bet · H301JuU1 · 2015-12-09 00:00:00 — skadas flera hundratals människor allvarligt i olyckor där alkohol och/eller narkotika är inblandat. Jag anser att det inte under några som helst omständigheter ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen, varken på land, på sjön eller i luften. Det är därför viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet gällande nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och se till att polisen ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att beivra överträdelser. Språket i rättsväsendet, punkt 36 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 4. För allmänhetens förtroende är det betydelsefullt att myndigheter använder ett språk som går att förstå. Vikten av ett lättbegripligt språk är viktigt vid all kommunikation med allmänheten inom rättsväsendets samtliga myndigheter. Exempelvis måste språket i domar och andra avgöranden från domstolarna vara välformulerat och lättbegripligt. Det är viktigt att enskilda har en möjlighet att förstå hur domstolen har resonerat. Det är viktigt att åtgärder vidtas för att säkerställa detta. Rättssäkra processer, punkt 37 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 5. Internet och snabba elektroniska kommunikationer innebär nya utmaningar för rättssamhället. Händelser beskrivs, debatteras och utforskas i en hastighet som rättsvårdande myndigheter har svårt att hänga med i. Risken är att allmänhetens ställningstaganden och slutsatser i praktiken väger tyngre än rättssamhällets. Personer misstänkta för brott får sin ”dom” av en krets av personer som agerar genom kampanjer på internet och i sociala medier. Uppgifter förvanskas eller förstörs och möjligheterna att i efterhand reda ut vad som inträffat försvåras eller i värsta fall omöjliggörs. Vittnen utsätts för hot och trakasserier. Det är en angelägen uppgift för hela samhället att säkerställa en bred kunskap om hur viktigt det är att rättsprocesser också har förutsättningar att vara rättssäkra processer. Rättsvårdande myndigheter och domstolar har egna hemsidor och arbetar också med kommunikation på internet. Det gör rättsväsendet mer närvarande och tillgängligt. Brottsanmälningar och kommunikation med medborgarna underlättas. Att övergrepp i rättssak, olaga hot, förtal och annat är brottsligt också på internet är viktigt att framhålla, liksom att lagstiftningen i vissa avseenden behöver uppdateras för att bättre anpassas efter den nya verkligheten. Lagstiftning är och ska i grunden vara teknikneutral men det är inte alltid detta är möjligt när äldre lagstiftning konfronteras med nya företeelser. I sådana fall måste en anpassning till de särskilda förutsättningar som gäller göras. Kontakt med unga brottsoffer, punkt 38 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 10. Många unga brottsoffer blir kränkta av det ifrågasättande som de möter i kontakten med vuxna som har till uppgift att hjälpa dem. Ett kunskapslyft behöver därför genomföras inom de olika yrkesgrupper som ofta kommer i kontakt med unga brottsoffer. Det behövs således en löpande fortbildning inom dessa yrken. Även i utbildningarna till de yrken som kommer i kontakt med unga brottsoffer bör det läggas in moment om bemötande av barn och unga som utsatts för brott. Polisens tillgänglighet, punkt 39 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. ombildades , och de 21 polismyndigheterna till en nationell myndighet: . Syftet med reformen är bl.a. att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat. som vissa funktioner måste centraliseras i den nya är ett av regeringens mål med reformen att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Som regeringen anför i budgetpropositionen (2015/16:1 utg.omr. 4 s. 15) skapas genom ombildningen tillfälle att åstadkomma utveckling och förändring. Vi anser i likhet med regeringen att det är angeläget att de utvecklingsbehov som identifierades under ombildningsprocessen leder till konkreta åtgärder och förbättringar, t.ex. när det gäller polisens tillgänglighet. Mot bakgrund av den genomförda ombildningen och det förändringsarbete som denna medfört ser vi inte i detta läge några skäl för att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Utvärdera medborgarlöften, punkt 40 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 2. Efter bildandet av en sammanhållen nationell polismyndighet har polisen i uppdrag att inleda medborgardialoger och att utfärda medborgarlöften. När löftena tas fram ska människor i lokalsamhället få vara med och löftena ska innehålla det som medborgarna upplever som problem. Kunskap och kompetens, som bl.a. finns hos kommunerna, måste i större grad vara en del i hur det brottsförebyggande arbetet bedrivs. Om samarbetet mellan kommunerna, civilsamhället och polisen ska bli effektivt finns det ett behov av att representanter på alla sidor har befogenheter att fatta beslut om nödvändiga åtgärder för att bekämpa och förebygga brott. Lokala samverkansmöten bör i större utsträckning hållas mellan tjänstemän med beslutsbefogenheter för att bli mer operativa. Det formella ansvaret för