bet · H201JuU15 · 2015-03-24 00:00:00 — Det fanns en utredare, men han slutade och man brydde sig inte om att tillsätta någon ny. Det finns verkligen anledning att ordna detta. Det finns ett neddraget anslag. Tyvärr är det ju så att Socialdemokraterna och i regeringen får regera med Alliansens budget, och det är bortdraget från . Det gör att många utredningar har fått läggas ned även om de har varit angelägna. Vi tycker trots det att detta är en mycket angelägen fråga, och därför vill vi att utredningen ska komma igång. Ett rättssamhälle som vårt måste värna ordning och säkerhet i domstolarna och att människor kan känna sig trygga. av passivitet vill vi nu att regeringen genom ett snabbt arbete ser till att det kommer en utredare och sätter igång med detta. Jag kunde inte låta bli att begära replik när talar om de åtta förlorade åren. Jag hade ju just i mitt anförande berättat hur mycket kraft som har lagts på att öka det fysiska skyddet vid våra domstolar. Jag kan ta det igen: fasta säkerhetskontroller, röntgenutrustning vid inpassage till domstolar och en ökning från 80 ordningsvakter vid domstolarna till 125 . Och som jag nämnde är det alltså 16 domstolar i hela riket som inte har ordningsvakter , varav 10 är tingsrätter. Jag tar alltså lite illa vid mig när säger att vi inte har gjort någonting för att stärka skyddet vid våra domstolar. Vi får ta tag i saker . Vi har arbetat med det fysiska skyddet. går vi även in i själva rättssalen, för att stärka skyddet för dem som vittnar och för dem som är målsägande. Det gör vi bland annat genom att vi exempelvis vill förbjuda att man sitter med symboler som kan verka stötande för dem som ska vittna eller kanske för brottsoffer som har utsatts för någonting. Vi ser fram emot att regeringen tar ett krafttag, tar detta till sig och kommer att genomföra detta. Det ligger helt i linje med vad vi har försökt åstadkomma när det gäller att öka säkerheten vid våra domstolar. Vi välkomnar att tar på sig att se till att förbättringarna av säkerheten vid domstolarna genomförs. Eftersom det har blivit modernt att tillrättavisa varandra i kammare vill jag påpeka att jag heter , utan tyskt uttal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor , 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013 och 2014 - varför gjordes det inte mer då? Och det hade varit fullständigt skandalöst om man inte hade gjort något alls. De åtgärder som ledamoten talar om är alltså ganska självklara. Men de räcker inte, eftersom vi till och med måste ha ett tillkännagivande. Jag vill tacka för svaret. Jag ber om ursäkt för mitt uttal. Vi skåningar bor närmare än de flesta och har därför det tyska uttalet. Man kan alltid säga att man vill ha mer. Men vi har höjt anslagen just för att öka säkerheten vid våra domstolar så att domstolarna kan säga: Detta fungerar inte. Domstolarna sa bland annat att det allra största behovet gällde just att åhörare som kommer till domstolarna hade med sig olika tillhyggen för att komma in i rättegångssalen. Det var det mest akuta som domstolarna nämnde. Därav har vi infört larmbågar, röntgenutrustning och säkerhetssalar vid våra domstolar. Så visst har det gjorts saker vid våra domstolar. Jag har själv sett vad man beslagtar från åhörare. Vi tror att det är ungefär som vid säkerhetskontrollen på planet, en nagelsax eller något liknande. Men det handlar om riktiga tillhyggen som tas med in i rättssalen. sa att det var det akuta behovet. De var oroliga för säkerheten, såväl för andra åhörare, personal, vittnen och målsägande som för brottsoffer vid våra domstolar. Återigen: Det fysiska skyddet har ökat. Det är framgångsrikt. Men går vi in i själva rättssalen för att genomföra förändringarna där. Det hoppas jag att vi alla kan vara överens om, även jag och . Ledamoten berömmer sig för allt som har gjorts under de många åren. Men vi är överens om att det inte alls är tillräckligt. Inte sant, ? Annars skulle vi väl inte ha ett tillkännagivande. Det är klart att ni skulle ha gjort