bet · H201FöU11 · 2015-02-04 00:00:00 — betänkande 2014/15:FöU11 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 I betänkandet behandlar försvarsutskottet regeringens proposition försvar 2016–2020 (2014/15:109), följdmotioner som väckts med anledning av propositionen och vissa motioner om försvarspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor om bl.a. Försvarsmaktens uppgifter, mål för det militära och det civila försvaret, personalförsörjning, materielförsörjning och de ekonomiska förutsättningarna . Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner. Med bifall till propositionen föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om mål för det militära respektive det civila försvaret och ett förslag om inriktningen för krigsförband i . Dessutom föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat ska upphöra att gälla vid utgången av 2015. I betänkandet finns 23 reservationer (SD, V och FP) och två särskilda yttranden (M, C, FP och KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... Det militära försvaret och dess mål ............................................................ Försvarsmaktens operativa förmåga och uppgifter..................................... Det civila försvaret och dess mål................................................................ Styrningen av försvaret .............................................................................. Materielförsörjning och väsentliga säkerhetsintressen ............................... Ekonomiska förutsättningar för perioden ................................................... Det militära försvaret och dess mål, punkt 1 (SD) .............................. Det militära försvaret och dess mål, punkt 1 (FP) ............................... Förändrad ambitionsnivå för Försvarsmakten, punkt 3 (SD) .............. Förändrad ambitionsnivå för Försvarsmakten, punkt 3 (V)................. Förändrad ambitionsnivå för Försvarsmakten, punkt 3 (FP) ............... Det civila försvaret och dess mål, punkt 4 (SD).................................. Det civila försvaret och dess mål, punkt 4 (FP)................................... Försvarsmaktens organisation, punkt 5 (SD)....................................... Försvarsmaktens organisation, punkt 5 (FP) ....................................... , punkt 6 (FP).......................................................................... Personalförsörjning, punkt 7 (SD)....................................................... Personalförsörjning, punkt 7 (FP) ....................................................... Könsneutral värnplikt, punkt 8 (V) ..................................................... Frivilliga försvarsorganisationer, punkt 9 (V) ..................................... Styrningen av försvaret, punkt 10 (V) ................................................. Materielförsörjning och väsentliga säkerhetsintressen, punkt 11 (SD)..................................................................................................... Materielförsörjning och väsentliga säkerhetsintressen, punkt 11 (FP) ..................................................................................................... Ekonomiska förutsättningar för perioden, punkt 12 (SD) ................... Ekonomiska förutsättningar för perioden, punkt 12 (FP) .................... Försvarslogistik, punkt 13 (SD) .......................................................... Försvarslogistik, punkt 13 (FP) ........................................................... Cyberförsvar, punkt 14 (SD) ............................................................... Cyberförsvar, punkt 14 (V) ................................................................. krav på operativ förmåga, punkt 2 (FP) ................................ Ekonomiska förutsättningar för perioden, punkt 12 (M, C, KD)......... Förteckning över behandlade förslag............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /15 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Det militära försvaret och dess mål godkänner regeringens förslag om det mål för det militära försvaret som ska gälla . Därmed bifaller proposition 2014/15:109 punkt 1 och avslår motionerna 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del och 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 11. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (FP) 2.Tidigare krav på operativ förmåga godkänner regeringens förslag om att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat ska upphöra att gälla vid utgången av 2015. Därmed bifaller proposition 2014/15:109 punkt 2 och avslår motion 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del. 3.Förändrad ambitionsnivå för Försvarsmakten 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkandena 10 och 11, 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 15–19 och 22– 26 samt 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Reservation 5 (FP) 4.Det civila försvaret och dess mål godkänner regeringens förslag om det mål för det civila försvaret som ska gälla . Därmed bifaller proposition 2014/15:109 punkt 3 och avslår motionerna 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del, 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 5–10, 2014/15:837 av Boriana (M) och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 55, 56 och 77. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (FP) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT godkänner regeringens förslag om inriktningen för krigsförband i . Därmed bifaller proposition 2014/15:109 punkt 4 och avslår motionerna 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 1 i denna del, 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 12–14 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 23–26 och 68. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (FP) 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkandena 6, 7 och 9, 2014/15:1192 av (S) och 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 4. Reservation 10 (FP) 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkandena 8 och 15–17, 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 27 samt 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 27. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (FP) 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 13 (V) 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 14 (V) 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 15 (V) 11.Materielförsörjning och väsentliga säkerhetsintressen 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkandena 12–14, 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkande 5 och UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 32 och 35. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (FP) 12.Ekonomiska förutsättningar för perioden 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkandena 4 och 5 samt 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (FP) 2014/15:3094 av m.fl. (FP) yrkande 18, 2014/15:3095 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 45. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (FP) 2014/15:3093 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (FP), (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i betänkandet regeringens proposition försvar 2016–2020 (2014/15:109), följdmotioner som väckts med anledning av propositionen och vissa motioner om försvarspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till beslut i propositionen avser fyra frågor: godkännande av mål för det militära försvaret, mål för det civila försvaret och av inriktningen för krigsförband i Försvarsmaktens organisation 2016. Slutligen föreslår regeringen att godkänner att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat upphör att gälla vid utgången av 2015. Vid utskottets sammanträde beslutade utskottet att föreslå utrikesutskottet att avsnitt 4 Säkerhetspolitiken i regeringens proposition (s. 20–49) samt eventuella följdmotioner inom området lämnas över till ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott, UFöU, för gemensam beredning. Ut- rikesutskottet beslutade i enlighet med försvarsutskottets förslag. har därutöver lämnat över vissa motioner från den allmänna motionstiden till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Utskottet har som en del i beredningen genomfört en öppen utfrågning om försvar för perioden –2020. Utfrågningen hölls i förstakammarsal . Uppteckningen från utfrågningen finns i bilaga 3. beslutade om försvarets inriktning (bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Bland annat beslutade då om mål för det militära försvaret, om krav på Försvarsmaktens operativa förmåga och om insatsorganisationens utformning. I regeringens proposition försvar 2016–2020 (2014/15:109) lämnar regeringen förslag på en ny inriktning för krigsförband i Försvarsmaktens organisation . Regeringen föreslår mål för det militära och civila försvaret. Dessutom föreslås att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat ska upphöra att gälla vid utgången av 2015. Till grund för regeringens proposition ligger bl.a. Försvarsberedningens säkerhets- och försvarspolitiska rapporter Vägval i en globaliserad värld (Ds 2013:33) och Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20) . Den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. Den