bet · H201SoU7 · 2015-03-30 00:00:00 — Utredningen om åldersgränsen för fastställelse av ändrad könstillhörighet (S 2014:03) överlämnade betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) till statsrådet . Utredningens uppdrag har varit att utreda om åldersgränsen för fastställelse av ändrad könstillhörighet bör ändras. Utredningen föreslår att könstillhörighetslagen upphävs och ersätts av två nya lagar, en lag om ändring av juridiskt kön och en lag om tillståndsprövning av ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna. Lagen om ändring av juridiskt kön ska reglera förutsättningarna för en ändring av en persons juridiska kön i folkbokföringen, vilket innebär att en person tilldelas ett nytt personnummer. Utredningen föreslår att ett krav för att en ung person ska ges tillstånd till ingrepp i könsorganen eller avlägsnande av könskörtlarna är att personen har fyllt . Andra förutsättningar för tillstånd är att det är förenligt med vetenskap och beprövad erfarenhet, att vårdnadshavaren samtycker och att den unge har tillräcklig mognad att själv samtycka till ingreppet. Motionsyrkanden om ersättning till tvångssteriliserade transsexuella behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utskottet noterade att bereder en begäran från RFSL om ett lagförslag som skulle ge transpersoner som genomgått sterilisering enligt den tidigare lagstiftningen rätt till ersättning. Vidare noterades att ett anspråk på ersättning från staten från ett antal sökande som genomgått sådan sterilisering bereddes hos Justitiekanslern. Motionerna avstyrktes (1 res. Lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall ändrades . Ändringarna innebar att kravet på sterilisering och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga inför ändring av könstillhörighet togs bort. Med ändringen blev det möjligt för personer som har ändrat könstillhörighet att använda nedfrusna könsceller för assisterad befruktning i någon form (prop. 2012/13:107, bet. 2012/13:SoU24, rskr. 2012/13:231). Med detta är motion 2014/15:2202 (S) yrkande 2 tillgodosedd och avstyrks. Utskottet har fått veta att RFSL:s hemställan till regeringen om ett lagförslag som skulle ge personer som genomgått sterilisering enligt den tidigare lagstiftningen rätt till ersättning bereds inom . bör inte ta något initiativ. Motion 2014/15:1180 (S) avstyrks. Utskottet har fått veta att betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) bereds inom . Resultatet av detta arbete bör enligt utskottets uppfattning inte föregripas. Motion 2014/15:2316 (FP) yrkande 8 avstyrks i den mån den inte kan anses åtminstone delvis tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om manipulativt ledarskap. I motion 2014/15:597 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om behovet av en ny utredning om destruktivt och manipulativt ledarskap. Enligt motionärerna bör utredningen I God Tro – Samhället och nyandligheten (SOU 1998:113) få en uppföljning, bl.a. genom att aktuell kunskap tas fram och sprids om hur de som drabbats av destruktivt, manipulativt ledarskap bäst kan hjälpas. Bakgrund och tidigare behandling i beslutade om ett tillkännagivande till regeringen med anledning av en motion om behovet av en utredning om hur andlig kränkning med dess hälsomässiga följder ska kunna förebyggas och åtgärdas samt hur människor som utsatts för sådan kränkning ska kunna få hjälp (bet. 1995/96:SoU17, rskr. 1995/96:263). En utredning tillsattes . Utredningens uppdrag var bl.a. att undersöka i vad mån människor hamnar i psykiska kristillstånd i samband med utträde ur nyandliga rörelser och vilken hjälp de i sådana fall behöver samt att inventera forskningsläget. Utredningen presenterade sina resultat i betänkandet I God Tro – Samhället och nyandligheten (SOU 1998:113). I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utg.omr. 9 s. 31 f.) uttalade den dåvarande regeringen bl.a. följande om utredningens betänkande: Utredaren överlämnade betänkandet I God Tro – samhället och nyandligheten (SOU 1998:113). Betänkandet har därefter remissbehandlats på sedvanligt sätt. Genom utredningen har en samlad kartläggning och beskrivning av frågor kring nyandliga rörelser och samhället, såväl nationellt som internationellt, åstadkommits. I betänkandet har vidare ett antal bedömningar gjorts och på några punkter har konkreta förslag på åtgärder lagts fram. Det gäller bl.a. ett förslag om inrättande av ett för livsåskådnings- och trosfrågor där staten skall agera som huvudman. Kunskapscentrumet föreslås bl.a. arbeta med fördjupning av kunskap samt utvecklande av metoder för att ge adekvat hjälp