mycket mer för att ordna upp det. Det var det jag menade med att räkna upp alla årtal. Vad har ni gjort? Jo, ni har gjort enstaka saker. Och det har vi aldrig satt oss emot. Det är alldeles utmärkt. Men det räcker inte. Och det borde ha gjorts mycket tidigare. Det är det jag vill säga. Kammaren debatterar processrättsliga frågor. Det handlar alltså främst om domstolarnas arbete. Att domstolarnas arbete är effektivt och rättssäkert är en av de viktigaste faktorerna för en fungerande rättsstat i ett demokratiskt samhälle. Rättegångar som drar ut i onödan innebär inte bara ett lidande när ett brottsoffer är inblandat, utan det kan också leda till långa häktningstider eller, när det handlar om tvistemål, stora ekonomiska förluster. Därför är det viktigt med effektivitet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor Just i straffprocessen är det centralt att vittnen och målsägande vågar ställa upp och berätta om det som de varit med om och sett. Därför är det, precis som talade om tidigare, viktigt att vittnen och målsäganden känner sig trygga i rättssalen. Den borgerliga regeringen har inte gjort tillräckligt . Kanske prioriterade de höjda straff på än det ena än det andra, snarare än att säkerställa att de som är åtalade för brott blir dömda. Om vittnena inte vågar berätta kommer vi nämligen inte att komma dit. Vi talar alltså om själva kärnan i domstolsprocessen. Även rättssäkerheten är av central betydelse. Processen ska gå till på ett förutsägbart sätt. Och den som är åtalad för ett brott ska också ha förutsättningar att försvara sig. Antagandet att man är oskyldig tills man är lagligen dömd är centralt. Därför är det också viktigt att vi inte naggar rättssäkerheten i kanten genom att exempelvis införa anonyma vittnen, vilket några av ledamöterna har förespråkat . Anonyma vittnen betyder att den som är åtalad inte vet vem som har sagt någonting om det som har hänt. Möjligheten att ifrågasätta den utsagan kan förminskas eller gå förlorad. Om försvararen har tillgång till dessa uppgifter hamnar försvararen också i en svår position där man inte kan berätta allt man vet för sin klient. Jag tror att det tål att funderas på, även för dem som förespråkar anonyma vittnen, att vi då är inne och tullar på ett av de mest centrala begreppen i processrätten: rättssäkerhet. Ytterligare en viktig del av processrätten och det system som vi i har är den demokratiska insynen i form av nämndemän. Visst har det funnits många problem med hur nämndemannasystemet har fungerat, inte minst att det har varit en skev representation. Det har varit alltför många gamla och alltför få i arbetsför ålder. Det har varit alltför många som har vit hudfärg och alltför få med annan etnisk bakgrund. Det har gjorts en utredning som också har kommit med förslag för att förbättra nämndemannasystemet. Och det välkomnar . Däremot vänder vi oss emot de förslag om att slänga ut barnet med badvattnet och helt avskaffa den viktiga demokratiska insynen i högre rätt som det också har talats om här . Jag tror att det är viktigt att den nuvarande regeringen gör bättre ifrån sig än den förra när det gäller säkerhet i domstolarna. Men jag vänder mig emot att vi ska mäta framgången i det arbetet med hjälp av antalet ordningsvakter. Jag tror inte att tryggheten i ett samhälle kan avgöras av eller mätas med antalet ordningsvakter eller övervakningskameror. Det är väl snarare ett mått på otrygghet, ett mått på att vi inte har lyckats förebygga de hot som kommer. Därmed är det inte sagt att vi inte ska sätta in åtgärder, till exempel ordningsvakter, där det behövs. Men låt oss påminna oss själva om att det idealiska naturligtvis vore noll i stället för över hundra. nämner att vi inte ska använda antalet ordningsvakter som ett mått på att vi har varit framgångsrika. Jag tycker att det ligger en del i det. Man kan naturligtvis säga att vi helst hade sett att det inte behövdes några ordningsvakter. Då finns det en liten risk att jag säger att vi inte heller behöver någon polis, för vi kan alla vara snälla mot varandra och leva i en trevlig värld tillsammans. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor Men vi måste vara så pass verklighetsförankrade att vi förstår att världen ser ut som den gör, och då behöver vi faktiskt ha poliser, tulltjänstemän, ordningsvakter, larmbågar vid våra domstolar och röntgenutrustning så att vi kan ta personer som tyvärr inte har samma goda rättsmedvetande som och jag har utan vill förstöra en rättegång. Nej, vi kan inte mäta framgången i hur många ordningsvakter vi har i en domstol. Då vill jag fråga om hon tycker att det är fel att vi har ökat antalet från 80 till 125, när självt anser att säkerheten och tryggheten vid våra domstolar har ökat. Jag är lite osäker på hur jag ska uppfatta det. Vill minska antalet ordningsvakter, eller vad menas? Tack, , för frågan! Jag tycker att det är väldigt viktigt att resonera om vad det är vi ska mäta. Jag tror, precis som var inne på här, att vi ska mäta tryggheten. Exemplet om antalet poliser tycker jag också illustrerar de problem som kanske har funnits med vilka mått man har valt för tryggheten i samhället. Det huvudsakliga och nästan enda målet har varit att man ska ha just 20 000 poliser. Jag hoppas att vi snarare skulle vilja mäta kvaliteten och andelen brott som upp, att fokus ska läggas på det vi faktiskt vill uppnå och inte på medlet, det vill säga antalet ordningsvakter eller antalet poliser. Jag tror nog, precis som diskussionen tidigare med handlade om, att det hade behövts fler åtgärder än vad den tidigare regeringen mäktade med att prioritera, snarare än mindre och färre. Visst är det så. Vi ska naturligtvis mer ha ett mått på trygghet än på medel, men medel är ju också en väg till målet. Vi behöver därför ha poliser på våra gator och torg. Vi kan inte bara prata om att vi vill ha det på ett visst sätt och så hoppa över hur vi ska nå dit. Jag tycker att reformen med fler poliser, där Alliansen ökade antalet poliser med 2 500, var synnerligen god. Sedan tycker jag inte att man ska slå sig till ro med det och säga att vi nu har 2 500 fler poliser. Där delar jag fullständigt uppfattning, och har vi också genomfört en förändring av polisen, som ska bli en enda myndighet i stället för dagens 21 och där man betonar vikten av lokala, närvarande poliser. Det var det som alliansregeringen sa tidigare: Fler poliser, så att vi får ut poliser på gator och torg! Sedan är jag tyvärr den förste att erkänna att polisen kanske inte fullständigt mäktade med att ta emot 2 500 poliser och få ut dem i yttre tjänst. Vi har haft kraftfulla samtal med rikspolischefen om detta och sagt att det är oacceptabelt. Fler poliser ska ut i verksamheten, ut på våra gator och torg, för att förebygga brott. När vi är inne på förebyggande av brott: nämnde tidigare att man inte skulle mäta framgången i antalet ordningsvakter och inte heller i antalet övervakningskameror. Men övervakningskameror är också ett medel för att nå målet. Rätt använda övervakningskameror kan vara en väldig tillgång för polisen. Genom att sätta upp en kamera vid ett torg där man vet att det händer mycket hemskheter får polisen ytterligare ett komplement i sitt arbete för att kunna nå dit både och jag vill, nämligen att klara upp brott. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor pratade om fler poliser på gatorna, och då skulle jag vilja betona på gatorna. Bara fler poliser, till exempel fler poliser i receptioner eller fler poliser som är föräldralediga, ökar ju inte tryggheten och säkerheten i samhället, även om det naturligtvis i och för sig är behjärtansvärt och mycket bra att poliser är föräldralediga när det finns skäl. Även om den här debatten handlar om processrättsliga frågor engageras jag väldigt mycket av hur vi mäter och vilka mål vi sätter upp och vilka frågor vi ställer till våra myndigheter, för utefter detta får vi svar. Jag tror att det är dags för regeringen att gå bort från new public management-tänket och börja mäta det som spelar