ryska ledningen har visat att den är beredd att använda sin militära förmåga för att uppnå sina politiska mål. Den försämrade säkerhetspolitiska situationen innebär förändrade krav på den svenska försvarsförmågan. I propositionen redovisar regeringen en inriktning för att stärka den svenska försvarsförmågan och öka den operativa förmågan i krigsförbanden –2020. Ytterst ska försvaret kunna möta ett väpnat angrepp. På så sätt skapar försvaret tillsammans med politiska, diplomatiska och ekonomiska medel en tröskel för den som skulle vilja angripa eller utöva påtryckningar med militära maktmedel. I ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget och de brister i den operativa förmågan som redovisas ser regeringen ett behov av att förstärka försvarsekonomin med ytterligare utöver tidigare redovisade tillskott. Den svenska försvarsförmågan syftar ytterst till försvar av det egna territoriet men ska också betraktas som en del i en gemenskap för stabilitet och säkerhet i norra . har möjlighet och ett ansvar att påverka utvecklingen i . Regeringen anser att bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. Samarbetet med är av särskild betydelse. Med tanke på utvecklingen i vår omvärld i allmänhet, och i i synnerhet, har en särskilt viktig position. Regeringen föreslår att en ny mekaniserad stridsgrupp organiseras på . Totalförsvar är den verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Totalförsvaret består av militärt och civilt försvar. Planeringen för totalförsvaret bör således återupptas och genomföras utifrån de planeringsanvisningar som regeringen beslutat. Planeringen är ett första steg i återupptagandet av det civila försvaret. De statliga myndigheternas förmåga på central och regional nivå att prioritera och fördela resurser vid höjd beredskap bör utvecklas. Stridskrafterna bör vara anpassade för uppgifter i och närområdet. Samtliga krigsförband ska ha ett krav på tillgänglighet i fred och ett beredskapskrav för krig eller krigsfara. Vid höjd beredskap ska inget krigsförband ha en beredskap som överstiger . Alla delar av Försvarsmaktens organisation som har uppgifter att lösa i händelse av höjd beredskap bör ges ett krigsduglighetskrav, vilket är en förutsättning för bedömning och värdering av de enskilda krigsförbandens status och därmed krigsorganisationens sammantagna operativa förmåga. Det är avgörande att krigsförband är personellt och materiellt uppfyllda samt samövade. Övningsverksamheten bör ökas och grundläggande behov av bl.a. personlig utrustning, sambandsmateriel, ammunition och standardfordon bör tillgodoses. Huvuddelen av arméstridskrafterna organiseras i två brigader. Hemvärnsförbanden är centrala för att upprätthålla militär närvaro i hela . Ubåtsjaktförmågan bör stärkas. Stridsflygets samtliga resurser bör krigsorganiseras i fyra flottiljer med sex divisioner för att stridsflygets fulla kapacitet ska kunna kommer vissa krigsförband att vara beroende av krigsplacerad pliktpersonal. Regeringen anser att en utredning bör tillsättas för att se hur en långsiktigt hållbar personalförsörjning kan uppnås. Den grundläggande militära utbildningen förändras så att den som genomfört utbildningen kan krigsplaceras. De förändrade kraven på försvaret påverkar även materiel- och logistikförsörjningen. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning. Stridsflygsförmågan och undervattensförmågan är tydliga exempel på områden av väsentlig betydelse för försvar. Även inom andra områden kan det finnas delar av system som kan betraktas som väsentliga säkerhetsintressen. Det militära försvaret och dess mål Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om det mål för det militära försvaret som ska gälla och avslår motionsyrkanden om det militära försvaret. Utskottet anser att regeringen bör fullfölja det förbättringsarbete kring resultatredovisning som ger möjligheter att bedöma regeringens genomförande av inriktningsbeslutet som helhet. Jämför reservationerna 1 och 2 (SD, FP). Regeringen föreslår att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att •hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen •förebygga och hantera konflikter och krig •skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp •skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Regeringen anför att ska kunna hävda sin suveränitet samt värna svenska suveräna rättigheter och nationella intressen. Genom att kunna förebygga och hantera konflikter och krig ska det militära försvaret, inom ramen för den solidariska säkerhetspolitiken, garantera politiska oberoende och självständighet och värna landets territoriella