bet · H201MJU8 · 2015-03-02 00:00:00 — Enligt uppgift från Miljö- och har man, när det gäller eventuell reglering av omhändertagande av uttjänta fritidsbåtar, avvaktat genomförandet av internationella Nairobikonvention om avlägsnande av vrak (vrakkonventionen). En sakkunnig person har haft i uppdrag att ta fram ett underlag för bedömningen av om ska tillträda vrakkonventionen och ge ett förslag till ställningstagande och eventuella författningsändringar som behövs vid ett tillträde till konventionen. En departementspromemoria väntas bli klar och ska remitteras . För att få kunskap om i vilken omfattning sanering av vrak behövs och hur den i så fall ska genomföras gav regeringen i uppdrag åt att i samråd med , , , Försvarsmakten och berörda länsstyrelser genomföra en inventering av vrak inom territorialvattenområde. redovisade sitt uppdrag . kom sjunkna vrak – Undersökningsmetoder och miljöaspekter. Av rapporten framgår att det inom det svenska havsområdet ligger tusentals vrak. De flesta av dem är ofarliga för miljön, men några av vraken kan vara tickande miljöbomber. har fyra av vraken som misstänks kunna vara miljöfarliga specialstuderats genom sjömätning och undersökts av både dykare och fjärrstyrda undervattensfarkoster. Syftet har varit att undersöka eventuella miljöeffekter på havsmiljön samt ge förslag på vidare åtgärder för resurseffektiv hantering av vrak. föreslår i rapporten att HaV ska få ett övergripande ansvar för den systematiska riskanalysen och saneringen av miljöfarliga vrak. HaV kan sedan ge berörda myndigheter specifika uppdrag, som att ska utföra kartering samt sjömätning av vraken, ska utföra dykinspektioner samt ta prover och geologiska undersökning ska svara för kunskaper om sediment- och bottenförhållanden vid vrakpositionerna. Enligt uppgift från Miljö- och fortsätter sitt uppdrag om miljöfarliga vrak . Först därefter kommer att ta ställning till de olika förslagen som förs fram i rapporten. Utskottet noterar att ett nytt regeringsuppdrag om hantering av övergivna bilar i naturen har lämnats till . I avvaktan på pågående utredning bör motion 2014/15:1241 (SD) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller en eventuell reglering av omhändertagande av uttjänta fritidsbåtar anser utskottet att pågående arbete bör avvaktas och att motionerna 2014/15:1166 (S) yrkande 1 och 2014/15:2589 (M) kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller miljöfarliga fartygsvrak har utskottet tidigare anfört att det brådskar med att åtgärda de vrak som är potentiella miljöhot längs de svenska kusterna och anfört att man utgår från att regeringen efter slutförd beredning tar fram en handlingsplan för att åtgärda skeppsvraken (bet. 2012/13:MJU8). Utskottet vidhåller den uppfattningen men konstaterar att uppdrag ännu inte är slutfört. I avvaktan på detta arbete bör motion 2014/15:866 (KD) lämnas utan vidare åtgärd. Efterbehandling av förorenade områden m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för sanerings-åtgärder och om ansvar för framtida saneringskostnader. bifaller ett motionsyrkande om att bostadsbyggande, vid sidan av miljönytta, ska vara en styrande faktor vid prioritering av områden för sanering av mark. Jämför reservationerna 8 (C, V) och 9 (S, MP, V). Enligt partimotion 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 7 och motion 2014/15:2541 av (C) yrkande 4 bör man med hjälp av riktade insatser se till att det finns tillräckligt med resurser och fler former av finansieringslösningar för att sanera områden och vattentäkter som påverkats av oaktsam användning av farliga kemikalier. Teknikutvecklingen inom området bör främjas. Enligt motion 2014/15:2455 av (C) yrkande 1 bör regeringen agera för att företag ska ta ett miljömässigt ansvar för sin verksamhet. Det behövs en ny översyn av hela 10 kap. om verksamheter som orsakar miljöskador. Även frågan om att bolag att vid tillståndsgivning tvingas ställa säkerhet för framtida saneringskostnader bör ses över. Enligt motion 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 14 bör bostadsbyggande, vid sidan av miljönytta, vara styrande vid prioritering av områden för sanering av mark. behandling och kompletterande uppgifter När det gäller frågan om sanering av vattentäkter och andra områden som påverkats av farliga kemikalier kan några uppdrag till olika myndigheter nämnas. Som tidigare nämnts beslutade regeringen att Kemikalieinspektionen ska vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag. Ett av fokusområdena i handlingsplanen är de svårnedbrytbara och giftiga högfluorerade ämnena. Kemikalieinspektionen ska även ta fram ett nationellt åtgärdsprogram för högfluorerade ämnen. Tillsammans med de nätverk av myndigheter och aktörer som bildats sedan problemen uppmärksammades ska Kemikalieinspektionen öka kunskapen om ämnena. Därutöver ska myndigheten göra en kartläggning av användningen av högfluorerade ämnen och förekomsten av alternativa ämnen och material. Kemikalieinspektionen ska också verka för att en handlingsplan initieras inom EU. Kemikalieinspektionen ska där det är lämpligt lämna förslag till nationell lagstiftning mot farliga kemikalier när EU-lagstiftningen inte ger ett tillräckligt skydd. Uppdraget ska slutredovisas . har i regleringsbrevet fått i uppdrag att ta fram preliminära riktvärden för högfluorerade ämnen i mark och grundvatten. Uppdraget ska redovisas . har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att tillsammans med HaV, Kemikalieinspektionen, och geologiska undersökning samt efter hörande av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och andra berörda myndigheter genomföra en screening av förekomsten av miljögifter i yt- och grundvatten. En analys av resultatet av screeningen samt vid behov förslag till vidare åtgärder ska redovisas . När det gäller kostnader för framtida sanering har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för och om möjligt föreslå nya finansieringsformer för kostnadseffektiv efterbehandling av förorenade områden där den ansvarige saknar betalningsförmåga för en efterbehandling. Myndigheten ska analysera och ge förslag till möjliga finansieringsmekanismer, t.ex. branschinitiativ och fondlösningar såsom (Spimfab). I uppdraget ingår även att analysera och föreslå rättsliga förutsättningar för myndigheter att ingå bindande avtal med verksamhetsutövare och fastighetsägare, bl.a. med utgångspunkt i regeringens bedömning i propositionen försäkringar och avhjälpande av förorenade områden (prop. 2008/09:217). ska vidare föreslå de författningsändringar som kan vara nödvändiga för genomförandet av förslagen. Uppdraget ska redovisas till Miljö- och . När det gäller sanering och återställande av förorenad mark är huvudregeln att den som bidragit till en förorening ska ansvara för att utreda och åtgärda föroreningen. För de föroreningsskador där ingen ansvarig finns kan i stället staten besluta om bidrag till efterbehandlingen. Av bl.a. kostnadsskäl måste dock en viss prioritering göras när det gäller områden för sanering av mark. Enligt 1 a § förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande ska upprätta en nationell plan för avhjälpande av föroreningsskador. I planen ska prioritetsordningen för avhjälpande av föroreningsskador anges. Planen blir styrande för hur verket beslutar om bidrag och vägledande för länsstyrelser som söker bidrag. Det finns ett stort antal förorenade områden i . Enligt är ca 1 300 av dessa allvarligt förorenade (riskklass 1), och där bedöms riskerna för människors hälsa eller miljön som potentiellt mycket stora. För omkring 14 000 områden är riskerna sannolikt stora (riskklass 2). Utskottet konstaterar att regeringen har skärpt arbetet mot miljögifter och intensifierat arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö 2015–2017 bl.a. genom att lämna de uppdrag som nämnts ovan. Med anledning av det pågående arbetet bör motionerna 2014/15:2460 (C) yrkande 7 och 2014/15:2541 (C) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller finansieringsformer m.m. för efterbehandling av förorenade områden där den ansvarige saknar betalningsförmåga bör redovisning av uppdraget om detta avvaktas. Motionen 2014/15:2455 (C) yrkande 1 bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet anser att arbetet med sanering och återställande av förorenad mark är angeläget. En annan angelägen samhällsfråga är bostadsbristen i landet. För att minska bostadsbristen måste bostadsbyggandet öka. Utskottet anser därför att det bör finnas en möjlighet att prioritera upp förorenade områden i riskklass 2 när det gäller beslut om statliga bidrag till efterbehandling, i de fall ett område är betydelsefullt för bostadsbyggande. Bostadsbyggande bör därför, vid sidan av miljönytta, vara en styrande faktor vid prioritering av områden för sanering av mark. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkande 14. Kostnader för nedmontering av vindkraftverk m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ekonomiska garantier m.m. för framtida nedmontering av vindkraftverk. Jämför reservation 10 (SD). I motion 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att vindkraftsexploatörer bör fondera medel för framtida rivning av vindkraftverk. Kommunerna saknar med den nuvarande lagstiftningen rätt att ställa krav på ekonomiska garantier att den som uppför vindkraftverk också finansierar skrotningen. I värsta fall kan markägaren tvingas stå för nedmonteringskostnaden. Enligt motion 2014/15:2410 av Finn och (båda M) bör regeringen återkomma med förslag till lagändringar för att säkrare ekonomiskt trygga ansvarsfördelningen vid avveckling av uttjänta vindkraftverk. kan vid tillståndsprövning enligt kräva viss ekonomisk säkerhet för nedmonteringen av ett vindkraftverk. Kommunerna har emellertid inte möjlighet att kräva en sådan säkerhet vid tillståndsprövningen. behandling och kompletterande uppgifter När det gäller nedmontering av uttjänta vindkraftverk och kostnaderna för detta anförs det i 2 kap. 3 § att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Enligt uppgifter från kan kvarlämnade vindkraftverk, inklusive fundament, kablar, markarbeten o.d., komma att räknas som en sådan verksamhet som omfattas av lagen. , vanligen kommunen, har möjlighet att meddela verksamhetsutövaren de förelägganden eller förbud som behövs (26 kap. 9 §). Med verksamhetsutövare avses normalt den som bedrivit vindkraftsverksamheten. Det kan dock inte uteslutas att markägaren i andra hand kan bli ansvarig. Vidare framgår att alla som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtagit en åtgärd som medfört skada eller olägenhet för miljön ansvarar till dess skadan eller olägenheten har upphört för att denna avhjälps i den omfattning det kan anses skäligt enligt 10 kap. I den mån det föreskrivs i kan i stället skyldighet att ersätta skadan eller olägenheten uppkomma (2 kap. 8 § ). Lagen säger vidare: ”Med föroreningsskada avses i detta kapitel en miljöskada som genom en förorening av ett mark- eller vattenområde, grundvatten, en byggnad eller en anläggning som kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön” (10 kap. 1 § ). Enligt 10 kap. 4 § ska en skälighetsbedömning alltid göras av ansvarets omfattning när skador anses ha uppkommit. Enligt kan det diskuteras om kvarlämnade delar av vindkraftverk utgör sådana föroreningar som avses i 10 kap. , och detta måste avgöras i varje enskilt fall. Om tillstånd krävs enligt balken för en vindkraftsverksamhet kan tillståndet förenas med krav på att ekonomisk säkerhet ställs (16 kap. 3 § ). Huvudsyftet med att ställa krav på ekonomisk säkerhet är att slippa riskera att allmänna medel måste användas framöver för t.ex. nedmontering och återställande av mark. Som utskottet tidigare noterat (bet. 2011/12:MJU16) saknas dock en möjlighet att ställa krav på ekonomisk säkerhet för anmälningspliktiga vindkraftverk. och har samarbetat övergripande i ett projekt med att ta fram en vägledning för nedmontering och efterbehandling som ska gälla för tillståndspliktiga och anmälningspliktiga vindkraftverk. har låtit ta fram en rapport med ett nytt kunskapsunderlag om nedmontering av vindkraftverk och återställande av platsen. I rapporten presenteras en omvärldsanalys om regelverk och hur frågan om nedmontering och efterbehandling hanteras i andra länder på land och till havs. (Nedmontering av vindkraftverk och efterbehandling av platsen, dnr 2012–008255, ). Rapporten, som tagits fram av , är framtagen för att sammanfatta det senaste kunskapsläget och är tänkt att användas som ett av flera underlag för den kommande vägledningen. I rapporten konstateras att det inte finns laglig grund för att ställa krav på säkerhet för nedmontering och efterbehandling för anmälningspliktig verksamhet. I samband med detta arbete ser och över lagstiftningen om anmälningspliktiga vindkraftverk och undersöker om det finns möjligheter att ställa ekonomisk säkerhet även för anmälningspliktiga vindkraftverk motsvarande möjligheten för tillståndspliktig verksamhet. Enligt Energimyndigheten planeras en skrivelse till för att uppmärksamma denna fråga. I avvaktan på pågående arbete avstyrks motionerna 2014/15:1105 (SD) yrkande 3 och 2014/15:2410 (M). Slutna kretslopp m.m., punkt 1 (M, C, FP, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 15 och 2014/15:577 av (M) och 2014/15:1651 av (MP) yrkandena 1 och 2. Vi bör ta