bet · H201FiU32 · 2015-06-04 00:00:00 — Att asylnäringen, som inte bara står inför en systemkollaps utan på alla sätt och vis faktiskt redan gått igenom en systemkollaps, erbjuder privata aktörer en enkel möjlighet att bli mångmiljonärer på skattepengar och med mycket begränsade egna investeringar är stötande. Att blunda för den frågan i en dylik utredning är givetvis inte acceptabelt. Och vad ska hända med de kommuner som haft en överetablering av privata friskolor som redan lagts ned och där eleverna helt plötsligt inte har någon skola att gå till? Ska man konkurrera, vilket man ska, ska man göra det på lika villkor. Det finns således mycket som är problematiskt i Alliansens utredningsförslag. Det finns dock sannolikt desto mer som är oroande i regeringens utredning, en utredning som egentligen ingen vill ha men som regeringen blivit tvingad till för att försäkra sig om budgetstöd. En utredning vars huvudsyfte är att stoppa all vinstutdelning inom välfärden kan bara ha en konsekvens. De privata alternativen försvinner, valfriheten försvinner. Kvar får vi ett offentligt monopol. Det finns 15 000 företag i den privata välfärdssektorn med över 200 000 anställda och 370 000 brukare och kunder. Det finns givetvis en mycket stor oro hos alla dessa individer just nu över vad det är regeringen egentligen håller på med, och det är just deras oro som tar på allvar. Vår förhoppning är att vi efter den kommande voteringen får till stånd en bredare utredning om regelverken inom välfärden som inte grundar sig på en eftergift till , ett parti som alltså värnar monopolets ställning och motverkar valfriheten. Det är mycket som är vackert i - det tror jag att vi alla tycker - och det är fortfarande mycket som fungerar bra. Det gäller faktiskt även om vi ser sprickor inom flera delar av vår gemensamma välfärd. har dessa sprickor uppenbarat sig som renodlade skandaler. När svaga eller sjuka människor far extra illa för att de inte får den vård eller omsorg de är förtjänta av, ja, då blir vi alla illa till mods. Låt oss dock ändå försöka att hålla huvudet lite kallt och konstatera att det på intet sätt går att påvisa att de privata bolagen håller en lägre kvalitet än de offentliga. Det är i alla fall vad konstaterar i sin utredning. Däremot går det att hävda att kundnöjdheten är högre bland dem som valt ett privat alternativ. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Jag är för egen del trött på att höra ensidiga propaganda. De skräckhistorier som vi har tagit del av, och som vi alla blir berörda av, är precis lika vanligt förekommande hos både offentliga och privata alternativ. Jag är också trött på att man inte behandlar skattepengar med samma respekt som man behandlar sina egna pengar. utgångspunkt är att skattepengar i grunden ska gå till skattebetalarnas gemensamma intressen. Eftersom vi värnar valfriheten och förstår att den positiva konkurrens som denna medför bidrar till effektivitetsvinster och innovationer vill vi också möjliggöra för privata företag inom välfärdssektorn. Och den privata aktör som investerar sin tid och sitt kapital i att erbjuda en tjänst ska givetvis kunna få en rimlig avkastning på sin investering, under förutsättning att det inte sker på bekostnad av kvaliteten. Men vi vill inte att man medvetet ska kunna sortera bort elever, brukare, patienter och kunder för att kunna tillskansa sig vinst. Är det då möjligt att ha ordning och reda i välfärden? Är det möjligt att erbjuda medborgarna flera alternativ? Är det åtråvärt att försöka undvika offentliga monopol? Är det en dålig idé att staten ska vara den enda aktören och erbjuda medborgarna ett enda alternativ. Svaret är givetvis ja om det finns en politisk vilja. Det går att hålla ordning och reda, det går att hålla en tillfredsställande kvalitet och det går att erbjuda valfrihet och alternativ. Det är på intet sätt ömsesidigt uteslutande parametrar. Låt mig slutligen konstatera att detta handlar om en utredning. Det som eventuellt lite längre fram mynnar ut i denna utredning och på ett eller annat sätt ska omsättas i praktiken måste också passera genom denna kammare. Det betyder i sin tur, kort och gott, att vill man få igenom några förändringar gör man klokt i att prata med oss. Att vi vill se en bredare utredning än den som regeringen har föreslagit är inte samma sak som att vi kommer att ställa oss bakom vilka förslag som helst i en senare omröstning. Att vi ställer oss bakom denna utredning beror på att vi värnar om de 15 000 företagen, de 200 000 sysselsatta och de 370 000 brukare och kunder som regeringens utredning riskerar att slå undan benen för. Jag tänker börja med att upplysa