som gäller övergrepp i rättssak och mened. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om telefonavlyssning. 2014/15:341 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att skapa trygghet och ordning vid domstolsförhandlingar. 2014/15:460 av i och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om viltövervakningskameror. 2014/15:532 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en försöksverksamhet med tv-sända rättegångar. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det generella fotograferingsförbudet i våra domstolar. 2014/15:533 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en omprövning av nämndemannasystemet. 2014/15:560 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror i syfte att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser. 2014/15:897 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att förlänga stödet från målsägandebiträdet vid vissa brott mot person. 2014/15:1019 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda kostnaderna för rättshjälp för sökande till . 2014/15:1112 av (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en obligatorisk betalningsskyldighet för tolkhjälp ska införas för tilltalade vid fällande dom i brottmål med fängelsestraff som påföljd. 2014/15:1157 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om SIS-förfrågningar inom EU. 2014/15:1397 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta vittnen att, i vissa fall, avlägga sina vittnesmål anonymt i domstolsförhandlingar. 2014/15:1527 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av fotograferingsförbud i domstolars lokaler. 2014/15:1545 av (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned det politiskt tillsatta nämndemannasystemet till förmån för en allmän jury i kombination med jurister och domare. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett konkret förslag om hur detta kan verkställas. 2014/15:1693 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en avgift för parter som uteblir från huvudförhandlingar i domstol. 2014/15:1823 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kameraövervakning på offentlig plats. 2014/15:1826 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en regelförenkling när det gäller tillstånd för övervakningskameror. 2014/15:1887 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förstärkt vittnesskydd och ett rättsväsende som tydligt markerar mot de som skrämmer vittnen. 2014/15:1904 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att bekämpa den organiserade brottsligheten och pröva anonyma vittnen. 2014/15:1968 av (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör låta undersöka möjligheterna för ett automatiserat rapporteringssystem. 2014/15:2130 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av gällande lag i fråga om tillstånd att använda åtelkamera. 2014/15:2151 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en regelförenkling när det gäller tillstånd för övervakningskameror. 2014/15:2153 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kameraövervakning på offentliga platser. 2014/15:2174 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla det nuvarande nämndemannasystemet. 2014/15:2535 av och (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade befogenheter för hemliga tvångsmedel. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att använda anonyma vittnen. 2014/15:2543 av (C): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtelkameror bör tillåtas för att underlätta övervakningen av vilt. 2014/15:2588 av Finn och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att inrätta en resningsdomstol. 2014/15:2628 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att underlätta användning av åtelkameror för övervakning av främmande arter. 2014/15:2631 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stärkt skydd för anklagades ställning. 2014/15:2788 av (C): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beviskrav i skattemål. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om prövningstillstånd i skattemål. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning för rättegångskostnader. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättshjälp för företagare. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anstånd i skattemål. 2014/15:2871 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghetsskapande kameraövervakning. 2014/15:2972 av m.fl. (M, C, FP, KD): 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning för att tydliggöra och skärpa reglerna för ordning och säkerhet i domstolarna. 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD): 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att införa ett undantag från tillståndsplikten för kameraövervakning av vilt, men med beaktande av integritetsaspekten. 2014/15:2977 av m.fl. (M): 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa undantag från tillståndsplikten när det gäller åtel- och viltkameror. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD): 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att korta handläggningstiderna för tvistemål. 2014/15:3004 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta ljudupptagning i samband med hemlig kameraövervakning. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gränsen för hur länge överskottsinformation vid hemlig rumsavlyssning får användas bör sänkas till . 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkta krav för användning av hemliga tvångsmedel. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till abonnemangsuppgifter. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resningsförfarandet i brottmål. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det betydligt lättare än att få tillstånd för kameraövervakning på platser som allmänheten har tillträde till. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunala eller statliga skolor alltid ska få tillstånd för kameraövervakning när de ansöker om det, utom när det finns synnerliga skäl mot det. [1] Enligt de ursprungliga förarbetena till regeln om fotograferingsförbudet fanns det två ändamål med regleringen: att förhindra störningar under förhandlingarna och att skydda den tilltalade från onödigt lidande (SOU 1938:44 s. 113 och NJA II 1943 s. 63). I detta motionsbetänkande behandlar vi ett antal motioner från den allmänna motionstiden. Det handlar om frågor som ligger inom ramen för processrätt och andra domstolsrelaterade frågor samt en del annat. Utskottet har två tillkännagivanden till regeringen. Det första gäller tydligare och skärpta regler för ordning och säkerhet vid våra domstolar. Det andra gäller möjligheten att införa undantag från tillståndsplikten för kameraövervakning av vilt. Jag kommer att beröra dessa två frågor var för sig. För att vårt rättsväsen ska fungera optimalt krävs det att hela rättskedjan fungerar, från det initiala gripandet av den misstänkte till huvudförhandling i domstol. Stor kraft har lagts på att öka det fysiska skyddet vid våra domstolar. Det arbetet har varit mycket framgångsrikt. Sex tingsrätter har fått så kallad fast säkerhetskontroll med larmbågar, och på sina ställen har röntgenutrustning använts med gott resultat. De flesta övriga tingsrätter har ordningsvakter på plats. Antalet ordningsvakter har den senaste fyraårsperioden ökat från 80 till 125 personer. saknas det ordningsvakter endast i totalt 16 domstolar i landet, varav 10 är tingsrätter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor Arbetet med att stärka det fysiska skyddet och därmed säkerheten i domstolarna fortsätter givetvis. En problematik har ännu inte kunnat åtgärdas fullt ut, nämligen säkerheten och ordningen inne i själva rättssalen vid domstolsförhandling. Målsäganden och vittnen kan inne i rättssalen utsättas för verbala attacker av åhörare eller på annat sätt störas eller skrämmas till att inte medverka i rättegången. Jag har själv som en gång varandes såväl nämndeman som notarie i domstol - dock inte , kan jag meddela alla oroliga - sett hur åhörare medvetet försökt påverka deltagare i rättegångar med allt från synliga symboler på sina kläder till högljutt hånskrattande åt målsägande som utsatts för brott. Det är oacceptabelt. För att försöka komma till rätta med det meddelade alliansregeringen att man avsåg att tillsätta en utredning som bland annat skulle överväga eller föreslå förbud mot att vid rättegång bära symboler som av dem som medverkar i rättegången kan uppfattas som hotfulla.