till vårdsökande vid kris i samband med utträde ur nyandliga rörelser. Efter en sammantagen bedömning av betänkandet samt remissutfallet finner regeringen att ett behov av kunskap om nyandliga rörelser finns hos myndigheter och institutioner men att arbete med forskning och kompetenshöjning inom det aktuella området kan ske inom ramen för existerande verksamheter. Behov av att inrätta ett särskilt föreligger därför inte. Ett motionsyrkande om behov av en ny utredning om manipulativt ledarskap behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet uttalade då följande (s. 99 f. ingen res. I betänkandet I God Tro – samhället och nyandligheten (SOU 1998:113) gjordes en samlad kartläggning och beskrivning av frågor kring nyandliga rörelser och samhället. Utredningen remissbehandlades och den dåvarande regeringen vidtog, enligt uppgift, inte några direkta åtgärder med anledning av utredningen inom socialutskottets beredningsområde. Utskottet anser att det är angeläget att samhället har kapacitet att se och möta människor som är eller har varit utsatta för skadligt manipulativt ledarskap i sektliknande former. Det gäller inte minst barn. I första hand är det kommunerna och landstingen som ansvarar för att den personal som behövs finns, och att personalen har den kompetens som krävs. Det finns inte något skäl för att ta något initiativ med anledning av motion […] Motionen avstyrks. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det är angeläget att samhället har kapacitet att se och möta människor som är eller har varit utsatta för skadligt manipulativt ledarskap i sektliknande former. Det gäller inte minst barn. I första hand är det kommunerna och landstingen som ansvarar för att den personal som behövs finns, och att personalen har den kompetens som krävs. Det finns inte något skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2014/15:597 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tandvård. Jämför reservation 38 (KD). I partimotion 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utveckla tandvårdsstödet. Motionärerna anser att reformen bör utvecklas för att öka kunskapen om möjligheten till tandvårdsstöd. Beloppsgränser och regelverk bör också ses över. Allt för att fler ska kunna få del av tandvårdsstödet. I motion 2014/15:1195 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av tandvårdsstödet. Enligt motionären bör regeringen skyndsamt se över hur resurserna i tandvårdsstödet kan användas på ett mer effektivt sätt. I motion 2014/15:514 av (S) begärs ett tillkännagivande om tändernas betydelse för hälsan. Regeringen bör överväga att se till att tandvården blir en del av den övriga sjukvården och bekostas på samma sätt. I motion 2014/15:989 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att förlänga den avgiftsfria ungdomstandvården för att fler ska bibehålla en god tandhälsa. I motion 2014/15:2044 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att studera det socioekonomiska utfallet av tandvårdens högkostnadsskydd. I motion 2014/15:676 av (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillförsäkra patienter med amalgamfyllningsproblem lika behandling i hela landet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa ett högkostnadsskydd vid amalgamsanering. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om sambandet mellan ohälsa och kvicksilverexponering. Tandvårdslagen (1985:125) innehåller bl.a. bestämmelser om mål för tandvården, krav på tandvården och den landstingskommunala tandvården. Varje landsting ska erbjuda en god tandvård åt dem som är bosatta inom . Tandvård som självt bedriver benämns folktandvård. Folktandvården ska svara för regelbunden och fullständig tandvård för barn och ungdomar t.o.m. det år då de fyller , specialisttandvård för vuxna samt övrig tandvård för vuxna i den omfattning som bedömer lämplig. Tandvård för barn och ungdomar ska vara avgiftsfri för patienten. Lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd innehåller bestämmelser om ersättning till vårdgivare för utförd tandvård. Alla som enligt socialförsäkringsbalken anses vara bosatta i har fr.o.m. det år patienten fyller rätt till statligt tandvårdsstöd. Tandvårdsstödet består av tre delar – allmänt tandvårdsbidrag, särskilt tandvårdsbidrag och tandvårdsersättning. Tandvårdsbidragets storlek beror på patientens ålder. – Till och med det år patienten fyller 29 är bidraget . – Från och med det år patienten fyller 30 och t.o.m. det år han eller hon fyller 74 är bidraget . – Från och med det år patienten fyller 75 är bidraget . Även om tandvårdsbidraget i första hand är tänkt att användas