bättre vara på vårt avfall och öka möjligheterna till återvinning. och återvinning av avfall leder också till att miljöfarliga ämnen kan tas om hand och kretsloppen avgiftas. Alliansregeringen höjde målen för insamling och återvinning av förpackningar, returpapper och elektronik och skärpte kraven på att hushållen ska ha tillgång till enkla och tydliga insamlingssystem. Vi vill fortsätta att göra det enkelt för hushållen att lämna in material till återvinning, återanvändning och insamling, inte minst textilier, kläder och elektronik. För mer resurssnåla kretslopp och ökad service och tillgänglighet till hushållen krävs investeringar och innovation. Det främjas genom långsiktiga spelregler. Principen om att förorenaren betalar och det sammanhållna producentansvaret bör värnas. Ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar bör ligga på producenterna som förutsättningarna för närmare samarbete med, och inflytande för, kommunerna stärks. Detta bör ges regeringen till känna. Producentansvar för textilier, punkt 2 (C, V, FP) av (C), (FP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 5. Det används väldigt mycket kemikalier för att tillverka textilier. Bly förekommer när textilier färgas. Ftalater används bl.a. i tryck på tröjor. Formaldehyd ska motverka att textilierna skrynklas eller krymper. Listan kan göras lång över ämnen som kan orsaka allt från cancer till hudirritation och allergier. Många av dessa ämnen påverkar även vår fortplantningsförmåga. Kemikalierna medför inte bara risker för konsumenterna och miljön. De som arbetar med textiltillverkning och de som hanterar mycket textil i sitt arbete är också utsatta. Kasserade textilier som slängs i soporna bidrar till att farliga kemikalier sprids. Ur svenskt perspektiv kan vi gå före när det gäller avfallshanteringen. För att undvika att kemikalier kommer ut i kretsloppen är det viktigt att kläder och andra textilier som kasserats kan tas emot på ett miljömässigt bra sätt. Ett producentansvar för textilier bör införas. Ambitionen bör vara att ett sådant producentansvar introduceras också i övriga EU-länder. Detta bör ges regeringen till känna. Pantsystem m.m., punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2126 av (SD) och 2014/15:671 av (M), 2014/15:687 av (M), 2014/15:1367 av (MP) och 2014/15:1969 av och (SD). ligger i många avseenden i framkant när det kommer till att återanvända petflaskor och burkar, men med tanke på att vi reser alltmer, inte minst till våra nordiska grannländer, finns det mycket som inte går att panta och som därför slängs i vanliga soptunnor. Med anledning av detta borde regeringen påbörja ett arbete för att införa ett gemensamt pantsystem i hela . Detta bör ges regeringen till känna. Minskning av matsvinn, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkande 2. arbetar både med konsumentrådgivning och med att ta fram råd till vård, skola och omsorg. Däremot saknas kampanjer med positiv inriktning, exempelvis en receptbok för rester, information om hur bäst-före-datumet påverkar specifika livsmedel och hur olika livsmedel bör förvaras. bör ges ett permanent uppdrag att bedriva informationskampanjer för att minska matsvinnet. Detta bör ges regeringen till känna. Avloppsslam, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1511 av (SD). Avloppsslammet som sprids på åkerjordarna är fullt med farliga kemikalier som vi sedan kan få i oss när vi äter maten som odlats på åkrarna. Kadmium är bara ett av många miljögifter som sprids med slammet. Det är väl känt att kadmium kan orsaka benskörhet och njurskador. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har sänkt det tolerabla veckointaget av kadmium genom maten med nära två tredjedelar. Andra allvarliga gifter som finns i det avloppsslam som sprids över åkrarna är bromerade flamskyddsmedel, PCB, fluormiljögifter och läkemedelsrester. Slamspridningen brukar försvaras med att den ger näring till marken, men när vi har vägt giftproblematiken mot näringen i slammet blir vår slutsats att slamspridning orsakar långt mer skada än nytta. Hållbara kretsloppslösningar måste utvecklas för hantering av näringsämnen i avloppsslammet. Spridningen av avloppsslam på åkrar måste stoppas. Detta bör ges regeringen till känna. Slaktavfall m.m., punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2014/15:2566 av (M). Ett undantag från kravet på destruktion vid hantering av slaktavfall från vilt bör övervägas. var det tillåtet för