bet · H201NU12 · 2015-04-29 00:00:00 — I rapporten konstaterades att marknadsfundamenta såsom vattentillgång, tillgänglighet i kärnkraftverken, inkomst m.m. påverkar elpriset. Författarna såg detta som en indikation på att elmarknaden fungerar. Vidare konstaterades att avregleringen i sig inte har haft någon prishöjande eller prissänkande effekt. Att elpriset har stigit sedan avregleringen beror till stor del på att BNP har ökat som produktionskapaciteten har minskat. Utan den BNP-ökning som skett hade elpriset, enligt vad som sägs i översynsrapporten, varit lägre än det är . Rapporten visade att aktiva kunder är väldigt viktiga för att elmarknaden ska fungera effektivt och för att minimera möjligheten för elproducenter att utnyttja marknadsmakt. översyn av energisystemet efter 2020 utredning Energisystemet efter 2020 ska undersöka och beskriva möjliga utvecklingsvägar för energisystemet efter 2020 och . presenterade myndigheten den första delen av utredningen. I denna redovisas ett antal knäckfrågor kopplade till vägval och utmaningar för energisystemets långsiktiga utveckling. Ett av fem områden som har bedömts vara särskilt intressanta är kraftsystemet. De tre övergripande knäckfrågor som myndigheten lyfter fram i avsnittet om kraftsystemet är följande: – Hur kan framtidens kraftsystem balanseras? – Kommer det att byggas ny kärnkraft? – Produceras framtidens el av mikroproducenter? Rapporten kommer att fungera som ett underlag för de framtidsscenarier som avser att presentera . Motion 2014/15:499 av m.fl. (S) har i liknande eller likalydande form behandlats av utskottet . avstyrktes motionen bl.a. med hänvisning till att regeringen efter ett tillkännagivande från har genomfört en översyn av elmarknaden. Därutöver har elmarknadens funktion belysts av flera andra aktörer, däribland dåvarande (numera en del av ) och Kungl. Utskottet ansåg inte att det fanns skäl för att än en gång agera för att få till stånd en elmarknadsöversyn (bet. 2013/14:NU9). Elsystemet och den variabla produktionen Regeringen har gett i uppdrag att utreda hur elsystemet behöver anpassas för att kunna hantera och skapa förutsättningar för en ökande andel variabel elproduktion. I uppdraget ingår att redovisa de viktigaste konsekvenserna för elnätet, elpriset och elmarknaden, med fokus på effekt- och balansproblematik, i ett svenskt, nordiskt och europeiskt perspektiv. Uppdraget ska genomföras i nära dialog med och . Förslag på möjliga förändringar ska redovisas . I granskning av statens roll på elmarknaden (RiR 2013:3) slogs det fast att Svenska kraftnäts investeringsplanering har haft brister och kännetecknats av låg transparens. noterades att förändringar har initierats som har förbättrat situationen. Även när det gäller investeringsplanernas träffsäkerhet kunde konstatera att förbättringar har initierats. presenterade ett mer långsiktigt plandokument om utvecklingen av det svenska stamnätet. Dokumentet innehåller Svenska kraftnäts syn på de utmaningar som väntar och de prioriteringar som affärsverket gör . Enligt affärsverket skulle dokumentet ses som ett försök att öka transparensen i Svenska kraftnäts nätplanering och ge elmarknadens olika aktörer en möjlighet att påverka denna. Dokumentet skickades ut på en bred remiss och resulterade 2013 i Svenska kraftnäts Perspektivplan 2025. godkände en investeringsplan om . Investeringarna i stamnätet blev dock mindre än planerat, och avvikelserna har, enligt vad som anges i Svenska kraftnäts årsredovisning , huvudsakligen tre orsaker: – Entreprenörer har inte klarat av att leverera enligt sina åtaganden. – Elpriset har varit lågt, vilket har gjort att externa parter inte har haft tillräcklig lönsamhet för att kunna fullfölja sina planerade investeringar. – Projekt har startats senare än beräknat. Därutöver förklarades avvikelserna av förseningar med anledning av omfattande tillståndsprocesser. överlämnade sin investeringsplan –2018 till regeringen. investeringar beräknas uppgå till . Nätinvesteringarna