om att - det är knappast någon vänstertankesmedja och är inte finansierad av vänstern - har kommit fram till att välfärden ses som en kvasimarknad. Den är kostnadsdrivande eftersom det är en frånvarande tredje part - det vill säga skattebetalarna som finansierar verksamheten - och de är i sin tur i underläge mot de som äger verksamheterna. Även brukarna, som är beroende av verksamheterna, är i underläge eftersom de inte har samma kunskap som de som arbetar i eller äger verksamheterna. Jag tänker ägna min replik åt en rapport som har tagit fram. I den hänvisar man till . I den undersökning man hänvisar till har 3 000 väljare intervjuats om sina åsikter om skolfrågor. Det framkommer att de svenska väljarna är kritiska till dagens lagstiftning, som innebär att friskoleägarna har rätt att fritt ta ut och disponera vinst. Så många som anser att en eventuell vinst ska återinvesteras, och anser att det är upp till friskoleägarna att själva disponera vinsten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster skriver att det går alldeles utmärkt att driva friskolor utan att ta ut vinst. Ni hänvisar sedan till , där det inte är tillåtet. I slutsatsen i er rapport står det: Det är oacceptabelt att skattepengar avsedda för skolundervisning slussas över till aktieutdelningar. I stället menar vi att bör följa den linje som gäller i övriga , där friskolor inte får ta ut några vinster ur verksamheten. Det nu håller på med skulle jag vilja kalla för hyckleri eller att föra väljarna bakom ljuset. Vad skulle du vilja kalla det för, ? Ni säger en sak före valet. Det här antog ni före valet. Och här står ni nu och anför en helt annan linje och vill inte begränsa vinstuttaget ur friskolorna på något sätt. talar om att brukarna är underläge. Hur man hamnar i överläge, om man inte har några alternativ? antog ett principiellt ställningstagande i frågan på vår valkonferens . Det var det som vi gick till val på. Det ställningstagandet presenterade jag precis i talarstolen. Det går alltså ut på att vi ska bibehålla valfriheten, eftersom det stärker brukarnas ställning. Det försvagar den inte. Det är om brukarna inte har någon valfrihet som de hamnar i underläge. Ställningstagandet går ut på att vi inte ska ha övervinster. Vi ska definitivt inte ha övervinster på bekostnad av lägre kvalitet. Och det går ut på att vi inte ska acceptera en medveten sortering av elever, patienter, brukare och så vidare. Det är just vinsten som leder till en medveten sortering av elever och brukare. Om de har stora behov tjänar den som driver bolaget mindre pengar. Den utredning som arbetar tittar just på att pengarna ska gå till den verksamhet som de är avsedda för och att eventuella överskott ska återinvesteras. Jag märker att du inte svarar på min fråga, . Ert skolpolitiska program antogs 2011 och uppdaterades 2014, det vill säga valåret. Ni säger tydligt att det är oacceptabelt att skattepengar avsedda för skolundervisning slussas över till aktieutdelning i stället för att man ska följa den linje som gäller i övriga , där vinstuttag inte är tillåtna. Varför röstar ni då ja till detta? Är inte det en form av hyckleri? Är inte det att föra väljarna bakom ljuset? Jag skulle vilja höra vad du säger om det, . Ni antar ett program som ni kablar ut till väljarna. Sedan gör ni något helt annat några månader efter valet. Jag tycker att det smakar ganska illa. Ni far med falsk marknadsföring. Vi kan också titta på vad har sagt. Han har sagt att det finns problem med att tillåta vinster i välfärden. Helt plötsligt vill ni att en utredning som tittar på hur man ska kunna begränsa det problemet inte ska fortsätta arbeta. Ni vill inte att man ska titta på bemanning. Ni vill inte att man ska titta på öppenhet. Ni vill inte att man ska titta på olika former av välfärdsverksamheter som HVB-hem, komvux, flyktingboenden, skolor, omsorg och sjukvård. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster För er är det politiska spelet viktigast. Det är det som det här handlar om. Det politiska spelet går före mormors omsorg och barnens utbildning och utveckling. Ni för väljarna bakom ljuset genom att säga en sak före valet i ert skolpolitiska program och stå här och driva en helt annan politisk linje. Enligt och är allt som vi gör ett politiskt spel. Det kan faktiskt vara på det sättet att vi tycker saker . Svaret är att den utveckling som har forcerat fram - väldigt framgångsrikt, får jag säga - och tvingat regeringen till som en eftergift för att få garanterat stöd i budgetvoteringarna, helt enkelt är för snäv. Den fokuserar på fel saker och inte tillräckligt många saker. Den är för snäv. Därför är vår förhoppning