samarbetet med polisen bör i kommunerna ligga hos kommunstyrelsen. Det är väsentligt att införandet av lokala medborgarlöften lever upp till sitt syfte. Därför bör dessa utvärderas löpande. Polisens närvaro på internet, punkt 42 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. tillkännagav , som framgår ovan, att regeringen skulle vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottslighet på internet (bet. 2014/15:JuU1, rskr. 2014/15:77). Regeringen har i ett regleringsbrev gett Brå i uppdrag att kartlägga utvecklingen av it-relaterade inslag i de anmälda brotten. Myndigheten ska även analysera kompetens och kapacitet när det gäller it-relaterad brottslighet och forensiska it-undersökningar i den brottsutredande verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Som framgår ovan pågår även ett antal andra arbeten när det gäller it-relaterad brottslighet, t.ex. beredning av förslaget om att införa ett nytt brott som kriminaliserar identitetsstöld (Stärkt straffrättsligt skydd för egendom, SOU 2013:85). Vi anser att man bör avvakta det arbetet som sker på området och ser inga skäl att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Bemötande av brottsoffer, punkt 43 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:792 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 8. Det har pågått och pågår nu flera olika utbildningsinsatser inom bl.a. sexualbrottsområdet och andra insatser kring barns specifika behov och rättigheter. Detta är emellertid inte tillräckligt. Att stärka kompetensen kring brottsofferfrågor generellt och särskilt när det gäller sexualbrott och hatbrott eller när brottsoffret är ett barn, har en funktionsnedsättning eller är en hbtq- person, är ett arbete som kan och måste bli bättre. Jag anser att personal inom rättsväsendet både på grundutbildningen och som yrkesverksamma regelbundet ska ges adekvat utbildning för att kunna garantera brottsoffer, oavsett vem han eller hon är, ett respektfullt, professionellt och icke-diskriminerande bemötande. Detta arbete måste bedrivas både systematiskt och kontinuerligt samt intensifieras för att säkerställa förbättringar på området. Att kritik har framförts av organisationer som RFSL, Handikappförbunden och Rädda barnen, just vad det gäller kompetensbehov och bemötandefrågor, talar tydligt för att åtgärder behöver vidtas på området. Det bör således vidtas ytterligare åtgärder för att stärka fortbildningsinsatserna av rättstillämpare i syfte att säkerställa att brottsoffer bemöts på ett respektfullt, professionellt och icke-diskriminerande sätt. Bemötande av brottsoffer, punkt 43 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2015/16:792 av m.fl. (V) yrkande 3. Polisens arbetssätt behöver utvecklas när det gäller bemötande av brottsoffer. På varje polisstation ska en brottsofferstödjande person ha sin arbetsplats. Den som anmäler ett brott kan på så sätt tidigt få hjälp och stöd. Brottsofferstödjaren bör helst vara en person från Brottsofferjouren eller en annan förening, men det kan också vara en socialsekreterare från kommunen. i län var först i landet med en enhet med fokus enbart på brottsoffren. Brottsofferenheten startade , och består till hälften av poliser och till hälften av civila, bl.a. psykologer, jurister och kriminologer. Syftet med enheten är att utveckla hela myndighetens brottsofferstödjande och brottsförebyggande arbete samt att utveckla alla anställdas arbete i dessa frågor. Det handlar bl.a. om att utveckla samverkansformer, finna rutiner, bedriva utbildning samt att genomföra kartläggningar och utvärderingar. Utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer, punkt 44 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2646 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 och 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 12. Som regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 4, s 49) är regeringens mål när det gäller stöd till brottsoffer att skadeverkningarna av brott ska minska och att verksamheten till stöd för brottsoffer bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt med hög kvalitet. De som drabbats av brott ska få adekvat information och ett gott bemötande från rättsväsendets myndigheter. har många initiativ vidtagits inom rättsväsendet för att förbättra stödet till dem som drabbas av brott. Vi anser i likhet med regeringen att målet för verksamheten till stöd för brottsutsatta delvis har uppnåtts. Nationella trygghetsundersökningen (NTU) visar också att brottsutsatta i många delar är nöjda med sina kontakter med polisen, även om det finns ett utrymme för att förbättra arbetet ytterligare. Till exempel skulle kontakterna mellan polis och brottsoffer då brottet utreds skulle kunna förbättras. Den omorganisation som gjorts av polisen kommer att medföra bättre förutsättningar för en likvärdig och effektiv brottsutredningsverksamhet. Det är angeläget att de utvecklingsbehov som kommer fram under ombildningsprocessen också leder till konkreta åtgärder och förbättringar. Vi anser att man bör avvakta det arbete som bedrivs på området och ser