vid undersökningar och förebyggande behandling får det också användas för andra åtgärder. Särskilt tandvårdsbidrag infördes och riktar sig till personer som har sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Bidraget får användas för betalning av ersättningsberättigande förebyggande tandvårdsåtgärder. föreskrifter (SOSFS 2012:16) om särskilt tandvårdsbidrag ska tillämpas vid bedömningen av om en patient har rätt till bidraget. Detta högkostnadsskydd innebär att patienten vid större behandlingar bara behöver betala en del av kostnaden själv. För varje tandvårdsåtgärd som ingår i högkostnadsskyddet finns ett referenspris som ersättningen beräknas utifrån. Referenspriset fastställs av staten. Högkostnadsskyddet börjar gälla när en patient fått åtgärder utförda vars sammanlagda referenspris överstiger . Sedan får patienten ersättning för – av kostnader med ett referenspris – av kostnader med ett referenspris som överstiger . Inom tandvårdsområdet arbetar med att ta fram föreskrifter, implementera nationella riktlinjer för vuxentandvård och följa upp tandvården genom bl.a. nationell utvärdering. följer också kariesutveck-lingen hos barn och ungdomar och den vuxna befolkningens självupplevda tandhälsa. innehåller information om tandvård inom det statliga tandvårdsstödet, tandvård till personer med vissa långvariga sjukdomar och funktionsnedsättningar samt nödvändig tandvård. Nationella riktlinjer för vuxentandvård 2011 – stöd för styrning och ledning innehåller rekommendationer om att förebygga och behandla sjukdomar i munnen samt återställa förlorad funktion. har även utvecklat nationella indikatorer för god tandvård. I rapporten i tandhälsa bland barn och unga – Underlagsrapport till Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013 presenterar bl.a. den första svenska studien där tandhälsa och tandvårdsbesök bland barn och unga i undersöks i samband med deras föräldrars tandhälsa och levnadsförhållanden. har utvärderat den svenska tandvården utifrån vissa indikatorer. Resultatet redovisas bl.a. i rapporten utvärdering – Tandvård – Rekommendationer, bedömningar och sammanfattning. Resultaten av utvärderingen visar att det finns stora skillnader mellan landstingen och re-gionerna för flera av indikatorerna. har utifrån resultaten och bedömningarna identifierat ett antal förbättringsområden för tandvården. publicerade rapporten av det statliga tandvårdsstödet – Rapportering av regeringsuppdrag. Analysen visar bl.a. att det inte finns några större skillnader mellan inkomstgrupperna när det gäller vem som får tandvårdsstöd. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) genomförde en granskning av kontroller av det statliga tandvårdsstödet. gjorde ISF en uppföljning av de åtgärder som hade vidtagits och granskade den nuvarande utformningen av efterhandskontrollerna. Resultatet presenteras i rapporten av tandvårdsstödet – En uppföljande granskning (rapport 2013:5). Granskningen visar att flera förbättringar har skett i arbete med efterhandskontroller. återstår dock viktiga förbättringsområden. har därefter fått ett uppdrag angående efterhandskontroller inom tandvården. ska göra en bred kontroll av ärenden där det betalats ut ersättning från det statliga tandvårdsstödet, utöver allmänt eller särskilt tandvårdsbidrag. Kontrollen ska göras så att det går att dra statistiskt säkerställda slutsatser av omfattningen av felaktiga utbetalningar inom det statliga tandvårdsstödet enligt vad som anges i ISF:s ovan nämnda rapport 2013:5. Uppdraget ska redovisas till () . ISF har beslutat att inleda en granskning av det nya tandvårdsstödet. Syftet med granskningen är att bättre förstå hur tandvårdsstödet används och av vilka. I granskningen ingår att analysera utformningen av tandvårdsstödet utifrån ett ekonomiskt perspektiv, med fokus på högkostnadsskyddet. Granskningen kommer även att omfatta hur tandvårdskonsumtion och inkomst hänger ihop. Den första rapporten den svenska tandvårdsmarknaden (rapport 2013:15) lämnades . Ytterligare två rapporter planeras . Kommuner och Landsting (SKL) gör i promemorian Uppföljning av landstingens särskilda tandvårdsstöd bedömningen att det mot bakgrund av de skillnader som fortfarande konstaterats krävs ett fortsatt utveck-lings- och kvalitetsarbete. På 1177 Vårdguiden kan man jämföra öppettider, priser och garantier mellan olika tandläkare och tandhygienister. finns det ett generellt förbud mot kvicksilver. Detta innebär att det är förbjudet att använda tandfyllningsmaterialet amalgam inom den vanliga tandvården och att det är ett totalförbud mot användning av amalgam på barn och ungdomar. Det