drivs framför allt av krav på anslutning av förnybar produktion, fortsatt integration med omvärlden och åtgärder för att bygga bort överföringsbegränsningar i det svenska nätet. Därutöver kommer reinvesteringar i ett åldrande stamnät att genomföras. Regeringen kommer att ta ställning till investeringsplanen och sedan överlämna den för beslut av i samband med höstens beredning av budgetpropositionen . Med utgångspunkt i Perspektivplan kommer även att ta fram en nationell tioårig nätutvecklingsplan, som omfattar såväl nyinvesteringar som reinvesteringar –2025. Regeringen har gett i uppdrag att tillsammans med övriga nordiska systemansvariga stamnätsföretag redovisa nätutvecklingsplaner för det nordiska kraftnätet med nordisk samhällsekonomisk nytta. Nätutvecklingsplanerna ska inkludera de nätinvesteringar som krävs för att överföra ny förnybar elproduktion. Uppdraget har sin bakgrund i den kommuniké om en fortsatt utveckling mot en gränslös nordisk elmarknad som de nordiska energiministrarna antog . Den tredje tvååriga planen ska rapporteras till det nordiska ministermötet . En lägesredovisning om arbetet med att ta fram den nordiska nätutvecklingsplanen ska lämnas till den nordiska elmarknadsgruppen och . publicerade tillsammans med övriga nordiska systemoperatörer en nordisk utvecklingsplan. Planen sträcker sig till 2030, har sin utgångspunkt i arbetet med den europeiska tioårsplanen (som också publicerades ) och behandlar bl.a. behovet av en stärkt inre marknad, integrationen av förnybar energi och garanterad försörjningstrygghet i hela regionen med ständigt ökande mängder fluktuerande energi. Utvecklingen i har länge gynnats av en tillförlitlig elförsörjning och elpriser som har legat på en konkurrenskraftig nivå. befinner sig också i en gynnsam situation när det nu pågår en omstöpning av de fossilbränslebaserade energisystemen till sådana som i huvudsak bygger på förnybara energikällor. De goda naturgivna förutsättningarna som tillgången till vatten, biomassa och vind ger, skapar förutsättningar för att kunna agera som ett föregångsland när det gäller användningen och utvecklingen av förnybar energi. Produktion, överföring och användning av el är – utöver marknadsaktörer som bl.a. elhandlare och nätbolag – centrala komponenter i den avreglerade elmarknad som råder i sedan elmarknadsreformen . Utskottet konstaterar att det vid ett flertal tillfällen har framförts synpunkter på elmarknadens funktion och att det nu i motion 2014/15:499 (S) på nytt har rests krav på att elmarknaden bör ses över. Utskottet hänvisar här inledningsvis – liksom det gjorde då ett motsvarande yrkande behandlades – till att regeringen efter en uppmaning från har genomfört en sådan översyn. Vidare vill utskottet erinra om att den tillsatta som en viktig del av sitt uppdrag ska belysa energimarknadernas funktion och organisation med avseende bl.a. på prissättning, konkurrens, etableringshinder m.m. ska därutöver lägga särskild vikt vid frågor om den långsiktiga elförsörjningen och de investeringar som behövs i olika delar av elsystemet. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att genomför en översyn av energisystemet och bl.a. har lyft fram kraftsystemets utveckling som ett av fem områden som bedöms särskilt intressanta att titta närmare på. Elmarknadens funktion har även belysts av flera andra aktörer, däribland Elforsk och Kungl. Därutöver har statens roll på elmarknaden granskats av . Utskottet gör mot denna bakgrund den sammantagna bedömningen att det saknas skäl för att bifalla önskemålet i motion 2014/15:499 (S) om en elmarknadsöversyn. När det gäller det som sägs i motion 2014/15:1104 (SD) om Svenska kraftnäts investeringsplanering och behovet av en långsiktig investeringskalkyl konstaterar utskottet att frågor på detta tema var föremål för utskottets ställningstagande i samband med att behandlade regeringens skrivelse med anledning av granskning av statens roll på elmarknaden. konstaterade att har initierat förändringar