inga skäl att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Rättsväsendet i kontakter med barn, punkt 45 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1481 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 2. Barn har rätt att komma till tals i frågor som rör dem, och deras åsikter ska beaktas i relation till barnets ålder och mognad. Denna rätt finns inskriven i , vilket innebär att de stater som skrivit under också ska se till att barnen de facto har en möjlighet att utnyttja sina rättigheter. Det kan handla om rätten att få komma till tals i frågor som rör barnet som person, t.ex. umgänge, vårdnad och boende, eller rätten att få veta vad som ska hända och varför. För att man ska kunna leva upp till bör barn erbjudas stöd av personer som har särskild kompetens för att arbeta med barn i exempelvis rättsprocesser eller utredningar. Den som hör eller förhör ett barn bör ha särskild utbildning för detta, och de instanser som har ärenden som rör barn bör ha rutiner för att säkerställa att barnet får komma till tals. Information om möjlighet till vittnesstöd, punkt 46 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 10. Som framgår ovan har tillsammans med regeringens uppdrag att gemensamt verka för att vittnesstödsverksamhet bedrivs vid samtliga tingsrätter och hovrätter (Ju2006/5404/). Vidare framgår att tillsammans med i rapporten – Förslag till en långsiktigt hållbar organisation för och finansiering av verksamheten har redovisat regeringens uppdrag att lämna förslag till en långsiktigt hållbar organisation för och finansiering av vittnesstödsverksamheten. I rapporten föreslås, som också framgår ovan, en rad åtgärder för att sprida information om vittnesstödsverksamheten. Från har information om att rapporten kommer att beredas vidare lämnats. Vi anser att man bör avvakta det arbete som sker på området och ser inga skäl att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande. Hatbrott, punkt 51 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 11 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 24. Kunskapen om hatbrott måste öka inom rättsväsendet och bland allmänheten. Detta gäller inte minst kunskapen om hatbrott mot hbt-personer. Många utsätts för hatbrott utan att vara medvetna om att man utsatts för ett brott och gör då inte heller någon polisanmälan. Samhället måste arbeta förebyggande mot hatbrott genom att tidigt involvera unga i diskussioner om attityder och värderingar. Vidare krävs ett tydligare fokus på dem som utsätter andra för hatbrott. I anmäls ca 5 000 hatbrott . Personuppklaringen är låg. Ett stort problem är att hatbrotten inte tas på tillräckligt stort allvar. Detta leder till att många inte vill anmäla att de utsatts för hatbrott. Det krävs ett mer omfattande arbete mot hatbrott. Polisens omorganisation möjliggör en förbättrad bekämpning av hatbrott. För att tidigare upptäcka brott med hatbrottsmotiv krävs utbildning av poliser. Det handlar t.ex. om att ställa rätt frågor till målsäganden vid anmälan, men också om att vid husrannsakningar säkra bevis på föremål som skulle kunna kopplas till hatbrott. bedöms enligt polisen ett stort antal hatbrott felaktigt som mängdbrott. Det gör också att brotten prioriteras lägre än om det hade varit fråga om ett brott med hatbrottsmotiv. Vid polisanmälan är det därför viktigt att målsäganden uppger att han eller hon har utsatts för ett hatbrott. Polisen bör vid en anmälan om brott ställa frågor på ett sådant sätt att ett eventuellt hatbrottsmotiv framkommer. Polisen beskriver att de ibland har svårt att bevisa att ett brott är ett hatbrott. Intrycket är också att åklagarväsendet bedömer denna typ av brottslighet olika. Här är det viktigt med en samsyn om vad som krävs för att ett brott ska bedömas vara ett hatbrott. Det behövs en enhetlighet i hela landet för att öka tryggheten hos de utsatta. , och har enats om att beskriva hatbrott på ett enhetligt sätt. Det krävs nu att definitionen sprids till alla anställda inom respektive myndighet, så att alla som arbetar med hatbrott får kännedom om definitionen. Narkotikabrott, punkt 52 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 3. Internet ger nya möjligheter att förmedla och söka efter information eller att köpa och sälja varor. Även rörligheten av människor och varor över 15 landsgränser har ökat. Dessa förändringar i samhället har påverkat narkotikabrottsligheten och förutsättningarna för den. I takt med utvecklingen har utbudet av droger ökat, sett både till mängd och till antalet preparat. Teknikutvecklingen har varit gynnsam för den illegala narkotikahandeln och har inneburit förenklade sätt för förmedling och distribution av droger. Vi anser att det därför är viktigt att polisen har en ständig närvaro även på internet för att motverka illegal försäljning av narkotika. Det är viktigt att säkerställa en utökad kompetens hos polisen i användandet av internet i arbetet mot narkotikabrott. It-relaterad brottslighet, punkt 53 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 11. I Brås rapport 2015:6 Polisanmälda hot och kränkningar mot