roll, sätta de mål som leder i rätt riktning och slopa pinnjakten. Därför vill jag också betona att det är viktigt att vi här i inte hemfaller åt att slå oss för bröstet över antalet ordningsvakter eller poliser, utan snarare sätter fokus just på det som är viktigt. Som jag nämnde tror jag inte heller att antalet övervakningskameror är ett klokt mått för oss att styra efter. Det går säkert att analysera resultaten lite olika. Inte minst måste även integritetsaspekterna väga mycket tungt när det gäller just övervakningskameror. Vi behöver helt klart styra våra myndigheter så att vi uppnår kvalitet och resultat snarare än fina siffror på papperet. Först en liten reflexion: Det har talats här i debatten om säkerheten i våra domstolar. kom 2012 med en rapport till , där man efterlyste möjligheten att montera säkerhetskameror i rättssalarna som kunde sättas igång i samband med överfall. Det tillsattes en departementsutredning som skulle ha gått i mål , men det gjorde den inte. Finns det möjligen någon företrädare här från S som kan förklara varför den nuvarande regeringen inte har tillsatt någon ny utredning på detta viktiga område? Det var det ena. till det jag egentligen tänkte säga. Ett resultat av höstens val är en kraftig ökning av antalet nämndemän från . Ett annat ytterkantsparti, Feministiskt initiativ, klarade inte riksdagsspärren men röstades in i 13 kommuner och fick därmed också mandat att nominera nämndemän. Av demokratiska skäl är det inte möjligt att på förhand sortera bort vissa partiers företrädare. Även extrempartier till höger och vänster måste med nuvarande system ha rätt att nominera nämndemän. Klokt nog tog alliansregeringen till sig av den allt hårdare kritik som har framförts i samhällsdebatten mot just nämndemannasystemet. Genom ett av den förra sista beslut skärptes kraven på nämndemännen. kan domstolarna begära utdrag ur polisens belastningsregister. Nämndemän får inte längre ha gått i konkurs. Det har också blivit lättare att avsätta nämndemän som har begått brott eller som på annat sätt är olämpliga. gäller också att nämndemän måste genomgå en obligatorisk introduktionsutbildning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor Allt detta, herr ålderspresident, är steg i rätt riktning, men de undanröjer inte grundproblemet med politiskt valda lekmän i våra domstolar. Varje gång nämndemän tvingas lämna sina uppdrag på grund av att de har gjort bort sig - och det händer ganska ofta - rubbas förtroendet för domstolarnas verksamhet. Statskontoret har redovisat sin analys av förslag om att införa en så kallad fri kvot så att av nämndemannauppdraget ska kunna sökas av svenska medborgare utan politisk koppling, som partierna fortfarande ska kunna nominera sina egna trotjänare och sympatisörer till att vara domare. Statskontoret skriver att den fria kvoten inte skulle påverka representationen av nämndemän med utländsk bakgrund men leda till en viss underrepresentation av kvinnliga nämndemän. Intresset för nämndemannauppdrag kommer fortfarande att vara störst i gruppen äldre, konstaterar man och hänvisar till en medborgarundersökning. Någon påtaglig föryngring av nämndemannakåren skulle det alltså inte bli. Sammantaget bedömer Statskontoret att införandet av en fri kvot troligen inte skulle leda till en mer allsidigt sammansatt nämndemannakår. Men för att locka yngre personer till uppdrag föreslås i stället ändrade tjänstgöringsvillkor och en dubblering av heldagsersättningen från till . Det blir åtskilliga miljoner som jag inte har hört att regeringen är beredd att skjuta till. Kort sagt, herr ålderspresident: Jag tvivlar på att det är meningsfullt att gå vidare med förslaget om den fria kvoten. föreslog och att nämndemännen ska avskaffas i hovrätterna och kammarrätterna. Dessvärre valde alliansregeringen att inte genomföra utredningens förslag i dessa delar. Den formella motiveringen för att nämndemän ska delta även i överrätterna är att de precis som i underrätterna bidrar till ökad insyn och garanterar att