i sin investeringsplanering som syftar så väl till att öka träffsäkerheten i investeringsplanerna som till att öka insynen i planeringsprocesserna. Ett led i detta arbete är att – utöver de treåriga investeringsplaner som behandlar – ta fram en tioårig nätutvecklingsplan som omfattar ny- och reinvesteringar –2025. Utskottet anser inte att det mot denna bakgrund finns skäl att tillstyrka önskemålet i motion 2014/15:1104 (SD) om att regeringen bör ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet. Beträffande det som sägs i samma motion om en konsekvensanalys av en fortsatt utbyggnad av elöverföringsförbindelserna till utlandet konstaterar utskottet inledningsvis att av flera skäl står bakom en fortsatt integration av den europeiska elmarknaden. Frågan om kommande utlandsförbindelser kommer också att belysas av i ljuset av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska elmarknaderna. Utskottet ser inga skäl att föregripa detta arbete och avstyrker därför motionen i den aktuella delen. Även motion 2014/15:2461 (C) avstyrks i den del som gäller en fortsatt utbyggnad av elöverföringsförbindelserna till våra grannländer. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som redovisas i motionen om värdet för av att kunna exportera grön el och de positiva konsekvenser detta kan få när det bl.a. gäller försörjningstrygghet och avvecklingen av fossilbränslebaserad elproduktion i andra delar av . Utskottet gör bedömningen att regeringen också delar detta synsätt. Ett tillkännagivande från med denna innebörd är således inte nödvändigt. Sammantaget innebär det anförda att motionerna 2014/15:499 (S), 2014/15:1104 (SD) och 2014/15:2461 (C) avstyrks. De två sistnämnda motionerna avstyrks i de här aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till att prisskillnaderna mellan olika elområden har varit få och små och till att eventuella skillnader kommer att utjämnas ytterligare när den s.k. Sydvästlänken tas i drift avslår motioner som gäller elområdesindelningen och dess konsekvenser. Jämför reservation 3 (SD). delades in i fyra elområden. [1] Elområde 1 omfattar nordligaste . Elområde 2 avser området mellan i norr och i söder. Området som sträcker sig från strax söder om i norr till strax söder om i söder är elområde 3. Elområde 4 avser den återstående delen av . I och med införandet av elområden sätts börspriset på el efter tillgång och efterfrågan i respektive område. Gränserna mellan elområdena går där det finns fysiska begränsningar i överföringen av el i stamnätet, dvs. de s.k. snitten eller flaskhalsarna. I norra finns ett överskott av elproduktionskapacitet jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Tillgängligheten och produktionen i kärnkraftverken är en viktig komponent för möjligheten att hålla rätt spänning i kraftsystemet, vilket i sin tur påverkar överföringskapaciteten. I motion 2014/15:236 av m.fl. (M) ges inledningsvis en utförlig beskrivning av bakgrunden till elområdenas tillkomst och av elområdenas funktion. Motionärerna konstaterar därefter att elkonsumenterna i (främst i elområde 4) tvingas betala mer för elen sedan elområdesindelningen. Under av tiden råder ingen prisskillnad mellan elområdena, men vissa timmar kan det vara stora skillnader. Motionärerna påpekar att nedläggningen av skapade ett elunderskott i . Frånvaron av investeringar i överföringskapacitet och ny elproduktion i området har gjort att underskottet består än . Motionärerna anser att nödvändiga följdbeslut för att lösa de åtföljande problemen aldrig togs. Människorna i har inte valt att skulle avvecklas. Enligt motionärerna är irritationen därför mycket stor över att de boende i sydligaste tvingas betala högre elpriser och således straffas för beslut man aldrig ville ha. Enligt var det nödvändigt att agera gentemot för att undvika skadeståndskrav. bedömning var att en s.k. marknadsdelning – indelning i elområden – var den enda möjliga lösningen. Andra hävdar att det hade varit möjligt att agera