finns dock ett tidsbegränsat undantag t.o.m. . Enligt detta är det vid tandvårdsmottagningar inom sjukhustandvården eller motsvarande tillåtet att använda dentalt amalgam om det finns särskilda medicinska skäl och tandläkaren bedömer att andra behandlingsmetoder inte ger ett tillräckligt bra resultat. följer upp användningen av amalgam för de kliniker som har anmält undantag för användande av amalgam. Inom EU har för hälso- och miljörisker () publicerat ett yttrande om miljörisker och indirekta hälsoeffekter av kvicksilver från dentalt amalgam (uppdatering 2014). för nya och identifierade hälsorisker (SCENIHR) har därefter publicerat ett preliminärt yttrande om säkerheten för dentalt amalgam och alternativa dentala protetikmaterial för patienter och brukare. Utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd beslutades kommittédirektivet tandvårdsreform (dir. 2014:28). En särskild utredare ska genomföra en samlad utvärdering av tandvårdsreform. – analysera hur den befintliga organisationen och det befintliga systemet för tandvårdssubvention för vuxna kan förbättras för att effektivare bidra till att uppnå målen med tandvårdsstödet som god kostnadskontroll säkerställs – analysera besöksfrekvensen i olika grupper – föreslå vilken eller vilka aktörer som bör ha det övergripande ansvaret för information om det statliga tandvårdsstödet – lämna de författningsförslag som bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har tagit namnet Utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd (S 2014:06). Ett motionsyrkande om tandvård behandlades av utskottet i betänkande 2013/14:SoU24 Patientlag. Utskottet uttalade då följande (s. 12, 1 res. En följdmotion tar upp frågan om att tandvård bör inkluderas i patientlagen. Utskottet vill inledningsvis understryka att förslaget till ändring i tandvårdslagen redan innehåller vissa bestämmelser som syftar till att stärka patientens ställning. Utskottet konstaterar även att det i proposi-tionen föreslås att vissa bestämmelser om barns ställning i hälso- och sjukvården även ska gälla inom tandvården. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering av tandvårdsreform (dir. 2014:28). Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Motionen […] avstyrks. Utskottet behandlade även två motionsyrkanden (SD) om tandvårdsförmåner i betänkande 2014/15:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Yrkandena avstyrktes av utskottet. Målsättningarna med det statliga tandvårdsstödet är dels att stimulera den vuxna befolkningen till regelbundna tandvårdsbesök i förebyggande syfte, dels att möjliggöra att de patienter som har de största tandvårdsbehoven får en kostnadseffektiv vård efter vars och ens behov till en rimlig kostnad. Det särskilda tandvårdsbidraget som infördes lämnas till vissa personer med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Utskottet ser mycket positivt på att tandvårdsreformen utvärderas i Utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd (S 2014:06) och ser fram emot att ta del av utredningens resultat. Utskottet konstaterar vidare att tar fram föreskrifter, implementerar nationella riktlinjer för vuxentandvård och följer upp tandvården genom bl.a. nationell utvärdering. följer också upp användningen av amalgam vid de kliniker som har anmält undantag för användande av amalgam. Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram uppdrag angående efterhandskontroller inom tandvården och ISF:s granskning av det nya tandvårdsstödet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2014/15:514 (S), 2014/15:676 (FP) yrkandena 1–3, 2014/15:989 (S), 2014/15:1195 (S), 2014/15:1910 (KD) yrkande 4 och 2014/15:2044 (S) i den mån de inte kan anses åtminstone delvis tillgodosedda. m.m., punkt 1 (M) av (M), Finn (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2014/15:741 av Shadiye Heydari (S) yrkande 1, 2014/15:743 av Shadiye Heydari och (S), 2014/15:1167 av (FP), 2014/15:1271 av (SD), 2014/15:1860 av (KD) yrkande 1, 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2353 av Finn (M). ska ha en trygg gemensam välfärd. Människor ska kunna känna sig trygga med kvaliteten på sjukvården och omsorgen. Den som drabbats av sjukdom eller skador ska ges den vård, hjälp och rehabilitering som behövs för att tillfriskna och finna vägar tillbaka till arbete. Många reformer har genomförts för höjd kvalitet, mer valfrihet och ökad tillgänglighet. Detta utvecklingsarbete måste fortsätta . Ordning och reda i välfärden är en förutsättning för att säkra hög kvalitet och god tillgänglighet. Det bygger på att alla aktörer lever upp till de gällande