enskilda personer via internet, konstaterar att kunskapen om it-relaterade brott generellt sett är låg inom hela rättsväsendet. Detta leder till att även ärenden som har utredningspotential riskerar att läggas ned eftersom kunskapen saknas om möjliga utredningsåtgärder. Detta är allvarligt. Vi menar att det behövs ett kunskapslyft genom hela rättskedjan när det gäller internetrelaterad brottslighet. Den tidigare regeringen inledde ett arbete för att öka kunskapen om internetrelaterad brottslighet genom hela rättskedjan. Flera utredningar tillsattes för att se över brottsligheten på internet. Brås rapport är även den ett resultat av ett uppdrag som den tidigare regeringen gav för att kartlägga problemet med hot och kränkningar på internet. Det är viktigt att det arbetet fortsätter och inte tappar i tempo. Den som begår ett brott ska ställas inför rätta oavsett om brottet begås på eller utanför internet. Rättsväsendets it-kunskaper, punkt 54 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2684 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3. Av Brås rapport 2015:6, Polisanmälda hot och kränkningar mot enskilda personer via internet framgår att det kan vara svårt att bevisa brott som begås på internet. För att kunna identifiera en okänd gärningsperson krävs ofta att information lämnas ut från det företag som tillhandahåller den internettjänst eller den webbsida där kränkningen ägt rum. Det handlar då om inloggningsinformation i form av så kallade IP-nummer. I rapporten betonas att det är ett stort problem att få ut de inloggningsuppgifter som krävs för att kunna spåra okända gärningspersoner. Detta gäller i synnerhet för internettjänster som tillhandahålls av företag som befinner sig utanför . Det finns vidare svårigheter att kunna styrka brottet i ärenden där en misstänkt person identifierats. Detta kan bero bl.a. på bristande it-kompetens hos polis och åklagare. Även den ovannämnda Brårapporten vittnar om låga it-kunskaper i rättsväsendet på alla nivåer, från den som tar emot anmälan till utredare, åklagare och domare. Detta måste åtgärdas. Personuppgiftslagen, punkt 55 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2684 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 4. Personuppgiftslagens syfte är att utgöra ett skydd mot att den personliga integriteten kränks. Genom personuppgiftslagen finns möjligheter för den som har blivit kränkt att få ett skadestånd. I realiteten används dock inte detta . Brås rapport visar att polisen mycket sällan registrerar polisanmälningar som rör brott mot personuppgiftslagen. Detta kan förklaras med att varken poliser eller åklagare har tillräckliga kunskaper om personuppgiftslagen. Emellertid måste det åligga åklagarväsendet att använda även detta lagrum. Rättsväsendets kompetens när det gäller personuppgiftslagen måste höjas. Om dagens lagstiftning i realiteten är tandlös måste en skärpning ske så att åtal för grova kränkningar på internet verkligen väcks och det finns en reell möjlighet till skadestånd. Det är först när hotet om att upptäckas och fällas blir en realitet som lagen kan få en förebyggande effekt. Nationell djurskyddspolis, punkt 57 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2005 av och (båda SD) och 2015/16:2751 av (SD) yrkande 2, 2015/16:2866 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:3108 av (SD) yrkande 2. Det är viktigt att arbetet med djur och hanterandet av brott mot djur sköts på ett korrekt och effektivt sätt. Denna typ av arbete kräver dock ofta både resurser och specialkompetens. I inrättade polisen en särskild s.k. djurskyddspolis 2011, vars medlemmar arbetar på heltid mot djurplågeri och djurskyddsbrott. I har satsningarna på djurskyddspoliser än så länge varit av mindre och av lokal karaktär. Djurskyddspolis finns emellertid i större utformning bl.a. på och i . De satsningar på djurskyddspolis som gjorts i har lyfts fram som ett föregångsexempel och har varit uppskattade av såväl polis som allmänheten. Vi vill se att det införs en djurskyddspolis på nationell nivå. Vi anser också att det bör införas en särskild utbildning i syfte att rekrytera ny kompetent personal. Miljöbrottslighet, punkt 60 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. Polisen och hanterar ungefär 4 000 miljöbrott . Tillsynsmyndigheternas uppgift är att göra en polisanmälan så fort de misstänker att ett miljöbrott har begåtts. Miljöbrottsutredningar bygger ofta på ett nära samarbete med tillsynsmyndigheter, t.ex. kommunernas miljökontor och . Miljöbrott är en allvarlig och ofta svårutredd form av brottslighet. Därför är det viktigt att polisen har tillgång till den expertkompetens som behövs. Vidare bör de civila utredarna med specialkompetens inom t.ex. miljöbrottslighet kunna användas på ett mer effektivt sätt. Anslag m.m. inom utgiftsområde 4, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens 20 utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I partimotionen 2015/16:3043 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikesfödda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande.