bet · H301FiU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Myndigheten måste vara fortsatt proaktiv med att analysera och noga följa effekterna av de pågående förändringarna som påverkar svarsbortfall. Regeringen har tillfört SCB särskilda medel om –2014, varav . Medlen har avsett åtgärder för att säkra statistikens kvalitet. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det finns förutsättningar för SCB att hålla en fortsatt hög genomförandetakt i kvalitetsarbetet. Regeringen föreslår att anslaget 1:9 minskas med eftersom tidsbegränsade medel för ett samverkansuppdrag att utveckla indikatorer för innovation planenligt upphör 2016. Vidare föreslår regeringen att anslaget som planerat minskas med för att bidra till finansieringen av regeringens prioriterade satsningar. Vidare tillförs anslaget för att finansiera framtagandet av statistik över cirkulär migration till och från . Prognos- och uppföljningsverksamhetens syfte är att bidra till att det finanspolitiska ramverket efterlevs. Verksamheten ska också bidra till välgrundade politiska beslut och prioriteringar samt öka transparensen när det gäller redovisningen av den ekonomiska politiken. Verksamheten är huvudsakligen anslagsfinansierad och bedrivs inom , , och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Målet för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på precisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen som lämnas av läsarna av prognoserna. bedriver prognosverksamhet fortlöpande och utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Prognoser för svensk och internationell ekonomi publiceras i rapportserien Konjunkturläget. Myndigheten genomför även långsiktiga framskrivningar av de offentliga finanserna och gör bedömningar av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. frågar svenska företag och hushåll om deras syn på ekonomin. Resultatet sammanställs i rapporten som ska ge snabba, kvalitativa indikationer om viktiga ekonomiska variabler. I företagsbarometern tillfrågas drygt 6 000 företag om hur de upplever nuläget och vad de har för förväntningar om den närmaste framtiden. I hushållsbarometern intervjuas 1 500 svenska hushåll om deras syn på den egna och den svenska ekonomin, förväntningar om räntor och inflation samt om planerade inköp av kapitalvaror och sparande. Regeringen bedömer att har uppnått målen för sin verksamhet. I specialstudie nr 44 Utvärdering av makroekonomiska prognoser visar utvärderingen att myndighetens prognosprecision –2014 var i linje med övriga prognosinstitut. Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har utvecklat sina rapporter i riktning mot en mer fördjupad analys. Genom att ta fram kvalificerade och fördjupade analyser bidrar till en ökad förståelse för utvecklingen av svensk ekonomi. prognoser används som jämförelse mot regeringens prognoser och bidrar på så sätt till utformningen av den ekonomiska politiken. På det miljöekonomiska området är arbete med analyser av den långsiktiga klimat- och energipolitikens effektivitet av stor vikt som underlag för beslut. Regeringen föreslår att anslaget 1:7 ökas med för utvecklandet av en ny makromodell. Finanspolitiska rådets huvudsakliga mål är att bidra till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Regeringen bedömer att målet har uppnåtts genom publiceringen av rapporten . Genom publiceringen av rapporten och underlagsrapporter samt genom att arrangera konferenser och seminarier bedömer regeringen att rådet även har uppnått sina mål vad gäller en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Regeringen föreslår att ca anvisas på anslaget 1:6 . Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med en avkastning och service som motsvarar andra alternativ för förvaltningen. Området omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Fastigheterna är bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Verksamheten bedrivs av () och (FortV) och den finansieras framför allt genom hyresintäkter. Resultatbedömningarna för och baseras på årsredovisningar och övrig redovisning och statistik. För att följa upp utvecklingen inom området i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: – hyresintäkt i kronor per kvadratmeter – driftskostnad i kronor per kvadratmeter – underhållskostnad i kronor per kvadratmeter – driftnetto i kronor per kvadratmeter – utvecklingen av kundnöjdhet – utvecklingen när det gäller nöjda medarbetare. SFV:s uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamheten finansieras med hyresintäkter och med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringen bedömer att SFV har uppfyllt sina mål och genomfört sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Myndighetens avkastningskrav har överträffats, främst på grund av det låga ränteläget. Investeringsplan, bemyndigande och anslag Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för SFV –2019 med investeringar som uppgår till 2016, 2017, 2018 och 2019. och åren framöver genomförs renovering och ombyggnad av vissa regeringsbyggnader i . SFV genomför även en renovering och ombyggnad av . I pågår en ombyggnad och upprustning av ambassadkansliet. Den redovisade planen för investeringar bygger enligt propositionen på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Med hänsyn till detta och till tidigare upplåning föreslår regeringen att SFV ska få disponera en låneram i på . Detta är en ökning med i jämförelse med 2015. Inom SFV:s fastighetsbestånd finns det en kategori fastigheter som benämns bidragsfastigheter. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Regeringen föreslår när det gäller anslaget 1:10 Bidragsfastigheter en förstärkning med för att täcka utgifter i samband med uppförandet av en minnesvård efter flodvågskatastrofen i . Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan ingås. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2017. huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Verksamheten finansieras främst genom hyresintäkter och med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås. Dessutom ska ändamålsenliga fastigheter tillhandahållas på konkurrenskraftiga villkor. Fastigheternas värde ska bevaras på en långsiktigt lämplig nivå. Regeringen bedömer att har uppfyllt sina mål. Resultatindikatorerna pekar på en stabil verksamhet där trenden när det gäller effektiviteten är positiv. Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för –2019 med investeringar som uppgår till 2016, 2017, 2018 och 2019. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Regeringen föreslår en låneram för på , vilket är oförändrat jämfört med vad som gäller . God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Det mål som regeringen har fastställt för området är att ska utveckla god redovisningssed. Verksamheten ska bidra till att förbättra standarden i de mindre och medelstora företagens bokföring och årsredovisningar genom informationsinsatser. Regeringen redovisar ett antal resultatindikatorer och skriver att regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelsen är god. arbete med förenklingar är betydelsefullt. Genom att utveckla normgivningen och ta fram information och vägledning har myndigheten en betydande roll i att bidra till att minska företagens administrativa kostnader. Regeringen föreslår att anslaget 1:13 engångsvis tillförs med anledning av tillkommande normgivningsarbete vid införandet av ny lagstiftning på bokföringsområdet. är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs i staten. är en del av kontroll av den statliga verksamheten. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att bedöma om myndigheternas redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Målet för effektivitetsrevisionen är att främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. konstaterar att samtliga verksamhetsgrenar visar ett tillfredsställande resultat . De mål som satts upp för verksamheten har uppnåtts. Avgifter för den årliga revisionen redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och anpassas över tiden så att varken överskott eller underskott uppstår. Inkomsttiteln visade 2014 ett ackumulerat underskott om . Kostnaderna har ökat, vilket främst beror på att genomfört eller startat flera av de åtgärder som rekommenderades i en s.k. peer review som avrapporterades . I syfte att uppnå full kostnadstäckning över tiden genomför en justering av avgifterna. har gett i uppdrag åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Vid revisionen bedömdes att årsredovisning i allt väsentligt var rättvisande. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 inom utgiftsområde 2 och 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. bedömer att anslaget 1:15 endast bör påverkas av pris- och löneomräkningen. Vidare bedömer att det finns ett fortsatt behov av investeringar. Det gäller bl.a. stöd för dokumenthantering och it-stöd för den årliga revisionen. Detta kan på grund av rationaliseringar genomföras inom det planerade anslaget och den nuvarande låneramen. föreslår att bemyndigar myndigheten att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten till ett belopp av . Vissa medlems- och garantiavgifter Området omfattar årliga medlemsavgifter till Bruegel, () och utvecklingsbank (CEB). Vidare omfattar området garantier till fem internationella finansieringsinstitut och en mindre garantiavgift. Bruegel är en tankesmedja vars forskning bidrar till fördjupad förståelse av främst de ekonomiska utmaningar som kan tänkas möta i en globaliserad värld. Medlemskapet ger möjlighet att på nära håll ta del av Bruegels verksamhet. utvärderas Bruegel av en oberoende kommitté, och i den senaste utvärderingen som genomfördes fick Bruegel goda omdömen när det gäller verksamheten 2010–2012. medlemsavgift till EIPA syftar till att stödja EIPA:s arbete med forsknings- och utbildningsverksamhet som ska bidra till utvecklingen av den offentliga förvaltningen i . För att bedöma måluppfyllelsen används uppgifter om antalet deltagare i EIPA:s olika utbildningsinsatser. var antalet deltagare i EIPA:s aktiviteter 14 667 stycken, vilket var en minskning jämfört med . Även om utvecklingen innebär ett minskat antal deltagare är utfallet i linje med tidigare års resultat och visar att antalet deltagare är relativt stabilt . Anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter Anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter eller statsbidrag till Bruegel, EIPA och CEB. Anslaget får även användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut samt till garantiavgiften för i . Vidare får anslaget användas för utgifter för eventuella böter till följd av ett försenat genomförande av EU-direktiv. Regeringens budgetförslag baseras på ett antagande om oförändrade eller svagt nominellt ökade utgifter för Bruegel, EIPA och CEB. Garantiavgiften för i antas uppgå till 2016 och antas upphöra . Inga medel beräknas för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut. Inte heller beräknas något medelsbehov för eventuella böter till följd av ett försenat genomförande av EU-direktiv. Regeringen bedömer dock att riskerna för detta har ökat och anser därför att det behöver skapas en möjlighet att snabbt kunna betala främst EU:s s.k. schablonbelopp på utan att behöva avvakta beslut i enskilda fall. Regeringen föreslår att ca anvisas på anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter. I kommittémotion 2015/16:2635 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde enligt vad som framgår av bilaga 2. Det föreslås en besparing på när det gäller rikthyror för lokaler. Dessutom yrkas i motionen att ska tillkännage för regeringen att rikthyrorna för myndigheternas lokaler ska ändras (yrkande 2) och att de anslag som berörs av PLO-uppräkning ska justeras (yrkande 3). Motionärerna anför att bestämmer en rikthyra för myndigheterna i som baseras på de genomsnittliga marknadshyrorna för kontorslokaler. Genom att reducera rikthyrorna finns möjligheter att göra besparingar när det gäller myndigheternas lokalkostnader. Detta gäller särskilt för de myndigheter som har lokaler i . Förändringen innebär en besparing för staten som incitamenten ökar för myndigheterna att flytta sin verksamhet till andra delar av landet. Myndigheter som av olika skäl inte kan eller bör flytta ska vara undantagna från den nya beräkningsmetoden. Detta gäller exempelvis , Kungl. och statliga museer. I kommittémotion 2015/16:3188 av m.fl. (C) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområdet enligt bilaga 2. Motionärerna föreslår att anslaget 1:11 minskas med och anslaget 1:17 minskas med . Dessutom föreslås besparingar på sammanlagt 1 052 miljoner när det gäller statens lönekostnader, rikthyror för lokaler och reformerad PLO-uppräkning. I kommittémotion 2015/16:3194 av m.fl. (FP) yrkande 1 föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområdet enligt bilaga 2. Anslaget 1:6 föreslås öka med . Motionärerna föreslår minskningar av anslaget 1:8 med , anslaget 1:9 med , anslaget 1:11 med , anslaget 1:12 med och anslaget 1:15 med . Dessutom föreslås besparingar med sammanlagt när det gäller statens lönekostnader och KPI-effekter. Motionärerna anför att bör få en stärkt finansiering och ett utvidgat uppdrag. Det är enligt motionärerna rimligt att myndigheten även granskar och utvärderar oppositionspartiernas ekonomiska politik när det gäller effekterna på de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken. Vidare skriver motionärerna att den statliga förvaltningspolitiken bör bedrivas på ett sådant sätt att den svenska offentliga sektorn fortsätter vara en av de mest effektiva i världen. För att öka effektiviseringen och ta till vara en besparingsmöjlighet föreslår motionärerna att den s.k. pris- och löneomräkningen inte räknas upp i snabbare takt än –2016. Vidare anför motionärerna att effekter av reformer som Liberalerna, som före namnbytet hette , föreslår, av beräkningstekniska skäl redovisas i utgiftsområde 2. Det gäller en besparing om som hänför sig till de sänkta arbetsgivaravgifter för unga som Liberalerna föreslår. Vidare gäller det en besparing på för reducerade rikthyror. I kommittémotion 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt bilaga 2. Motionärerna redovisar en besparing på för lönekostnader i staten till följd av förslag om lägre arbetsgivaravgifter för unga upp till . Vidare anför motionärerna att rikthyran för myndigheters lokaler innanför tullarna i ska reduceras. Detta skapar enligt motionärerna både en besparing i statens budget och en ökning av drivkraften för myndigheterna att lokalisera sin verksamhet till andra delar av eller andra delar av . En besparing på myndigheternas lokalkostnad om redovisas i motionen. Utskottet ställer sig bakom regeringens och förslag till anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Utskottet tillstyrker också regeringens och förslag till bemyndiganden och godkänner regeringens förslag till investeringsplaner för och . Samtliga aktuella motioner avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att tillsätta en . Jämför reservation 1 (V). I kommittémotion 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås att regeringen ska tillsätta en . Motionärerna framhåller att den demografiska utvecklingen tillsammans med avfolkningen på landsbygden kommer att leda till att personalförsörjningen inom de offentliga välfärdstjänsterna sätts under press. Motionärerna hänvisar till att en rapport från TCO visar att det kommer att råda brist på bl.a. omvårdnadspersonal. Vidare skriver motionärerna att Kommuner och Landsting beräknat att 125 000 undersköterskor behöver anställas . Utskottet behandlade motionsyrkanden om att regeringen ska tillsätta en i motionsbetänkanden , 2014 och 2015 (bet. 2012/13:FiU25, 2013/14:FiU25 respektive 2014/15:FiU25). I betänkandet noterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen angav att kommunerna står inför en omfattande generationsväxling och att det var angeläget att staten bidrar i den processen så att den kan ske så att kunskap och kompetens kan hållas kvar och kvaliteten kan värnas i verksamheterna. Utskottet utgick från att regeringen skulle fortsätta att noga följa effekterna av generationsväxlingen men ansåg inte att det då fanns anledning till ytterligare åtgärder. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att noga följa effekterna av generationsväxlingen men anser inte att det finns anledning för att ta ett initiativ för att tillsätta en . Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att det bör bli möjligt att dela pensionspoängen för tjänstepensioner mellan makar. Utskottet hänvisar till en pågående granskning om jämställda pensioner som Pensionsgruppen genomför. I motion 2015/16:1958 av (C) yrkande 1 föreslås att pensionspoängen för tjänstepensionen ska bli möjlig att dela mellan makar. Motionären anför att inte har jämställda pensioner. För att uppnå mer jämställda pensioner behöver det enligt motionären bli möjligt att dela pensionspoängen mellan makar. Vidare anför motionären att vid en skilsmässa delas inte pensionerna mellan makarna som andra tillgångar, och det gör att många kvinnor tvingas leva i fattigdom när de blir äldre. Tjänstepension är en tjänsterelaterad pension som grundar sig på en utfästelse från en arbetsgivare om att betala ut pension till en anställd. Pension är en del av den ersättning som avtalas för ett förvärvsarbete, dvs. en uppskjuten lön. Tjänstepensionen är ett komplement till den allmänna pensionen. I är tjänstepension, till skillnad mot vad som gäller i vissa andra länder, inte obligatorisk. De allra flesta anställda har dock pensionsrätt i sin anställning. En anledning till detta är att merparten av tjänstepensionsförmånerna i regleras genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter i centrala kollektivavtal. I avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 s. 8 f.) skriver regeringen att en genomlysning av pensionssystemet pågår under ledning av Pensionsgruppen, som består av företrädare för de sex partierna som står bakom pensionsöverenskommelsen. Gruppen har identifierat ett antal områden där man ser behov av att göra justeringar och som också slagits fast i en särskild överenskommelse. Bland de områden som är aktuella för översyn och förändringar nämns en särskild granskning av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv som inleddes . Projektet – Jämställda pensioner – ska analysera sju delområden med fokus på vilken effekt de har på pensionerna för kvinnor och män och även ta fram förslag som leder till mer jämställda pensioner. De delområden som identifierats är delad pensionsrätt, deltidens betydelse för pensionen, överföringen av premiepension mellan makar, pensionsrätt för barnår och studier, tjänstepensionerna, grundskyddet för ålderspensionen och efterlevandeskyddet för vuxna. I huvudsak ska analyserna redovisas . Delområdet om delad pensionsrätt överensstämmer till sitt innehåll med vad i tillkännagivande uttryckt till regeringen om fördelning av pension mellan makar (bet. 2014/15:SfU2 punkt 6, rskr. 2014/15:47). tillkännagav då att en offentlig utredning borde tillsättas med uppdrag att utreda om det, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, går att förändra pensionssystemet så att mer av den intjänade pensionen fördelas lika mellan makar. anförde att kvinnor av olika skäl i genomsnitt har lägre livsinkomst än män. En konsekvens av detta är att kvinnor ofta har lägre pensioner än män. Det fanns enligt socialförsäkringsutskottet anledning att utreda om det, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, är möjligt att göra förändringar av pensionssystemet så att mer av den intjänade pensionen, eller delar av den, fördelas lika mellan makar om de inte aktivt begär något annat. Utskottet noterar att det pågår en genomlysning av pensionssystemet under ledning av Pensionsgruppen och att det inleddes en särskild granskning av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv. Inom projektet pensioner ska bl.a. delad pensionsrätt, överföringen av premiepension mellan makar och tjänstepensionerna analyseras. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2015/16:1958 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att det nuvarande uppdraget för gör det möjligt för att äga, utveckla och förvalta studentbostäder. Jämför reservation 2 (L). I partimotion 2015/16:2790 av m.fl. (FP) yrkande 10 föreslås ett utvidgat uppdrag för . Motionärerna anför att bolaget har fått ett vidgat uppdrag som medger eget byggande och ägande av studentbostäder. Uppdraget bör förstärkas och preciseras. Staten bör enligt motionärerna ta ansvar för att blir en större aktör på den svenska studentbostadsmarknaden. Liknande motionsyrkanden behandlades av utskottet i betänkande 2012/13:FiU25. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med motiveringen att höll på att genomföra en bolagsgenomgång av och att förslag (SOU 2012:14) bereddes i . När det gällde studentbostäder ansåg utskottet att det var en fråga med hög prioritet och att målet var att skapa ett regelverk som underlättar byggandet av studentbostäder. Även i betänkande 2014/15:FiU25 behandlades liknande motionsyrkanden. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Utskottet anförde att godkände uppdraget för . En del i uppdraget är att verka för en långsiktig utveckling av universitets- och högskoleområden, s.k. campusområden. Utskottet delade regeringens bedömning i budgetpropositionen att uppdraget gör det möjligt för att äga, utveckla och förvalta studentbostäder. Studentbostäder är en del av en långsiktig utveckling av campusområden. I detta sammanhang ville utskottet lyfta fram att tillsammans med lärosäten, kommuner och externa bostadsaktörer planerar för närmare 11 000 studentbostäder. Detta var enligt utskottet mycket positivt. Eftersom ska följa upp och redovisa vilka åtgärder som vidtagits för fler studentbostäder finns det enligt utskottet goda förutsättningar för att även framöver följa utvecklingen på området. godkände regeringens förslag till ändring av uppdraget för (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103). ska äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet och bedriva därmed förenlig verksamhet.