bet · H201SoU11 · 2015-04-17 00:00:00 — bör inte föregripa det arbete som pågår. Motionerna 2014/15:2316 (FP) yrkande 4 och 2014/15:2791 (S) avstyrks därmed. Psykisk ohälsa måste tas på största allvar eftersom det inte är ovanligt att det förekommer bland äldre. Utskottet välkomnar regeringens beslutade handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa. Utskottet noterar regeringens och SKL:s årliga överenskommelser med riktat stöd inom området psykisk ohälsa och tre vägledningsdokument med särskilt fokus på ohälsa hos äldre personer. Mot bakgrund av dessa arbeten är utskottet inte berett att föreslå att ska göra något tillkännagivande om åtgärder mot psykisk ohälsa. Motion 2014/15:2454 (KD, M, C, FP) yrkande 16 avstyrks därmed. Äldreomsorg på det egna språket och stöd till anhöriga med utländsk bakgrund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om äldreomsorg för anhöriga med utländsk bakgrund, tolktjänst för dövblinda och dövblindhet bland äldre. Jämför reservationerna 16 (V) och 17 (FP). I kommittémotion 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att särskilt uppmärksamma hur äldreomsorgen fungerar för äldre med utländsk bakgrund och hur stödet till anhörigvårdare med utländsk bakgrund utvecklas. I motion 2014/15:23 av (FP) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om äldreomsorg och äldreombud. Motionären anser att det behövs fler insatser för att öka tillgängligheten av äldreomsorg på finska. Vidare bör de kommuner som har äldreombud se till att ombuden även kan nationella minoritetsspråk. I motion 2014/15:1613 av (FP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om kartläggning av omfattningen av dövblindhet i . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om tolktjänst för dövblinda. Enligt motionären bör behovet tillgodoses oavsett var man bor i . I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behov av insatser för dövblinda. Enligt motionären behövs det ökad kunskap om dövblindhet bland äldre. Kommunerna är enligt 5 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. är kommunerna enligt 5 kap. 10 § SoL skyldiga att erbjuda stöd till de personer som vårdar eller stöder en närstående som är långvarigt sjuk, äldre eller har någon funktionsnedsättning. Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk Enligt 18 § lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska en kommun i ett förvaltningsområde erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller delar av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar finska, meänkieli respektive samiska. Detsamma gäller kommuner utanför ett förvaltningsområde, om kommunen har tillgång till personal som är kunnig i språket. gav ut en vägledning till kommunerna för tillämpning av bestämmelserna i 5 kap. 10 § SoL om stöd till anhöriga, en rapport med fördjupade analyser av anhörigomsorgens omfattning och konsekvenser samt en slutrapport med titeln personer som vårdar eller stödjer närstående. I slutrapporten pekar bl.a. på vikten av att fortsätta utveckla stöd för anhöriga för att säkerställa att den omsorg som de ger till närstående är frivillig och inte upplevs som påtvingad eller övermäktig. Enligt har kommunerna överlag blivit bättre på att sätta upp mål, avsätta resurser och organisera arbetet med att stödja anhöriga. De har ökat sitt utbud av service som stöd till anhöriga och att kommunerna erbjuder stöd till anhöriga i högre grad . genomförde ytterligare informationsinsatser för att ge kommunerna vägledning när det gäller att tillämpa bestämmelsen om stöd till anhöriga. Nationellt anhöriga arbetar med bl.a. regionala konferenser, lärande nätverk samt informationsspridning genom nyhetsbrev och webbplats. Centrumet erbjuder även information och kunskap till policy-skapare på lokal, regional och nationell nivå, gör kunskapsöversikter över ak-tuell forskning och sprider goda exempel från olika utvecklingsprojekt. I till anhöriga omsorgsgivare (2014:9) dras slutsatsen att staten inte har gett goda förutsättningar för ett stöd till anhöriga omsorgsgivare som motsvarar behoven. Granskningen visar att anhörigas behov av stöd i grunden handlar om att den närstående får tillgång till en god vård och omsorg men också om ett individanpassat och flexibelt stöd till dem själva. I regeringens skrivelse 2014/15:11 om stödet till anhöriga, anges att mycket av det som rekommenderar redan är föremål för utredning eller ingår i befintliga uppdrag till myndigheter. Regeringen anger även att man avser att göra en samlad översyn av äldrepolitiken och menar att flera av de frågor som tagit upp kan komma att ingå i denna, bl.a. stödet till anhöriga. Skrivelsen har behandlats i betänkande 2014/15:SoU4. När det gäller frågor om tolktjänst lämnade betänkandet En samlad tolktjänst – samordning och utveckling av tolktjänst för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet (SOU 2011:83). Utredningen ger förslag på hur man kan skapa en mer brukarorienterad modell, en mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation och ett tydligare, mer förutsägbart och mer lättöverskådligt regelverk. tillsattes en arbetsgrupp i för att se över tolktjänsten inom vissa samhällsområden för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet. I uppdraget ingår bl.a. att överväga möjliga konsekvenser av att reglera tolktjänst i en särskild lag samt möjligheten att förtydliga olika huvudmäns ansvar för att tillhandahålla tolk. Arbetsgruppen ska redovisa sitt arbete . I fråga om motioner om äldreomsorg på det egna språket menade socialutskottet i betänkande 2011/12:SoU10 Äldrefrågor att valfrihetssystemet har bidragit till att omsorgs- och vårdtagarna kan erbjudas personal som utöver svenska talar andra språk. Därtill konstaterades att kommunerna numera, enligt 5 kap. 6 § tredje stycket SoL, är skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. Slutligen nämndes det pågående arbetet med anledning av utredningen samlad tolktjänst (SOU 2011:83). borde inte föregripa den fortsatta beredningen. Motionen avstyrktes (s. 33, 1 res. I fråga om stöd till anhöriga med utländsk bakgrund betonade utskottet i betänkande 2013/14:SoU11 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 att det är angeläget att stödja dessa anhörigas insatser, och frågan om stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund var särskilt angelägen. Utskottet noterade den kunskapsöversikt som tagits fram av Nationellt anhöriga med syftet att stimulera och stödja utvecklingsarbete inom området etnicitet, minoritet och anhörigskap. Utskottet noterade vidare pågående uppdrag att göra fördjupade analyser av sin tidigare pilotundersökning om anhörigvårdens omfattning och konsekvenser. Utskottet angav även granskning av stödet till anhöriga. Utskottet utgick från att regeringen följde utvecklingen på området. borde inte ta något initiativ och motionerna avstyrktes (s. 26, 1 res. MP, V). I betänkande 2014/15:SoU4 behandlade utskottet regeringens skrivelse 2014/15:11 om stödet till anhöriga omsorgsgivare. följde utskottet och lade skrivelsen till handlingarna (rskr. Att få möjlighet till äldreomsorg på det egna språket om så önskas är en viktig trygghets- och kvalitetsfråga för äldre. Kommunerna är skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskap i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre personer. Valfrihetssystemet har också bidragit till att omsorgs- och vårdtagarna i större utsträckning kan erbjudas alternativ med personal som utöver svenska även talar andra språk. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2014/15:23 (FP) yrkande 6. I fråga om anhöriga med utländsk bakgrund är det angeläget att de anhöriga får nödvändigt stöd, och frågan om stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund är särskilt angelägen. Utskottet konstaterar att kommunernas stöd till anhöriga har fått en tydligare struktur sedan bestämmelsen om stöd till närstående infördes i socialtjänstlagen (till personer som vårdar eller stödjer närstående, 2014). Även Nationellt anhörigas arbete med att samla in, strukturera och sprida kunskap är värdefullt och stimulerar utvecklingsarbetet i kommunerna. Utskottet noterar vägledning 2014 till kommunerna och genomförda informationsinsatser för tillämpning av anhörigstödet enligt 5 kap. 10 § SoL. Utskottet välkomnar de arbeten som pågår och bör inte föregripa arbetena. Därmed avstyrks motion 2014/15:164 (V) yrkande 7. Beträffande tolktjänster konstaterar utskottet att har lämnat flera förslag på hur tolktjänsten kan organiseras. Utskottet noterar också det arbete som pågår om tolktjänst inom . Det finns inte skäl för att föregripa resultatet av arbetsgruppens arbete. Motion 2014/15:1613 (FP) yrkandena 1, 2 och 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om utvidgning av den nationella strategin mot våld och övergrepp mot äldre i nära relationer, anmälningsskyldighet i socialtjänstlagen och våld mot äldre inom vården. Jämför reservationerna 18 (SD, FP) och 19 (KD). I motion 2014/15:1051 av (FP) begärs i yrkande 1 tillkännagivande om en vidgning av den nationella strategin mot våld och övergrepp mot årsrika människor i nära relationer. Enligt motionären bör rättsväsendet inkluderas i den nationella strategin. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa en anmälningsskyldighet i socialtjänstlagen när det gäller våld och övergrepp mot årsrika personer och människor med funktionsnedsättning. I motion 2014/15:2446 av (KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om åtgärder för att minska utsattheten för våld bland äldre kvinnor och kvinnor med funktionsnedsättning. Enligt motionären behöver vården få utökade resurser och personalen få kompetensutveckling. Enligt 14 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) ska den som fullgör uppgifter inom bl.a. genast rapportera om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om ett missförhållande eller en påtaglig risk för missförhållanden som rör den som får, eller kan komma i fråga för, insatser inom verksamheten (den s.k. Rapporteringsskyldigheten fullgörs i enskild verksamhet till den som bedriver verksamhet, i verksamhet vid till ledningen, och i övrigt till berörd socialnämnd. beslutade den tidigare regeringen om en nationell strategi om våld mot äldre inom vård och omsorg. Strategin är en del av satsningen på att stödja en strukturerad och långsiktigt fortgående kvalitetsutveckling inom vård och omsorg för äldre personer. I strategin redovisas även samlade åtgärder –2013 för att förebygga, motverka och hantera våld mot äldre personer inom vård och omsorg. En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå en samlad nationell strategi för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Strategin ska utgöra en grund för uppföljning och utvärdering av regeringens insatser för att nå detta mål. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare har fått i uppdrag att ta fram en utbildning om våld mot äldre personer inom vård och omsorg. Syftet med utbildningen är att stödja kommuner och andra aktörer i deras kvalitets- och utvecklingsarbete när det gäller att förebygga, upptäcka, förhindra och hantera våld mot äldre personer. Uppdraget ska redovisas . Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (2014/15:14) från (FP) om vidgning av den nationella strategin om våld mot äldre personer inom vård och omsorg. Statsrådet svarade bl.a. följande: Jag anser att våld och övergrepp mot äldre personer är en angelägen fråga att uppmärksamma. Våld och övergrepp måste både förebyggas, upptäckas och hanteras. Många äldre personer har erfarenheter av att bli utsatta för olika typer av våld och övergrepp. Att vara i beroendeställning till omsorgspersonal eller anhöriga ökar risken för övergrepp. Förövaren kan vara en partner, ett vuxet barn eller en annan närstående, men det kan också vara vård- och omsorgspersonal som begår övergrepp. Att bli utsatt för våld och övergrepp av någon närstående eller någon som man är beroende av i sitt dagliga liv kan vara svårt att berätta om. Det är inte ovanligt att tecken på våldsutsatthet bland äldre personer inte uppmärksammas, utan bortförklaras med annat som följer av hög ålder. Det krävs således ökad kunskap om och medvetenhet kring frågan. Personal inom vård och omsorg utgör nyckelgrupper när det gäller att upptäcka och identifiera våld, både i familjen och i vården och omsorgen. Rättsväsendet har till uppgift att arbeta aktivt med dessa frågor. har tre nationella handlingsplaner genomförts inom området våld i nära relationer. De har omfattat insatser inom flera olika politikområden och syftat till att öka skydd och stöd till våldsutsatta, stärka det våldsförebyggande arbetet, stärka kvalitet och effektivitet i rättsväsendet samt att utveckla insatser riktade till våldsutövare. Det samlade nationella arbetet har också haft som mål att öka samverkan och stärka kunskapsläget på området. Äldre våldsutsatta personer har i detta arbete lyfts fram som en av flera särskilt utsatta grupper. En särskild utredare är tillsatt för att arbeta fram en samlad nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Ett syfte är att åstadkomma ett mer målinriktat och strukturerat arbete på både nationell, regional och lokal nivå. Utredaren ska i dialog med myndigheter, organisationer och andra aktörer föreslå långsiktiga och kortsiktiga mål, samt lämna förslag till hur dessa ska följas upp. Enligt ett tillkännagivande om att motverka våld mot äldre (bet. 2012/13:SoU12, rskr. 2012/13:171) skulle regeringen återkomma med en samlad redovisning till om vilken strategi man valt för att motverka våld mot äldre. Regeringen har i skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen angett att momentet kan anses slutbehandlat genom den beslutade strategin 2014 om våld mot äldre personer inom vård och omsorg samt uppdrag att genomföra en utbildningsinsats. såg i betänkande 2013/14:SoU11 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 mycket positivt på att regeringen avser att återkomma till med en redovisning av en strategi för att motverka våld mot äldre före mars månads utgång (s. 25). Våld och övergrepp mot äldre personer är en mycket angelägen fråga att uppmärksamma, och våldsutsatthet och stöd till dem som har utsatts behöver lyftas i utvecklingen av äldreomsorgen och vården av äldre. Utskottet ser positivt på att regeringen har antagit en nationell strategi om våld mot äldre inom vård och omsorg och att en särskild utredare i dialog med myndigheter, organisationer och andra aktörer arbetar med att ta fram en samlad nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Utskottet noterar att arbetar med att stödja kommunerna och andra aktörer med att öka kunskapen och höja kompetensen bland omsorgspersonal när det gäller våld mot äldre. Utskottet noterar även att utredningen för att främja äldres hälsa, trygghet och självbestämmande (dir. 2014:2) bl.a. har att ta upp frågor om säkerhetsfrämjande åtgärder när det gäller äldre personer som kan drabbas av våld och andra övergrepp i den kommunala äldreomsorgen, t.ex. i nära relationer. Utskottet konstaterar att rättsväsendet har till uppgift att arbeta aktivt med dessa frågor. Det finns inte skäl för att föregripa det arbete som pågår inom området. Utskottet avstyrker motionerna 2014/15:1051 (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:446 (KD) yrkande 2. Kvalitet, trygghet, hälsa och boende, punkt 1 (M) av (M), Finn (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7, 9, 10, 15 och 20 samt 2014/15:55 av (SD), 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:248 av (SD), 2014/15:360 av (M), 2014/15:433 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:803 av och (C), 2014/15:937 av och (S), 2014/15:1455 av (S), 2014/15:1611 av m.fl. (FP), 2014/15:1954 av (M), 2014/15:2012 av och (M), 2014/15:2670 av Per Ramhorn och (SD) och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 13. En enskilds önskemål om boende ser olika ut och förändras även . Att ha möjlighet att själv bestämma hur och var man vill bo är en central del i människors välbefinnande. Det bör därför införas fler valmöjligheter och olika typer av äldreboenden. Vidare bör kommunerna genom ekonomiskt stöd förbättra arbetet med att skapa fler alternativa boendeformer som är anpassade för äldre. Regeringen bör verka för att de sociala aktiviteterna ökar på olika typer av äldreboenden. Mat och måltider bör prioriteras och regeringen bör driva på utvecklingen genom stimulansbidrag. Flera studier visar på att hälsofrämjande insatser har stor betydelse för hälsa, livskvalitet och välbefinnande, vilket ger positiva effekter långt upp i åldrarna. Regeringen bör utreda hur ensamhet kan motverkas och hur den sociala samvaron kan förbättras för äldre och skyndsamt se över och öka antalet kontaktpunkter och mötesplatser för äldre. Bättre och mer användarvänlig teknik i bostäder ger äldre bättre förutsättningar att bo bekvämt och tryggt längre upp i åldrarna. Regeringen bör införa en riktad satsning på it inom äldreomsorgen. Det som anförts bör ge regeringen till känna. Kvalitet, trygghet, hälsa och boende, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:55 av (SD), 2014/15:1611 av m.fl. (FP), 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9 samt 2014/15:2670 av Per Ramhorn och (SD), 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 13 och 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:248 av (SD), 2014/15:360 av (M), 2014/15:433 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:803 av och (C), 2014/15:937 av och (S), 2014/15:1455 av (S), 2014/15:1954 av (M), 2014/15:2012 av och (M) och 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkandena 6, 10, 15 och 20. Lagen om registerkontroll bör utökas så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande inom sjukvård, äldreomsorg, psykiatrin och särskilda boenden för funktionshindrade. Vidare är det en trygghet för de äldre om anställda genom sin klädsel eller någon form av arbetsrelaterad identifikation kan visa vilka de är när de besöker vårdtagare vid hembesök. Det behöver införas regler inom för detta. Flera studier visar också på att hälsofrämjande insatser har stor betydelse för hälsa, livskvalitet och välbefinnande, vilket ger positiva effekter långt upp i åldrarna. Regeringen bör utreda