integritet. Det militära försvaret ska med sin befintliga förmåga och resurser vidare bidra till att skydda samhället och dess funktionalitet vid allvarliga kriser. Detta ska enligt regeringen kunna göras såväl enskilt som tillsammans med andra. Regeringen anser att målet för det militära försvaret behöver förtydligas så att det militära försvaret även ska skydda den svenska handlingsfriheten i händelse av politisk, militär eller annan påtryckning. Om det krävs ska kunna försvaras mot incidenter och väpnat angrepp. Enligt regeringen måste försvaret ha förmåga att möta kvalificerade motståndare. För att kunna hantera en försämrad omvärldsutveckling och kunna möta framtida hot måste den militära förmågan kontinuerligt uppdateras. Det kräver bl.a. att krigsförbanden deltar i kvalificerade övningar enskilt och med andra. Regeringen framhåller att genom deltagande i internationella krishanteringsinsatser bidrar till fred, stabilitet, hävdande av internationell rätt och respekt för mänskliga rättigheter samt till att motverka hot från stater och icke-statliga aktörer mot svensk och internationell säkerhet. I motion 2014/15:3094 av m.fl. (FP) anför motionärerna att regeringens förslag till mål för det militära försvaret bör avslås (yrkande 1). I motionen framhålls att utfallet av försvarsuppgörelsen och innehållet i inriktningspropositionen –2020 är en stor besvikelse för dem som värnar försvarets behov av betydande resursförstärkningar i en orolig tid. Försvarsuppgörelsen räcker inte för att möta ett ökat säkerhetspolitiskt hot enligt motionärernas bedömning. I motion 2014/15:3095 av m.fl. (SD) anför motionärerna att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de övergripande uppgifterna för det svenska försvaret (yrkande 3), dvs. •försvara rikets frihet och hävda territoriella integritet •optimera en försvarsallians mellan och om dessa länder skriver under en sådan •bistå det civila samhället vid katastrofer, störningar och olyckor •ge militärt bistånd i internationella insatser. Motionärerna anför även att bör tillkännage för regeringen som sin mening att det svenska försvaret inte längre ska anses vara av modellen insatsförsvar utan i stället ska anses vara ett existensförsvar (yrkande 11). I likhet med regeringen menar utskottet att ska kunna hävda sin suveränitet och att svenska suveräna rättigheter och nationella intressen ska värnas. Utskottet välkomnar regeringens förslag till förtydligande av målet så att det framgår att det militära försvaret även ska bidra till att skydda den svenska handlingsfriheten i händelse av politiska, militära eller andra påtryckningar. Utskottet vill understryka att ska kunna försvaras mot incidenter och väpnat angrepp och att det militära försvaret ska bidra till att skydda samhället och dess funktionalitet vid allvarliga kriser med sin befintliga förmåga och sina befintliga resurser. I det sammanhanget vill utskottet framhålla att det är viktigt att förbättra kommande resultatredovisningar i förhållande till de mål beslutar. Detta är nödvändigt för att förbättra möjligheter att bedöma regeringens genomförande av inriktningsbeslutet som helhet. från att regeringen fullföljer det förbättringsarbete med bl.a. bedömningsgrun- der och resultatindikatorer över längre tidsserier som regeringen aviserade i Med det som anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag till mål för det militära försvaret och anser inte att ytterligare åtgärder krävs . Försvarsmaktens operativa förmåga och uppgifter Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att de krav på Försvarsmaktens operativa förmåga som tidigare beslutat ska upphöra vid utgången av 2015. Utskottet ställer sig bakom det regeringen anför om att Försvarsmaktens operativa förmåga bör utgå från de förslag till mål för det militära försvaret, samt krav på tillgänglighet i fredstid och beredskap för intagande av höjd beredskap som ges i propositionen. avslår motionsyrkanden om förändrad ambitionsnivå för Försvarsmakten. Jämför reservationerna 3, 4 och 5 (SD, V och FP) och särskilt yttrande 1 (FP). Regeringen föreslår att de krav på Försvarsmaktens operativa förmåga som tidigare beslutat ska upphöra vid utgången av 2015. Regeringen anser att Försvarsmaktens förmåga ska svara mot de operativa behoven i , i närområdet och när det anses lämpligt utanför närområdet, utan krav på återtagning eller komplettering. Regeringen menar därför att Försvarsmaktens operativa förmåga bör utgå från de förslag till mål för det militära försvaret, samt krav på tillgänglighet i fredstid och beredskap för intagande av höjd beredskap, som ges i propositionen. Regeringens bedömning i propositionen