vilthanteringsanläggningarna att gräva ned slaktavfallet från vilt eftersom slaktavfall från vilt anses ha en låg risk för sjukdomar. Det har dock skett en lagändring som tvingar vilthanteringsanläggningarna att föra slaktavfallet till destruktion. Detta innebär en relativt hög kostnad för både transport och destruktion och kan vara särskilt problematiskt för de mindre vilthanteringsanläggningarna. Det är viktigt att vi har vilthanteringsanläggningar i hela landet för att på ett bra sätt kunna få ut mer vilt till konsumentledet. Därför föreslår vi att en väl avvägd gräns införs vad gäller hantering av slaktavfall så att de mindre vilthanteringsanläggningarna kan få ett undantag från lagen och därmed kan gräva ned slaktavfall. Ett annat alternativ för att minska slaktavfallskostnaderna är att se över lagstiftningen om vad som får rötas till biogas. Detta bör ges regeringen till känna. Uttjänta bilar och övergivna båtar m.m., punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1241 av och (SD) yrkande 4 och 2014/15:866 av (KD), 2014/15:1166 av (S) yrkande 1 och 2014/15:2589 av Finn och (M). Motorentusiaster över hela har uttryckt stark oro över redovisning av ett regeringsuppdrag som går under namnet Uttjänta bilar och miljön. I denna redovisning finns flera förslag som om de genomförs skulle påverka veteranbilshobbyn starkt negativt. Utredningen föreslår bl.a. att det ska göras straffbart att obehörigen ta emot uttjänta bilar, något som lättvindigt kallas för avfall. Detta riskerar att omöjliggöra bevarande av gamla bilar. Vi anser att nya regler om uttjänta bilar inte bör utformas så att bevarandet av gamla bilar försvåras. Detta bör ges regeringen till känna. Sanering av vattentäkter m.m., punkt 9 (C, V) av (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2460 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2014/15:2541 av (C) yrkande 4 och 2014/15:2455 av (C) yrkande 1. Med hjälp av riktade insatser bör man se till att det finns tillräckligt med resurser och fler former av finansieringslösningar för att sanera områden och vattentäkter som påverkats av oaktsam användning av farliga kemikalier. Åtgärder behöver vidtas på områden där den ansvarige står för kostnaden likt principen att förorenaren betalar. Tillsynsåtgärder är avgörande för att icke statsfinansierade objekt saneras. Ansvaret för tillsynen över förorenade områden behöver förtydligas. Prioritering bör ges till att främja teknikutveckling så att fler och effektivare metoder tas fram för sanering av områden och vattentäkter som påverkats av oaktsam användning av farliga kemikalier. En stor risk med förorenade områden är att kemikalierna sprider sig till yt- och grundvatten. kan vi behöva använda outnyttjade vattentäkter, men då måste de också vara fria från föroreningar. Det är också viktigt för alla levande arter i sjöar, vattendrag och hav att vattnet inte förorenas. Detta bör ges regeringen till känna. Prioritering av områden för sanering av mark, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 14. Sanering och återställande av förorenad mark är ytterst angeläget och efterfrågat runt om i landet, inte minst för att kunna fortsätta att utveckla områden i hållbar riktning för framtiden. Vi anser att det är mycket viktigt att svara med höjda ambitioner och förstärkning av arbetet med sanering av förorenad mark där det inte finns intressenter eller ansvariga som kan eller ska betala för saneringen. Den budget som de borgerliga partierna med stöd av röstade igenom gav tyvärr ingen hjälp på den vägen då den avvisade föreslagna höjda resurser för sanering av förorenad mark. Syftet med efterbehandling av förorenade områden är att långsiktigt minska riskerna för människors hälsa och miljön. Det statliga bidraget för sanering och efterbehandling av förorenade områden är till för åtgärder där det inte finns någon ansvarig som kan betala hela eller delar av insatsen. Det statligt finansierade efterbehandlingsarbetet är därför en viktig del av arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. har tagit fram en nationell plan för efterbehandling av förorenade områden. Planen är ett verktyg för att se till att efterbehandlingsåtgärder kommer till stånd vid de mest prioriterade förorenade områdena. Vi anser i likhet med vad som anges i den nationella planen att bidragen ska gå dit de gör mest miljönytta. ska prioriteringen möjliggöra en fortsatt teknikutveckling och därmed främja en ökad åtgärdstakt.