lagarna och reglerna, förvaltar de gemensamma resurserna på ett effektivt sätt, värnar tillgängligheten samt kontinuerligt arbetar för att förbättra kvaliteten. Tydliga krav som upprätthålls genom en effektiv tillsyn säkerställer att välfärden möter människors behov. Vi anser att alla utförare av välfärd, oavsett driftsform eller huvudman, ska räkna med en likvärdig och strikt tillsyn. Vården behöver också bli bättre på hälsofrämjande och förebyggande arbete. För att möta framtidens utmaningar behöver politiker på olika nivåer bli bättre på att tillsammans med vårdpersonalen skapa förutsättningar för att utveckla sjukvården och säkerställa att våra gemensamma resurser används på ett effektivt sätt. Genom en välutvecklad målstyrning och genom att ge vårdpersonalen utrymme att lägga mer tid på patienter snarare än administration skapas möjligheter att förbättra såväl vården som arbetsmiljön. Regeringen bör se över dessa frågor. m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkandena 1–4 och 2014/15:741 av Shadiye Heydari (S) yrkande 1, 2014/15:743 av Shadiye Heydari och (S), 2014/15:1167 av (FP), 2014/15:1271 av (SD), 2014/15:1860 av (KD) yrkande 1, 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2353 av Finn (M) och 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkandena 1–4. En bra och jämlik hälsa är det viktigaste målet för vården. Det enda sättet att klara framtidens vårdbehov är att slå vakt om en skattefinansierad vård. En avgiftsfinansierad vård blir inte billigare och leder till att kostnaderna vältras över på de svårast sjuka i stället för att delas av alla skattebetalare. Det mest effektiva sättet att minska framtidens vårdbehov är ett bra förebyggande och hälsofrämjande arbete, en primärvård av bra kvalitet och ett tydligt områdesansvar. Enligt min mening är frågan om en jämställd och jämlik hälsa och vård överordnad. Det finns ett stort behov av en mer systematisk, könsuppdelad statistik för att synliggöra könsrelaterade problem inom vården. Det behövs även metodutveckling för att kartlägga könsskillnader vad gäller vårdresurser och resultat. En nationell genomförandeplan för en jämställd sjukvård bör därför tas fram med inriktning på hur man kan öka och sprida kunskap om hur könsfaktorer påverkar vården. Vidare anser jag att det behövs aktiva åtgärder för en jämlik sjukvård för personer med funktionsnedsättning. Regeringen bör se över hur situationen för dessa personer kan förbättras. Slutligen anser jag att regeringen bör se över hur vård på lika villkor för hbtq-personer över hela landet ska garanteras. m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:85 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2014/15:741 av Shadiye Heydari (S) yrkande 1, 2014/15:743 av Shadiye Heydari och (S), 2014/15:1167 av (FP), 2014/15:1271 av (SD), 2014/15:1860 av (KD) yrkande 1, 2014/15:2353 av Finn (M) och 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkandena 1–4. Hälso- och sjukvårdspolitiken utgår enligt min mening från varje människas absoluta och okränkbara värde och från att den som har störst behov ska ges företräde till hälso- och sjukvården. Framtiden ställer sjukvården inför ytterligare utmaningar. Den blir alltmer högspecialiserad och högteknologisk och mer beroende av avancerad utrustning och specialistutbildad personal. har 21 olika landsting med olika ekonomiska och demografiska förutsättningar redan svårt – och får framöver ännu svårare – att leverera en jämlik vård till hela befolkningen. Allt talar för att nuvarande modell måste stöpas om för att möta morgondagens utmaningar. Enligt min mening bör staten ges ett ökat ansvar för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. Patientens rätt till en bra och jämlik vård måste värnas. Den nationella vårdgarantin har varit starkt bidragande till att korta väntetiderna i vården. Den bör fortsätta att utvecklas. Vårdgarantins nuvarande tidsgränser bör i ett första steg ersättas av en yttre tidsgräns som omfattar hela vårdkedjan. Vidare bör landstingen inrätta en vårdplatsgaranti som ger varje patient rätt till vård på rätt klinik med rätt kompetens. Regeringen bör se över dessa frågor. Patientlagen och patienträttigheter, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1236 av Per Ramhorn m.fl. (SD) och 2014/15:1464 av och (M) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2632 av Finn och (M). Patientlagen handlar primärt om grundläggande rättigheter för patienten, såsom information om diagnoser och behandling och rätten till en samtyckesprocess. Vi ställer oss frågande till varför detta inte skulle gälla för tandvården.