hur ensamhet kan motverkas och hur den sociala samvaron kan förbättras hos äldre och skyndsamt se över och öka antalet kontaktpunkter och mötesplatser för äldre. Även riskbruk bland äldre behöver förebyggas och behandlas, särskilt bland kvinnor. Kommunerna behöver skapa rutiner för omhändertagande av äldre med missbruksproblem. Alkoholskador hos äldre bör förebyggas genom riktade preventiva insatser inom primärvården. Slutligen bör mat och måltider inom äldreomsorgen vara ett prioriterat område för kommunen. För att driva på utvecklingen bör regeringen införa stimulansbidrag. Det som anförts bör ge regeringen till känna. Kvalitet, trygghet, hälsa och boende, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2014/15:55 av (SD), 2014/15:248 av (SD), 2014/15:360 av (M), 2014/15:433 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:803 av och (C), 2014/15:937 av och (S), 2014/15:1455 av (S), 2014/15:1611 av m.fl. (FP), 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2014/15:1954 av (M), 2014/15:2012 av och (M), 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7, 9, 10, 15 och 20, 2014/15:2670 av Per Ramhorn och (SD) och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 13. Det är dags att kvalitetssäkra och se till att äldre personer som har hemtjänst får de insatser och den tid som de har rätt till. Regeringen bör ge i uppdrag att se över hur vården och omsorgen i det ordinära boendet kan kvalitetssäkras. Detta bör ge regeringen till känna. Kvalitet, trygghet, hälsa och boende, punkt 1 (FP) av (FP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1611 av m.fl. (FP) och 2014/15:55 av (SD), 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:248 av (SD), 2014/15:360 av (M), 2014/15:433 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:803 av och (C), 2014/15:937 av och (S), 2014/15:1455 av (S), 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2014/15:1954 av (M), 2014/15:2012 av och (M), 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7, 9, 10, 15 och 20, 2014/15:2670 av Per Ramhorn och (SD) och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 13. Riskbruk bland äldre behöver förebyggas och behandlas särskilt bland kvinnor. Kommunerna behöver skapa rutiner för omhändertagande av äldre med missbruksproblem. Alkoholskador hos äldre bör också förebyggas genom riktade preventiva insatser inom primärvården. Detta bör ge regeringen till känna. Kvalitet, trygghet, hälsa och boende, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2014/15:55 av (SD), 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:248 av (SD), 2014/15:360 av (M), 2014/15:433 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:803 av och (C), 2014/15:937 av och (S), 2014/15:1455 av (S), 2014/15:1611 av m.fl. (FP), 2014/15:1954 av (M), 2014/15:2012 av och (M), 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7, 9, 10, 15 och 20, 2014/15:2670 av Per Ramhorn och (SD) och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 13. Mat och måltider inom äldreomsorgen bör vara ett prioriterat område för kommunen. För att driva på utvecklingen bör regeringen införa stimulansbidrag. Detta bör ge regeringen till känna. Valfrihet och inflytande, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (KD), (M), Finn (M), (C), (M), (FP) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 27, 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2014/15:2431 av (C), 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 20 och 33 samt 2014/15:2662 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 6, 2014/15:1281 av (M), 2014/15:1760 av (M), 2014/15:1952 av (M), 2014/15:2030 av m.fl. (S), 2014/15:2401 av Finn och (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12 samt 2014/15:2874 av (M) yrkande 2. Valfriheten inom äldreomsorgen bör utvecklas. Det gäller t.ex. rätten att välja mat eller färdtjänst. Det bör ställas krav på att kommunerna tillhandahåller valfrihet för äldre, antingen genom upphandling och ramavtal eller LOV. Den enskildes inflytande över omsorgens innehåll bör stärkas genom en förenklad biståndsprövning. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma till . Detta bör ge regeringen till känna. Valfrihet och inflytande, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:164 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2014/15:1281 av (M), 2014/15:1760 av (M), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 27, 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2014/15:1952 av (M), 2014/15:2030 av m.fl. (S), 2014/15:2401 av Finn och (M) yrkandena 1 och 2,