att vårt agerande i den kommande voteringen kan leda till en bredare utredning som inte bara fokuserar på frågan om vinst. Jag vet inte hur det fungerar i . Men i mitt parti röstar medlemmarna fram ombud. De ombuden samlas med jämna mellanrum. Vi brukar i alla fall göra det före valet. Då antar man en valplattform. Det är den valplattformen som man går till val på. Det är den som väljarna har att ta ställning till. Den valplattformen tog väljarna ställning till och gjorde mitt parti till det tredje största. Det fungerar också på det sättet att valfriheten försvinner om vi låter utredningen löpa till slut och får det resultat som vill ha. Det är så enkelt. Det som jag tror att man inte förstår från vänsterhållet är att konkurrens är något positivt. Det medför bra saker. Det medför innovationer. Det medför effektivitetsvinster. Det medför att man väljer bort den som är dålig och att man väljer den som är bra. Då går det dåligt för den som är dålig och bra för den som är bra. Det är ganska enkelt egentligen, inte jättesvårt. vill påskina att den utredning som regeringen har tillsatt är en utredning som ingen vill ha och som regeringen har blivit tvingad till. Sedan målar han villor över att det skapas offentliga monopol om utredningen får genomföras. Det blir inget annat än offentlig välfärd, och alla alternativ kommer att försvinna. Det är naturligtvis bara skräckpropaganda. Jag tycker ändå att vi kan begära någon form av intellektuell hederlighet. Vår utgångspunkt, när vi tillsätter utredningar, är det allmännyttigas princip. Där fördelas välfärden utifrån behov, och ohemula vinster är inte välkomna. i sitt anförande säger att principen att skattepengar ska gå till gemensamma intressen ska gälla och att det bara ska vara okej med rimlig avkastning. Jag blir naturligtvis lite fundersam och vill fråga : Om man inte ska ha någon allmännyttig princip, där vinsterna inte kan bli hur som stora som helst, blir din syn på rimlig avkastning att vinsterna kan se ut hur som helst. Varför är det okej med vinster på i välfärden när man har principen att skattepengar ska gå till gemensamma intressen? Hur rimmar det med principen att skattepengar ska gå till gemensamma intressen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Jag reagerade på den siffran, , i tidigare replikskifte. Jag vet inte var Socialdemokraterna får sina siffror. Men den siffra som jag har sett, den siffra som jag har läst, är att vinstutdelningen i de privata välfärdsbolagen ligger på strax av omsättningen, på . Det är ganska långt ifrån . Mitt spontana svar är annars att i vinst i ett privat välfärdsbolag är en ohemul vinst. Jag tror inte att man uppnå en sådan vinst utan att riskera kvaliteten. Jag har svårt att se det. Om vi har tydliga kvalitetskrav omöjliggör vi den typen av övervinster, som jag också kallar dem. På det sättet är det. Jag har mycket svårt att se hur man kan hålla exakt samma kvalitet och uppnå en vinstnivå på . Men jag vet inte var siffran kommer ifrån. Den siffra som jag har sett var . fick vi än en gång höra att den utredning som regering med sin partner in crime, , har drivit igenom inte är ett dugg farlig. Den kommer inte att påverka alla 15 000 företag och 200 000 anställda människor. Utredningen är jättebra, och den kommer inte att påverka dessa över huvud taget. Men de är ju livrädda. Är alla 15 000 företagare, 200 000 sysselsatta människor och 370 000 människor som frivilligt har valt ett privat alternativ helt paranoida? Eller har de läst en annan utredning? Det är ju jättekonstigt. I så fall har Socialdemokraterna och hela regeringen med sin partner in crime ett gigantiskt kommunikativt problem om man lyckas skrämma livet ur en hel marknad, fast det egentligen är helt obefogat. Det vore intressant att höra mer om detta. Om regeringen har ett kommunikativt problem är det i så fall gentemot och Alliansen. Det är ju inte så att alla aktörer som finns i välfärden utöver de offentliga skulle försvinna bara för att man genomför en utredning. Men det skulle ställa krav på dem att de gemensamma resurser som vi gemensamt avsätter till gemensamma angelägenheter också ska användas till det och inte till stora vinster. Det finns sådana exempel, . Du säger att vinsterna ligger på . Det är en generell siffra som gäller alla företag. Men det finns naturligtvis avarter, och det är dessa som vi vill komma åt genom utredningen. säger att man vill se en bredare utredning. Sedan kommer man till slutsatsen att man ska tillstyrka Alliansens utskottsinitiativ. Prata om logisk kullerbytta! Med det förslag som ni nu vill bifalla snävar man in utredningen. I det förslag som regeringen har lagt fram finns det lite mer än 32 konkreta uppdrag som man vill ha utredda. Man har sagt att man är beredd att tillföra tilläggsuppdrag om Alliansen och andra partier tycker det. Då hade man kunnat få bort en stor del av osäkerheten. Då hade man kanske kunnat göra en utredning tillsammans efter gemensamma direktiv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Vår utgångspunkt är att det är den allmännyttiga principen som ska gälla. Om inte vill bifalla och ställa sig bakom det utredningsförslag som regeringen har lagt fram tycker jag att det vore rimligt att också talar om vilka saker det är som inte ska utredas. Är det likvärdighet, är det kvalitet, är det samhällsekonomisk effektivitet, är det behovsstyrning, är det öppenhet eller är det insynen som utskottsinitiativet från finansutskottet nu vill begränsa i förhållande till det förslag som regeringen har lagt fram? Det parlamentariska läget, , ser ju ut på ett visst sätt. Om vi lägger ned våra röster, avstår från att rösta eller driver vårt eget förslag, då blir regeringen med sitt stödparti det största minoritetsblocket. Hade vi inte gjort på det sätt som vi gjorde - jag förstår att vill det - hade den utredning som redan har sjösatts fått arbeta tills den hade slutförts. Det var det som vi ville sätta stopp för. Hade vi fått bestämma helt själva hade vi hittat på vårt eget sätt. Men ser läget i den här kammaren ut på det sätt som det gör. Då tvingas vi ibland att vandra lite åt vänster och ibland lite grann åt höger för att göra det som är bäst för landet. Det är svårt att ifrågasätta en allmännyttig princip. Det är väl ingen som säger att vi ska ha allmänonyttig princip. Allmännyttig princip är ju ett begrepp som alla skriver under på, men vad lägger man in i det egentligen? Det är intressant. Jag är ganska övertygad om att det är allmännyttigt att företag och idéer generellt får stötas och blötas mot varandra. Det tror jag är allmännyttigt. Jag ser inte ett problem om en person eller ett bolag som råkar vara privatägt kan erbjuda precis samma kvalitet som ett motsvarande offentligt alternativ till en lite lägre kostnad. På något sätt har man kanske lyckats att skapa en effektivitetsvinst, eller också har man på något sätt varit mer innovativ. Det offentliga systemet är ju lite trögrörligt. Jag vill ändå vidhålla att det är allmännyttigt med konkurrens. För att vara konkret: Det som vi i praktiken talar om i den här debatten är ju välfärdens kärna. Det är skolor, vårdcentraler och äldreomsorgen. I det här anförandet tänker jag tala om innovation, om valfrihet i hela landet, om små och nya aktörers möjlighet att verka. Vidare kommer jag att tala om svensk välfärd som en framtida exportvara. Men jag anser att det är viktigt att inleda med det som det verkligen handlar om, nämligen om denna debatts kärna, om man så vill. Dessa välfärdstjänster är kanske det som vi värderar allra mest i det svenska samhället. När de inte fungerar, om man upplever att de inte är anpassande för ens behov, ja, det är då som man är som mest utsatt. När man är som mest utsatt och har som störst behov av det svenska välfärdssamhället, det är då som man ska ha mest makt att påverka sin vardag. Det är då som man ska ha möjlighet att välja det som passar bäst för en själv i den livssituation som man befinner sig i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster och Alliansen kommer alltid att stå upp för denna valfrihet, precis som tidigare sa. är valfriheten en självklar del av den svenska modellen. När vi frågar svenska medborgare vad de förväntar sig av det svenska välfärdssamhället är det en väl utbyggd och fungerande valfrihet som de sätter absolut främst. Den valfriheten, den makten att påverka, är det som den här debatten handlar om. Det svenska välfärdssamhället tvingas att hantera ständigt ökande krav, dels på grund av demografisk utveckling, dels på grund av samhällsutvecklingen, dels på grund av den tekniska utvecklingen. Vi förväntar oss ständigt mer av välfärdstjänsterna. Det som för några generationer sedan var det naturliga, att man låg i det som närmast liknade logementssalar på sjukhus, vill man nu absolut inte vara med om. Man vill gärna ha eget rum. Det är ständigt ökande krav på det skattefinansierade välfärdssamhället, och dem måste vi möta. En stor del av våra möjligheter att möta just dessa är att vi klarar av att vara innovativa och att vi kan produktivitetsutveckla. Man behöver tänka nytt i hur välfärdstjänsterna levereras. Precis som på alla andra marknader bygger det på att flera olika aktörer kan konkurrera och mäta krafterna mot varandra. Om vi från riksdag och regering lägger fram förslag eller agerar på ett sådant sätt som gör att det blir mindre valfrihet och mindre av innovation, innebär det i förlängningen att det kommer att bli en sämre välfärd att falla tillbaka på. Om nu regeringen lägger en våt filt över det hela och skapar osäkerhet bland inte minst nya och små välfärdsaktörer - som inte sällan kommer med nya idéer för hur verksamheterna ska utvecklas - tappar vi svensk innovationskraft som så väl behövs inom välfärdssektorerna. kan jag känna att det är en Stockholms- och storstadsfixerad debatt när det kommer till valfriheten i välfärdstjänsterna. Oavsett vad vänsterinriktade debattörer säger finns det inte för mycket valfrihet. Det finns inte för många alternativ. Det är inte för stort utbud för att man ska kunna välja. Det stora problemet är ju alla de kommuner, alla de landsdelar, alla de medborgare som ska ta del av välfärdstjänsterna där det bara finns ett enda alternativ. I många kommuner finns det bara en skola. Det finns landsting och stora geografiska områden där det är mycket ovanligt med valfrihet i primärvården. I praktiken finns det ingen valfrihet alls. På skolområdet vet vi ju att resultatutvecklingen har varit sämst i de kommuner där det bara finns en enda aktör, kommunen. behöver mer valfrihet. Vi har ett problem med för lite valfrihet, även om det låter annorlunda i debatten. Det vore olyckligt om riksdag och regering tycker att storstadsområdena fått sin valfrihet, så nu kan man lägga en våt filt över detta. kan man göra så att utvecklingen stannar av. Här ser vi också en ohelig allians mellan , som har sin bas framför allt i storstäderna och utformar sin politik för tillvaron där, och två partier - Socialdemokraterna och - som i grunden är emot valfrihet och inte tycker att den är bra. Man har tvingats in i den utvecklingen snarare än att driva på den. Jag vill också tala om de små och nya aktörernas möjligheter att verka på de här marknaderna i välfärdens sektorer. När vi ställer våra kvalitetskrav måste vi vara medvetna om att om vi utformar dem oklokt och alltför administrativt betungande är det små ideella och privata aktörer som hotas och som detta går ut över. Det är inte de stora koncernerna eller de stora offentliga aktörerna som drabbas, för de har kvalitetsavdelningar, jurister och administratörer som kan hantera detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Är det någonting som återkommer i Alliansens förslag till utredningsdirektiv är det just att vi när vi utvecklar kvaliteten och tar initiativ för att det ska bli en bättre fungerande välfärdssektor måste se till att de krav vi ställer inte går ut över små och nystartade aktörer. Lägger vi en våt filt över just dem innebär det att vi får en sämre reell valfrihet där det bara finns stora aktörer att välja på. Men det innebär också, som jag sagt tidigare, att den så viktiga innovationskraften går förlorad. I väl fungerande sektorer och på väl fungerande marknader är det inte sällan de nya uppstickarna, de små aktörerna, som kommer med de nya lösningarna och utmanar gamla invanda sätt att tänka och agera. Vi är med rätta stolta över den svenska modellen och det svenska sättet att göra saker. Inom välfärdssektorerna har vi en gemensam skattefinansiering, men utförandet sker med ett stort inslag av valfrihet. Men vi vet också att det finns andra aspekter av det svenska samhället som det finns anledning att vara stolt över, även om den svenska självgodheten ofta går hand i hand med den svenska modellen. Till exempel har vi en väldigt hög sysselsättningsgrad bland kvinnor i . Det är någonting som många andra länder måste följa efter för att klara inte minst finansieringen av sina egna välfärdssamhällen. När utvecklade välfärdsländer runt om i världen måste bygga ut sin barnomsorg eller när länder som klättrar på rikedomstrappan ser och inspireras av till exempel den svenska primärvården finns det en otrolig chans för svenska aktörer att göra våra väl utvecklade välfärdstjänster, som är i framkant i världen, till svenska exportvaror. För detta krävs att det är privata aktörer som tar initiativet. Jag har mycket svårt att se en framtid där det är svensk offentlig sektor som startar upp förskolor i eller vårdcentraler i . Det här är någonting för den privata sektorn, och då kan vi inte lägga den här våta filten över hemmasektorn. Vi kan inte förstöra, stänga och lägga en våt filt över den svenska marknaden och tro att det inte går ut över våra möjligheter att skapa värden, såväl runt om i världen globalt som för oss i . Det är helt enkelt så att man måste klara av både och. Man måste ha möjligheter att agera i för att kunna agera globalt.