bet · H201CU10 · 2015-04-23 00:00:00 — Vidare gäller att ändring av en byggnad och flyttning av en byggnad ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden (8 kap. 17 §). I en detaljplan får kommunen ange rivningsförbud och skyddsbestämmelser för byggnader som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt eller som ingår i ett bebyggelseområde av denna karaktär (4 kap. 16 §). Kommunen kan också i detaljplanen ange utökad lovplikt för åtgärder som kan påverka skyddsvärdet (4 kap. 15 §, 9 kap. 8 och 10 §§). ändrades 4 kap. 16 och 42 §§ så att det tydligare framgår i vilka fall som kommunen i detaljplan eller områdesbestämmelser får bestämma de preciserade krav som behövs för att följa lagens krav på varsamhet respektive bestämma om skydd för särskilt värdefulla byggnadsverk, tomter, bebyggelseområden och allmänna platser (se prop. 2013/14:126 avsnitt 9.1) Även innehåller bestämmelser till skydd för kulturvärden i bebyggelsen. Det gäller bl.a. 3 kap. om hushållning med mark- och vattenområden där det ställs krav på att områden och miljöer som har allmän betydelse på grund av deras kulturvärden så långt som möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada dem. Om området är av riksintresse ska det skyddas mot sådana åtgärder. I 4 kap. pekas också ett antal särskilt värdefulla områden ut. Ytterligare bestämmelser om skydd av kulturhistoriskt värdefulla byggnader finns i kulturmiljölagen (1988:950). En byggnad som har ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde eller som ingår i ett bebyggelseområde med ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde får med stöd av denna lag förklaras för byggnadsminne av . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av den statliga politiken för arkitektur, form och design (dir. 2014:69). Syftet med uppdraget är att stärka arkitekturens, formens och designens värden och betydelse för individen, livsmiljön och den hållbara samhällsutvecklingen.  föreslå hur en ny politik för arkitektur, form och design kan utformas utifrån en bedömning av områdets framtida utmaningar och hur arkitektur, form och design kan få ett ökat genomslag inom berörda samhällsområden  beskriva hur en politik för arkitektur, form och design utformats i några för relevanta länder och vilka lärdomar som kan dras för utformningen av en ny svensk politik för området  analysera och föreslå insatser för att öka möjligheterna för berörda aktörer att utveckla samverkan och dialog  analysera de nationella målen för arkitektur-, form- och designpolitiken och vid behov föreslå nya mål. Enligt ett tilläggsdirektiv ska utredaren även analysera och lämna förslag på dels hur arkitektur, form och design kan bidra till en hållbar samhällsutveckling, präglad av sammanhållning, inkludering och tillgänglighet, dels hur processer kring arkitektur, form och design i högre grad kan präglas av dialog och delaktighet (dir. 2015:24). Uppdraget ska redovisas . Vidare har i sin tidigare nämnda rapport till strategi för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö föreslagit att regeringen ska ge länsstyrelserna i uppdrag att se över de underlag som myndigheten tillhandahåller för planering av kulturmiljövärden i den byggda miljön (rapport 2014:32). Enligt rapporten är underlag om kulturmiljön en förutsättning för en långsiktigt hållbar förvaltning av bebyggelsens kulturhistoriska värden, och ett bra planeringsunderlag för kulturmiljöfrågor förbättrar möjligheterna att arbeta långsiktigt och strategiskt. Regeringen har i regleringsbrevet avseende länsstyrelserna (S2014/8870/) gett länsstyrelserna i uppdrag att redovisa dels hur de arbetar och planerar att arbeta för att uppfylla de nya nationella målen för kulturmiljöarbetet, dels hur de arbetar för att främja kommunernas kulturmiljöarbete. Motsvararande yrkande om stärkt skydd för kulturhistoriskt värdefulla byggnader behandlades av utskottet (bet. 2013/14:CU10). Utskottet delade motionärernas uppfattning om vikten av att vårda och bevara det kulturhistoriskt värdefulla byggnadsbeståndet, men ansåg att det finns skyddsbestämmelser i bl.a. PBL som syftar till att tillgodose detta samhällsintresse. Utskottet hänvisade vidare till att webbaserade vägledning PBL-kunskapsbanken tog upp kulturvärden som ett särskilt tema i syfte att tydliggöra vilka möjligheter som PBL ger att värna kulturvärdena och att ställa krav på att de tas om hand. I övrigt hänvisade utskottet till det då pågående beredningsarbetet i fråga om ändringar i PBL. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet om stärkt skydd för kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Som framgått ovan behandlade och avstyrkte utskottet motsvarande yrkande om stärkt skydd för kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Utskottet delar fortfarande motionärernas uppfattning om vikten av att vårda och bevara det kulturhistoriskt värdefulla byggnadsbeståndet, men anser att PBL m.fl. lagar ger tillräckligt utrymme för att ta hänsyn till detta samhällsintresse. Dessutom pågår visst arbete inom de aktuella områdena, och det finns inte anledning för att föregripa redovisningen av detta arbete. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att föreslå något tillkännagivande varken när det gäller frågan om stärkt skydd för kulturhistoriskt värdefulla byggnader eller om att uppmuntra traditionsenliga byggnationer. Således avstyrker utskottet motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen vad utskottet anför om regler om en reduktion av bygglovsavgiften när tidsfristen för handläggningen överskrids. Utskottet anser att regeringen bör låta utarbeta ett förslag om en komplettering av PBL med sådana regler och därefter återkomma till med förslag i frågan. Jämför reservation 12 (S, MP). I motion 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att ansökningsavgiften för bygglov ska reduceras om kommunerna inte håller tidsgränsen för handläggningen. I PBL finns bestämmelser om tidsfrister för handläggning av ärenden om lov och förhandsbesked och om den avgift som får ta ut i bl.a. sådana ärenden. ska handlägga ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt och meddela sitt beslut om lov eller förhandsbesked från det att den fullständiga ansökningen kom in till nämnden. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga . Sökanden ska informeras om förlängningen och skälen för den innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut (9 kap. 27 §). får ta ut avgifter för bl.a. beslut om lov och förhandsbesked (12 kap. 8 §). avgift får inte överstiga kommunens genomsnittliga kostnad för den typ av besked, beslut eller handläggning som avgiften avser (12 kap. 10 §). Avgiften ska betalas av den som är sökande eller gjort anmälan i det ärende som beskedet, beslutet eller handläggningen avser. Avgiften får tas ut i förskott (12 kap. 11 §). Bestämmelserna om tidsfrister i ärenden om lov och förhandsbesked infördes genom den nya plan- och bygglag som beslutades och trädde i kraft . Frågan om sanktioner mot en kommun som inte uppfyller tidsfristen hade behandlats i det föregående utredningsarbetet, men inte lett fram till något förslag om en sådan. I propositionen (prop. 2009/10:170) anförde regeringen följande: När det gäller frågan om sanktion mot en kommun som inte uppfyller tidsfristen bedöms det inte nödvändigt att koppla några sanktioner till tidsfristen. Målet om en ökad effektivitet i beslutsprocessen bör kunna nås ändå. Utskottet vill med anledning av motionsförslaget inledningsvis hänvisa till vissa överväganden om tidsfrister för handläggning av bygglov och bygglovsavgiften som gjordes i förarbetena till den nya . Bakgrunden till att de nuvarande tidsfristerna för handläggning av bygglovsansökningar infördes i den nya var att byggnadsnämnderna i många kommuner ansågs ha dragit ut oacceptabelt länge med avgöranden i ärenden om lov och förhandsbesked. I det utredningsarbete som låg till grund för lagstiftningen undersöktes hur motsvarande lovfrågor hanterades i andra europeiska länder. I betänkande (SOU 2008:68) konstaterade utredaren att flera länder har tidsfrister i lovärenden som innebär att tillståndet anses vara beviljat om fristen inte hålls eller som medför nedsatt avgift i dessa fall. I gäller en tidsgräns för behandling av bygglov som för mindre byggåtgärder är och för övriga åtgärder är . För mindre byggåtgärder anses tillståndet vara beviljat om fristen inte hålls. I övriga ärenden sker en ekonomisk kompensation om fristen inte hålls. Byggherren får tillgodogöra sig ett avdrag på bygglovsavgiften för varje påbörjad förseningsvecka. Utredaren ansåg att en ordning som innebär att ett tidsöverskridande bör betraktas som ett bifall till den sökta åtgärden skulle bli vanskligt att införliva i den svenska förvaltningsrätten. Däremot ansåg utredaren att det var fullt genomförbart både rättspolitiskt och rent lagtekniskt att introducera ett system med reducerade avgifter för sökanden om överskrider de föreskrivna tiderna. Utredaren pekade emellertid på att det övergripande kravet på enkelhet i beslutssystemets uppbyggnad kan vara en avhållande faktor för att introducera ett system med reducerade avgifter. Utredarens slutsats blev att det inte var nödvändigt att koppla några sanktioner till de nya tidsfristerna eftersom det övergripande målet om en ökad effektivitet i beslutsprocessen ändå skulle kunna uppnås genom förslaget om en lagreglerad tidsfrist. Utskottet kan konstatera att de nya reglerna med tidsfrister för handläggningen av bygglovsansökningar nu har tillämpats under närmare . Det har ännu inte gjorts någon utvärdering av vilket genomslag reglerna har fått, men uppgifter tyder på att handläggningen fortfarande tar alltför i många kommuner och att reglerna om tidsfrister inte efterlevs. Utskottet anser därför att det finns skäl att nu närmare överväga möjligheten att koppla en sanktion till bestämmelserna om tidsfrister för handläggningen av bygglovsansökningar. Enligt utskottets mening bör det införas en ordning som innebär att bygglovsavgiften reduceras om inte meddelar sitt beslut inom den tidsfrist som finns angiven i lagen. Inriktningen bör givetvis vara att utforma ett system med reducerade avgifter som inte strider mot det övergripande kravet på enkelhet i beslutssystemets uppbyggnad. Utskottet anser att regeringen bör låta utarbeta ett förslag om en komplettering av PBL med regler om reduktion av bygglovsavgiften och därefter återkomma till med ett förslag i frågan. Övervägandena bör även omfatta övriga ärenden om lov och förhandsbesked där en tidsfrist gäller. Vad utskottet nu anfört om regler om en reduktion av bygglovsavgiften när tidsfristen för handläggningen överskrids bör som sin mening tillkännage för regeringen. Det innebär att motion 2014/15:2953 yrkande 11 bör bifallas. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att fler åtgärder bör undantas från krav på bygglov. Utskottet anser att resultatet av ett pågående arbete i frågan bör avvaktas. Jämför reservation 13 (M, C, FP, KD). m.fl. (KD, M, C, FP) föreslår i motion 2014/15:2953 yrkande 10 att i ett tillkännagivande ska framhålla att regeringen före bör återkomma till med förslag som innebär att fler åtgärder befrias från krav på bygglov. Enligt PBL krävs det bygglov för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 §). I plan- och byggförordningen (2011:338) anges ytterligare krav på bygglov för åtgärder på andra anläggningar än byggnader (6 kap. 1 § plan- och byggförordningen). Från de generella kraven på bygglov finns flera undantag, bl.a. när det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan (9 kap. 3 § PBL). Vidare finns det undantag från bygglovskravet bl.a. för att i omedelbar närhet till ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som inte får större byggnadsarea än (s.k. friggebod). beslutade om att ytterligare åtgärder skulle undantas från kravet på bygglov (prop. 2013/14:127, bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:287). Lagändringarna, som trädde i kraft , innebär bl.a. att större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt kan uppföras utan bygglov. Vidare infördes bygglovsbefrielse för en- och tvåbostadshus i fråga om tillbyggnad med högst och byggande av högst två takkupor samt för enbostadshus i fråga om inredning av ytterligare en bostad. fick i uppdrag av den tidigare regeringen att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från krav på bygglov (S2014/6518/PBB). ska utreda förutsättningarna för undantag för bl.a. vissa mindre byggnader, anläggningar och tillbyggnader, tillfälliga byggnader och byggnadsverk, ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial mot en gård samt plank och murar. Uppdraget ska redovisas . Som framgått ovan fattade beslut om att flera åtgärder skulle undantas från bygglovskravet i PBL. Vidare fick i uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från krav på bygglov. Utskottet anser att resultatet av arbete bör avvaktas. Mot denna bakgrund avstyrks den aktuella motionen. Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden m.m. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ändrade bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden. Utskottet hänvisar till pågående arbete och till genomförda lagändringar. Jämför reservation 14 (C). I motion 2014/15:555 av m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att se över PBL för att främja näringsverksamheter och arbetstillfällen på landsbygden utanför detaljplanelagt område (yrkande 1). Enligt motionärerna har näringsverksamheterna på landsbygden ändrat karaktär sedan dagens bestämmelser om bygglov först infördes. Det har bl.a. inneburit att mer förädling och försäljning sker lokalt på jord- och skogsbruket. Vidare föreslås att ska framhålla behovet av att låta utreda möjligheten att medge fler bygglovsbefriade åtgärder inom detaljplanelagda områden som möjliggör start av näringsverksamhet, s.k. bolagsbyggen (yrkande 2). Motionärerna syftar på ändringar av en användning som inte medför yttre förändringar. När det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring finns det, som även konstateras i motionen, ett undantag från de generella kraven på bygglov, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan. Motionärerna anser att denna bygglovsbefrielse bör utvidgas till att gälla även byggnader som används för annan näringsverksamhet på landsbygden. Som framgått i föregående avsnitt har i uppdrag att utreda möjligheten till ytterligare undantag från krav på bygglov. Även om de frågor som tas upp i motionen inte är specifikt utpekade i uppdraget förutsätter utskottet att de kan uppmärksammas av om de nuvarande reglerna om bygglov anses medföra problem vid tillämpningen i fråga om viss näringsverksamhet på landsbygden. vill således avvakta resultatet av uppdrag innan det kan bli aktuellt att ta ställning till mer specifika förslag om ytterligare överväganden i fråga om bygglovsbefrielse. Utskottet vill även påminna om att beslut om ändringar i PBL bl.a. syftade till att utveckla en enklare hantering av bestämmelserna om bygglov. När det gäller åtgärder inom detaljplanelagt område infördes en större möjlighet för en kommun att ge bygglov trots att den sökta åtgärden avviker från detaljplanen. Förändringarna syftade bl.a. till att underlätta åtgärder som utgör ett lämpligt komplement till den användning som har bestämts i detaljplanen. Därmed avstyrker utskottet motion 2014/15:555. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen vad utskottet anför om riktvärden för trafikbuller. Utskottet föreslår att uppmanar regeringen att besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringen är avsedd att underlätta bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar. Jämför reservationerna 15 (S, MP) och 16 (SD) samt ett särskilt yttrande (SD). I tre motioner föreslås tillkännagivanden om de regler om buller i byggda miljöer som finns i plan- och bygglagstiftningen och om behovet av att det utfärdas riktvärden för godtagbara bullernivåer. I motion 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att öka tillgången på byggklar mark genom mer flexibla bullerregler. Motionärerna hänvisar till att modern byggteknik gör det möjligt att åstadkomma en tyst inomhusmiljö även vid höga ljudnivåer utomhus. Mot denna bakgrund framhåller motionärerna att det är angeläget att det fattas beslut om den förordning med höjda riktvärden för utomhusbuller som togs fram av den tidigare alliansregeringen. Enligt motion 2014/15:1207 av m.fl. (M) har bostadsbyggnadsprojekt i hindrats av de riktvärden för utomhusbuller som har tillämpats. Dessa problem kan enligt motionärerna till stor del undanröjas av de lagändringar som 2014 föreslogs i proposition 2013/14:128 Samordnad prövning av buller enligt och om regeringen utfärdar en förordning med nya riktvärden. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund ett tillkännagivande om vikten av att i en förordning reglera gränsvärden för flygbuller på ett sätt som i allt väsentligt överensstämmer med det förordningsförslag som remitterades av alliansregeringen. I motion 2014/15:332 av (S) beskrivs ett bostadsbyggnadsprojekt i en mindre ort som har stoppats med hänvisning till problem med buller från en närliggande järnväg. Enligt motionären tillämpas reglerna om buller annorlunda och mer strikt i mindre tätorter än i större tätorter. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om behovet av att se över regler som kan utgöra hinder för bostadsbyggande. beslutade om ändringar i PBL och som syftar till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14: 381). Lagändringarna trädde i kraft . Ändringarna innebär bl.a. nya krav i PBL på förebyggande av olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller vid lokalisering, utformning och placering av bostadsbyggnader. Det ställs vidare nya krav på redovisning av bullervärden vid planläggning och bygglovsprövning. Vid tillsyn av omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad enligt ska tillsynsmyndigheten som huvudregel inte få besluta om förelägganden eller förbud om beräknade bullervärden har angetts i en planbeskrivning till en detaljplan eller i ett bygglov och omgivningsbullret inte överskrider dessa värden. I propositionen redovisade regeringen sin avsikt att fatta beslut om föreskrifter med vissa riktvärden för buller. Ett förslag till förordning med riktvärden för trafikbuller remitterades till 130 remissinstanser. Avsikten var att förordningen skulle kunna träda i kraft med lagändringarna . behandlades frågan om när en förordning kan träda i kraft av i en skriftlig fråga (fr. 2014/15:81) och i en interpellation (ip. 2014/15:188). Statsrådet hänvisade till att ett beredningsarbete pågår inom med sikte på att en förordning ska beslutas . Vid civilutskottets sammanträde lade ledamöterna från , , och fram ett förslag om att utskottet med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ska föreslå att gör ett tillkännagivande till regeringen med följande lydelse: Regeringen ska utan dröjsmål – från beslut – besluta om en förordning med höjda riktvärden för trafikbuller, där de föreslagna riktvärdena motsvarar det förslag till förordning som remitterades där bl.a. riktvärdet för buller från spårtrafik och vägar föreslogs till ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad och för bostadsbyggnader avsedda för studenter vid universitet eller högskola. Förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader Regeringen fattade beslut om en förordning med bestämmelser om riktvärden för buller utomhus för spårtrafik, vägar och flygplatser vid bostadsbyggnader. Förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader träder i kraft . Utformningen av förordningen skiljer sig i några avseenden från det förordningsförslag som remitterades av den tidigare regeringen. När det gäller riktvärden för buller från spårtrafik och vägar vid en bostadsbyggnads fasad anges lägre nivåer i den beslutade förordningen än i det remitterade förslaget. I den beslutade förordningen anges att buller från spårtrafik och vägar inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad, vilket är lägre än i det remitterade förslaget. Vidare finns det i den beslutade förordningen en särskild bestämmelse som gäller för en bostad om högst och innebär att bullret vid fasaden i stället inte får överstiga ekvivalent ljudnivå. I den remitterade förordningen fanns en särskild bestämmelse för bostadsbyggnader som är avsedda för studenter vid universitet eller högskola som angav ett riktvärde på ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Den aktuella bestämmelsen i förordningen har följande lydelse: 3 § Buller från spårtrafik och vägar bör inte överskrida ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad, och ekvivalent ljudnivå samt maximal ljudnivå vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till byggnaden. För en bostad om högst gäller i stället för vad som anges i första stycket 1 att bullret inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. De aktuella motionerna som lämnades in under den allmänna motionstiden uttrycker farhågor om att beslut om ändringar i PBL och inte ska få genomslag i den förordning med riktvärden för buller som den nya regeringen övertagit ansvaret för att utfärda. Det är också bakgrunden till det förslag om ett utskottsinitiativ i frågan som lagts fram i samband med utskottets beredning av ärendet. Mot bakgrund av att de aktuella motionsförslagen redan har aktualiserat behovet av en förordning med riktvärden för trafikbuller behöver utskottet emellertid inte utnyttja de särskilda regler om utskottsinitiativ som finns uppställda i riksdagsordningen för att lägga fram ett förslag till . Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringen sent omsider, under slutskedet av beredningen av det nu aktuella betänkandet, har fattat beslut om en förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Beslutet har fattats efter en flitig uppvaktning från såväl oppositionen som företrädare för kommuner, fastighetsägare och byggbranschen. Trots att ett färdigt förslag fanns framarbetat och remitterat redan när den nya regeringen tillträdde lyckades regeringen inte fatta beslut om en bullerförordning som kunde träda i kraft med de ändringar i PBL och som syftar till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Regeringens saktfärdighet har sannolikt medfört att byggprojekt har försenats eller fått en annan utformning än byggherrens förstahandsval. Det finns således skäl att rikta kritik mot regeringens hantering av denna fråga, inte minst mot bakgrund av att det även fortsättningsvis finns behov av en snabb hantering av ett flertal utestående frågor om en reformering av plan- och bygglagstiftningen i olika avseenden. Med detta övergår utskottet till sakfrågan om innehållet i den beslutade förordningen. Regeringens förordning avviker från det förslag som remitterades av den tidigare regeringen i framför allt två avseenden. Det gäller dels det riktvärde som generellt ska gälla för bullernivån vid en bostadsbyggnads fasad, dels det särskilda riktvärde som ska gälla för en bostad om högst . I det första fallet har regeringen sänkt den godtagbara ljudnivån vid byggnadens fasad med i förhållande till det remitterade förslaget. Även när det gäller de särskilda bestämmelserna som är avsedda för små lägenheter har den godtagbara ljudnivån sänkts med .