annorlunda. Motionärerna listar sedan ett antal alternativa lösningar på de problem de uppfattar med den nuvarande elområdesindelningen. De vill att genom ett tillkännagivande ska redovisa dessa alternativa lösningar till regeringen (yrkande 2). Motionärerna ser en förstärkt överföringskapacitet som en möjlig lösning och vill att ska uttala att det är viktigt att fortsätta den utbyggnad av överföringskapacitet inom som har kunnat accelereras tack vare de kraftigt ökade investeringsbemyndiganden har beviljat , och att det vidare är viktigt att den nya regeringen inte sänker ambitionerna till den nivå som gällde (yrkande 3). Den s.k. Sydvästlänken nämns som det viktigaste exemplet på den pågående utbyggnaden av kraftöverföringskapaciteten. Idrifttagningen av denna förbindelse är dock försenad. Motionärerna befarar också att den kommande förbindelsen mellan och (Nordbalt) kommer att pressa upp elpriset ytterligare i som en följd av att ett ökat flöde ut från gör att mer än hälften av den förstärkning av överföringskapaciteten som Sydvästlänken innebär för elområde 4 i stället försvinner till . En annan lösning som förordas i motionen är att får i uppdrag att ändra elområdesindelningen genom att slå samman fyra områden till två, i enlighet med de förslag som ursprungligen presenterades (yrkande 4). Motionärerna anser att det aldrig presenterades några hållbara argument för att den inriktningen övergavs. En annan lösning som föreslås i motionen vore att garantera en minimikapacitet i överföringen mellan elområde 3 och elområde 4 motsvarande 4 000 MW (yrkande 5). Här hänvisar motionärerna till en utredning som den förra regeringen lät genomföra. Elområdesindelningen tas även upp i kommittémotion 2014/15:1104 av m.fl. Motionärerna konstaterar att prisskillnaderna till följd av elområdesindelningen inte har blivit så stora som befarades, men att indelningen ändå innebär en mer utsatt situation för de elintensiva industrierna och elkonsumenterna. Indelningen innebär även att södra delen av (elområde 4) får finansiera investeringarna genom högre elpriser i större omfattning . Så var inte fallet tidigare när finansieringen skedde solidariskt. Motionärerna anser att systemet med elområden bör ses över. I motion 2014/15:376 av och (båda FP) konstateras att de två huvudsakliga skälen till att elpriserna skiljer sig åt mellan olika elområden är dels liten elproduktion i , dels bristande överföringskapacitet mellan södra och norra . Motionärerna anser inte att prisskillnaderna är rimliga, och i väntan på att stamnätet är fullt utbyggt är det enligt deras uppfattning befogat med åtgärder för att åstadkomma en utjämning av priserna mellan de olika elområdena. En sådan utjämning skulle vara statsfinansiellt neutral och innebära att elpriserna sjunker i och höjs i övriga landet. I den förra regeringens skrivelse med anledning av om statens roll på elmarknaden konstaterades att införandet av elområden har påverkat elpriset i , men att de genomsnittliga prisskillnaderna i den fysiska handeln har varit små med undantag för perioder av lägre tillgänglighet i kärnkraften () och underhållsarbeten i stamnätet (). Vidare anförde den förra regeringen att den hade varit tydlig med att den gärna sett att indelningen av i fler elområden gjorts när kraftöverföringen i hade förstärkts genom Sydvästlänken. Analys av prisskillnader mellan elområden uppdrog åt konsulten att utreda möjliga åtgärder för att minska skillnader i elpris mellan de båda elområdena 3 och 4. Uppdraget redovisades i rapporten av möjliga åtgärder för att minska prisområdesproblematiken i (dnr N2012/5518/E). Rapporten remitterades , och i budgetpropositionen gjorde den förra regeringen den samlade bedömningen att den inte borde föreslå några marknadsåtgärder i syfte att påverka prisbildningen i elområde 4. Den borgerliga regeringen menade bl.a. att Sydvästlänken – som väntades minska prisskillnaderna mellan de berörda elområdena – bör sättas i drift innan några marknadsingrepp kan vara