domstolarnas dömande ligger i linje med allmänna värderingar i samhället. Men närmare betraktat är det oklart på vilket sätt insynen blir bättre. Nämndemännen är i likhet med yrkesdomare förbjudna att yppa vad som sägs under domstolens överläggningar. Det högtidliga talet om medborgerliga värderingar och mångfald är väl egentligen rätt tomt prat. Det går aldrig att få en representativ sammansättning inom gruppen av två eller tre nämndemän. I enlighet med de båda utredningarna menar jag - och som jag hörde framhålla tidigare - att tiden är mogen för att avskaffa nämndemännen, åtminstone i överrätterna. Vi ska ha klart för oss att när den ordningen infördes av dåvarande justitieminister var tanken att hovrätterna skulle inrätta sig i det socialistiska ledet och bli mer mottagliga för signaler från progressivt politiskt håll. Det är så det står i förarbetena. Förra höstens uppstramning av nämndemannasystemet markerar början på en omprövning i riktning mot minskat nämndemannainflytande. Jag hoppas såklart att denna omprövning fortsätter och kommer att leda fram till en ordning med enbart juridiskt utbildade domare i våra domstolar. Men innan vi är där kan ett naturligt andra steg vara att återgå till den ordning som gällde , nämligen att nämndemännen har kollektiv rösträtt i tingsrätt och länsrätt. Ett tredje steg är att avskaffa nämndemännen i överrätterna, precis som och föreslog. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor I JuU15 behandlas också min motion om en försöksverksamhet med tv-sända rättegångar. För mig är det självklart att en offentlig rättegång ska kunna följas av alla som vill följa den, inte bara av ett begränsat antal åhörare som får plats i rättssalen. Lika självklart är det att den personliga integriteten måste beaktas, liksom att närvaron av tv-kameror inte får gå ut över rättssäkerheten eller kvaliteten i den dömande verksamheten. Om en domstol i något fall bedömer att en tv-sändning av rättegången påtagligt skulle försvåra utredningen av saken ska det med mitt förslag alltid vara möjligt för domstolen att besluta att förhöret inte ska tv-sändas. Möjligheten att hålla förhandlingar bakom stängda dörrar ska också finnas kvar, även om det nu drygt fotoförbudet uppmjukas något. Med detta sagt hade jag inte väntat mig annat än att utskottet skulle avstyrka min motion. Jag tycker ändå att utskottet argumenterar lite väl svagt, inte minst när det gäller tv-sända rättegångar. Utskottet hänvisar till ett frågesvar där justitieministern svarar att hon är tveksam till att det finns ett allmänintresse av att sända rättegångar i tv. Hon säger att det finns andra sätt att förbättra allmänhetens insyn i domstolsprocessen och att det inte finns några planer på att ta initiativ i frågan. Jag vill verkligen inte gräla med utskottet, men jag konstaterar att det är frågesvaret levererades. Debatten om tv-sända rättegångar har inte varit livlig - jag säger inte det - men positionerna har flyttats fram. Några exempel på det är att nuvarande och föregående president båda har bytt fot och uttalar sig för tv-sända rättegångar. Lagmannen och utredningsproffset konstaterade i samband med att det utan tvivel finns mål som har stort allmänintresse och där den utvidgade offentligheten inte är till skada för parterna eller förhörspersonerna. I sådana mål kan han hålla med om att tiden kan vara mogen för att försiktigt öppna för tv-sända rättegångar. Vi var rätt många som våren och satt bänkade framför tv:n och via SVT följde tingsrätts tv-sändningar av Breivikrättegången. Även i och finns möjlighet att tv-sända rättegångar. I våra nära grannskap uppfattas tv-sända rättegångar som ett naturligt inslag i det demokratiska samhället. Krigsförbrytartribunalen i tv-sänder förhandlingar mot misstänkta krigsförbrytare. rättegångar kan följas på domstolens hemsida. Jag tänker inte yrka på någonting, men jag är glad och nöjd att jag har kunnat bidra i debatten om hur kan medverka till att stärka rättssäkerheten och insynen i våra