är därför att Försvarsmakten bör bidra till målen för vår säkerhet och målet för det militära försvaret genom att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer lösa följande uppgifter: • Upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för intagande av höjd beredskap för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet inför en politisk, militär eller annan påtryckning och, om det krävs, försvara mot incidenter och väpnat angrepp • Främja vår säkerhet genom deltagande i operationer på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet •Upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta •Med sin befintliga förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Försvarsmaktens uppgifter ska utvecklas till att uttryckligen innefatta uppgiften att upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för intagande av höjd beredskap. Detta krävs enligt regeringen för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig samt skydda handlingsfrihet inför en politisk, militär eller annan påtryckning. Det krävs även för att försvara mot incidenter och väpnat angrepp. Försvarsmakten ska även främja vår säkerhet genom operationer på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet samt hävda suveränitet och värna suveräna rättigheter och nationella intressen. Försvarsmakten ska hävda territoriella integritet genom att övervaka territoriet samt upptäcka och avvisa kränkningar. Vidare ska Försvarsmakten även värna svenska suveräna rättigheter och nationella intressen utanför territoriet i enlighet med internationell rätt. Försvarsmakten ska kunna övervaka havsområden och luftrum i närområdet. Därutöver understryks i propositionen att Försvarsmakten ska bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Detta stöd ska ges inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser. Stödet till samhället vid allvarliga olyckor och fredstida krissituationer ska inte vara dimensionerande för Försvarsmakten. I vissa fall kan dock stöd till samhället ställa särskilda krav på exempelvis samverkan, planering, övning eller viss beredskap. Det regleras då i särskild ordning. I propositionen framhålls att Försvarsmakten i större omfattning ska kunna bidra med ett kvalificerat stöd till det övriga samhället. Regeringen anser att alla delar av Försvarsmaktens organisation som har uppgifter vid höjd beredskap bör organiseras som krigsförband och ges ett krigsduglighetskrav som betyder att förbandens förmåga att lösa sina uppgifter definieras. Krigsförbanden utformas i första hand för att kunna möta ett väpnat angrepp. Krigsförband som är utformade för att lösa sådana uppgifter har också en god grund för att lösa uppgifter i fredstid, t.ex. värnandet av den territoriella integriteten och deltagandet i internationella krishanteringsoperationer. Krigsförbanden måste vara bemannade, utrustade och samövade för att lösa sina uppgifter. Alla krigsförband har uppgifter såväl i fred som vid höjd beredskap. Genom att tydliggöra kraven på tillgänglighet i fred och vid beredskap för krig och krigsfara blir kraven på krigsförbanden tydligare. Med krigsduglighet avses hur väl krigsförbandet i sin helhet kan lösa sina huvuduppgifter direkt efter mobilisering vid beslut om höjd beredskap. Beredskapskraven innebär att krigsförbanden med sin befintliga krigsduglighet och utan föregående återtagning ska kunna mobiliseras inom efter beslut om höjd beredskap. Alla delar av Försvarsmaktens organisation som har uppgifter att lösa vid höjd beredskap organiseras som krigsförband och ges ett krigsduglighetskrav. Krigsförbanden består av stående förband, kontraktsförband och hemvärnsför- Utöver krigsförbanden finns det en förbandsreserv och en personalre- Krigsförbanden ska kunna hantera svenska klimatförhållanden inklusive För att snabbt stärka det militära försvaret anser regeringen att det är viktigt att vidta åtgärder för att förbättra krigsförbandens förutsättningar att verka. Mobiliseringsplanering och mobiliseringsövningar ska genomföras och ut- vecklas, liksom beredskapskontroller och beredskapsövningar. kontroller är väsentliga för att upptäcka brister och för att åtgärda svagheter i systemet som påverkar effektiviteten och förmågan till mobilisering. När det gäller ubåtsjaktförmågan anser regeringen att den är viktig för att bl.a. upprätthålla den territoriella integriteten. Ett antal åtgärder vidtas därför för att säkerställa ubåtsjaktförmågan. övningsverksamhet och en större redundans med fler besättningar ökar ubåts- De fem Visbykorvetterna kompletteras med två Gävlekorvetter vilka halvtidsmodifieras även i fråga om ubåtsjaktförmåga inklusive sensorer