aktuella. har följt upp elområdesreformen presenterade av elområdesreformen – en delrapport (EI R2013:12). I rapporten konstaterades bl.a. följande: – av tiden från införandet av elområden till har landets fyra områden utgjort ett gemensamt prisområde, dvs. det har varit samma spotpris i alla elområden. – Landets två nordligaste områden har utgjort ett gemensamt prisområde under i stort sett hela den studerade perioden, med undantag för några tillfällen . – Konsumenter med fastprisavtal i elområde 4 möter både högre priser och färre elhandelsföretag än konsumenter i övriga landet. Trenden visar dock att prisskillnaderna minskar. När det gäller rörliga priser är situationen mer homogen, både beträffande antalet elhandlare och det avtalade priset. inkom med slutrapporten av effekterna av elområdesindelningen (Ei R2014:08). I rapporten konstaterade att de prisskillnader som förekommer mellan landets fyra elområden huvudsakligen beror på den begränsade överföringskapaciteten mellan områdena. När det råder god kapacitet på förbindelsen är prisskillnaderna i regel små. Generellt sett har prisskillnaderna mellan områdena varit mindre än vad som förväntades när reformen genomfördes. Det beror bl.a. på omvärldsförhållanden som låga gas- och kolpriser och på den stora utbyggnaden av förnybar elproduktion. överklagade Svenska kraftnäts beslut om att dela in den svenska elmarknaden i fyra elområden. Överklagan avslogs dock av . Elnät överklagade detta beslut till förvaltningsrätten. avslogs denna överklagan av Förvaltningsrätten i . Domstolen menade att Svenska kraftnäts beslut inte kan anses ha sådana verkningar mot att det är ett överklagbart beslut. har därefter ansökt om prövningstillstånd i kammarrätten, och beslutade Kammarrätten i att bevilja prövningstillstånd. slog kammarrätten fast att Svenska kraftnäts beslut att dela in i fyra elområden går att överklaga. Ärendet återförvisades därför till förvaltningsrätten. avslog Förvaltningsrätten i emellertid Elnäts överklagan. behandlade utskottet ett antal motioner om elområdesreformen och dess konsekvenser (bet. 2013/14:NU9). Utskottet avstyrkte samtliga motioner i de berörda delarna och anförde bl.a. följande: Utskottet välkomnar att den nuvarande regeringen har inlett ett intensivt arbete med att förstärka elöverföringsförbindelserna mellan norra och . Vidare vill utskottet erinra om att följer upp elområdesreformens konsekvenser och att myndigheten i det arbetet har kunnat konstatera att det vanligen inte förekommer några prisskillnader mellan elområdena och att de prisskillnader som har uppkommit har varit små. Uppföljningsuppdraget kommer att slutredovisas . I en reservation (S) och två motivreservationer (MP respektive V) framfördes andra uppfattningar än utskottets majoritet när det gällde ställningstagandet till de då aktuella motionsyrkandena eller till vilka motiveringar utskottet borde använda som grund för att avstyrka yrkandena. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att införandet av elområden i har inneburit att kunder i olika områden har mött olika elpriser. Främst är det kunderna i (elområde 4) som har fått högre elpris än kunderna i andra elområden. Prisskillnaderna mellan landets fyra elområden beror enligt regeringen mestadels på begränsad överföringskapacitet mellan områdena. Utöver detta konstaterade regeringen att elområdena 3 och 4 hade samma spotpris av tiden. När skillnader förekom var de i genomsnitt per kWh. Vidare slog regeringen fast att prisskillnaderna generellt har legat på en lägre nivå mellan områdena än vad som befarades när reformen genomfördes. Regeringen angav vidare att den följer utvecklingen noga, och bl.a. har olika möjliga marknadsåtgärder identifierats och analyserats. Regeringen meddelade vidare att den efter en samlad bedömning inte hade för avsikt att vid budgetpropositionens tillkomst föreslå några sådana marknadsåtgärder i syfte att påverka prisbildningen i elområde 4. Vidare noterade regeringen att transmissionsledningen