domstolar. Jag fick en direkt fråga av . Utredaren slutade sitt uppdrag - och det fanns anledningar till det - . Om man hade tyckt att det var en mycket viktig utredning hade man dagen efter kunnat tillsätta en ny utredare. Det var ju fråga om en ensamutredare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor Bland det första en ny regering gör vid byte av majoritet är att gå igenom alla pågående utredningar. Vissa läggs ned och vissa fortsätter. Den här gången blev det extra besvärligt för min regering eftersom det blev minus 200 miljoner i budgeten. Därför måste man sortera extra. De uppgifter som jag har fått är att regeringen har en avsikt att tillsätta en utredare. Dessutom arbetar med att frågorna ska skötas ordentligt. Vad gäller det första påståendet från , att man dagen efter kunde ha tillsatt en ny intern departementsutredare: Det hade man kunnat göra, men jag tror inte att alliansregeringen var ensam om att ha gått in i en valrörelse då. Jag tror att även Socialdemokraterna hade tagit steget in i valrörelsen. Det är väl också allmän kutym att man inte tillsätter så många utredningar före ett val. Det har i alla fall jag för mig, men det kanske är en nyordning. Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt att man står här och anklagar den borgerliga alliansen för att inte bry sig om säkerheten i domstolarna när man själv nu har makten och möjligheten att på damma av , som visar att majoriteten av domare och även parter verkligen skulle uppskatta om det fanns en möjlighet att vara säkerhetsövervakade i den mån det behövs. Det är som sagt fritt fram för att ta initiativ där. Det gör man inte. Men det är ju lovande om har rätt i att det är på gång. Det ska jag kontrollera. Jag vill säga något om detta ständigt återkommande att regeringen nu får regera med Alliansens budget och att det innebär mindre anslag för att tillsätta utredningar. Regeringen tillsätter faktiskt utredningar som majoriteten i opposition inte ens vill ha. Jag tänker på . Jag tänker på att regeringen tillsätter en samordnare som ska utreda något som en majoritet i har sagt att den inte vill ha utrett. Jag tycker att ni i så fall borde hushålla lite bättre med pengarna. Att hushålla med pengarna betyder inte att vi ska göra precis som de som är opposition vill. Jag har aldrig hört förut att man i en regering slutar att regera valåret. Jag trodde tvärtom att man var skyldig att sköta landet ända fram till valdagen och kanske till och med efter valdagen fram tills en ny regering tillträder. Det står i betänkandet - som kanske inte har läst, och det kan jag förstå - att regeringen ska tillsätta en ny utredare. Det kommer att komma. Jag vill också kommentera det här med tv-sända rättegångar. Jag tycker att det är en jättesvår fråga. Blir vittnena mer villiga att vittna? Känner sig målsäganden uthängd eller är orolig för att medverka? Vad händer med den som blir dömd, som då har varit i varje människas hem i det här landet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Processrättsliga frågor Jag tror att det krävs en ganska stor integritetsutredning av det här med tv-sända rättegångar. Men jag vill inte svara ja eller nej på det. Jag tycker bara att det är en mycket svår fråga. Jo, jag har läst betänkandet. Annars hade jag inte noterat att utredningen i departementet inte gick i mål . Jag hade inte vetat det om jag inte hade läst betänkandet. Men jag är som sagt tacksam om den kommer att tillsättas igen. Huruvida en regering slutar att regera eller inte när det är val är väl inte riktigt vad det handlar om när man inte tillsätter en intern utredning. Det är väl inte detsamma som att sluta regera. Då har vi kanske lite olika syn på det. kom in på min motion om tv-sända rättegångar. Hade läst min motion hade hon vetat under vilka förutsättningar som jag föreslår att man ska kunna inleda en försöksverksamhet med tv-sända rättegångar. Detta med integritet och annat är sådant som jag berör uttryckligen och förhållandevis omfattande i motionen.