Sydvästlänken är en bestående åtgärd som förväntas minska prisskillnaderna mellan elområdena 3 och 4. Därutöver konstaterade regeringen att har genomfört informationsinsatser som förbättrar förutsägbarheten för aktörer i elområde 4, vilket bl.a. inkluderar veckovisa rapporter om överföringskapaciteten i det svenska stamnätet. slutförs huvuddelen av Svenska kraftnäts två största investeringsprojekt – Nordbalt och Sydvästlänken. Nordbalt ska binda samman den framväxande baltiska elmarknaden med den nordiska och den europeiska. Som framgår ovan har Sydvästlänken en viktig funktion när det gäller att överföra stora energimängder mellan norra och och därigenom bidra till att utjämna prisskillnader mellan olika elområden. Dessvärre har idrifttagningen av länken försenats av olika skäl. beslutade affärsverket att senarelägga idrifttagningen till en delvis uppstart och en full idrifttagning . Av Svenska kraftnäts årsredovisning framgår det att förseningarna bl.a. sammanhänger med att affärsverket har tvingats säga upp avtalet med leverantören av det nya driftövervakningssystemet. Vidare har det uppkommit problem med leveransen av den likströmsteknik som kräver. om den rättsliga grunden för att ändra elområden I avsaknad av en institutionaliserad process för hur man ska fastställa eller ändra gränserna för elområden anser att det behövs ett regelverk för hur elområden kan justeras . genomför en intern utredning med inriktning på att få till stånd såväl en tydlig rättslig grund för beslut om elområden som en ordning för beslutsprocessen. Utskottet konstaterar inledningsvis att den s.k. elområdesreformen har följts upp på olika sätt sedan indelningen genomfördes , vilket har redovisats tidigare i betänkandet. Den sammanfattande slutsatsen är att prisskillnaderna mellan elområdena generellt sätt har varit lägre än vad som befarades när reformen genomfördes. Mot bakgrund av de iakttagelser som gjordes i uppföljningarna fann alliansregeringen inga skäl att genomföra några marknadsåtgärder för att jämna ut prisskillnader mellan elområdena. Samma ställningstagande gjorde den nuvarande regeringen i budgetpropositionen . Där meddelades dock också att regeringen följer utvecklingen på området noga. Som utskottet, den förra regeringen och den nuvarande regeringen har framhållit väntas prisskillnaderna mellan elområdena dessutom jämnas ut ytterligare när väl den nord-sydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken – efter vissa beklagliga förseningar – tas i drift . Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det saknas skäl för att agera med anledning av de motioner som gäller elområden. Med det anförda avstyrks därför samtliga dessa motioner i de här aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som gäller elcertifikatssystemet. Utskottet hänvisar till att det finns ett brett stöd för detta system i och att det inte har som syfte att generera intäkter till statskassan. Jämför reservation 4 (SD). Elcertifikat är ett ekonomiskt stöd för producenter av förnybar el och har funnits i . För varje producerad MWh förnybar el kan producenterna få ett elcertifikat av staten. Elproducenterna kan sedan sälja elcertifikaten på en öppen marknad där priset bestäms mellan säljare och köpare. Elcertifikaten ger på så sätt en extra intäkt till den förnybara elproduktionen, utöver den vanliga elförsäljningen. Köpare är aktörer med s.k. kvotplikt, främst elleverantörer. Dessa måste köpa en viss andel elcertifikat i förhållande till sin elförsäljning eller elanvändning. Hur stor andelen är bestäms genom en kvot i lagen (2011:1200) om elcertifikat. Kvoten är utformad för att skapa en efterfrågan på elcertifikat och förnybar el . Den fjärde generationens kärnkraft skulle innebära stora framsteg mot ett säkert och hållbart energisystem, anförs det i motion 2014/15:2309 av (M). Motionären förordar forskning på detta område och vill att regeringen ska utreda om elcertifikatssystemen kan nyttjas för detta ändamål (yrkande 2).