bet · H201UbU6 · 2015-04-14 00:00:00 — Om skolan bedömer att eleven genom t.ex. en prioriterad timplan och undervisning i förberedelseklass har förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, bör det inte behöva initieras en utredning om särskilt stöd. Regeringens förslag innebär således att ett åtgärdsprogram inte upprättas i ett sådant fall. Med andra ord ska en nyanländ elev inte ges särskilt stöd om elevens stödbehov kan tillgodoses på ett mindre omfattande sätt. I propositionen föreslås att lagändringarna ska träda i kraft . Utskottet vill inledningsvis framhålla att gemensamt för alla nyanlända barn och ungdomar är att de har rätt till en god utbildning. Denna rätt gäller oavsett skälet till att dessa barn och ungdomar befinner sig i . De nyanländas skolbakgrund ser olika ut. Vissa har gedigna skolerfarenheter medan andra aldrig har fått möjligheten att gå i skolan eller har en mycket splittrad skolgång. Ungdomar som kommer till sent under sin skoltid har oftast redan en etablerad bild av vad skola innebär utifrån sina erfarenheter av skolsystemet i ursprungslandet. Elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som anlänt till utgör med andra ord en mycket heterogen grupp. Det som är gemensamt för de nyanlända eleverna är den korta tiden i svensk skola och det faktum att flertalet elever inte har kunskaper i det svenska språket. Mottagandet av nyanlända elever ställer därmed stora krav på huvudmännens organisering och mottagande. Ett särskilt regelverk för mottagande och skolgång för nyanlända elever saknas dock i den befintliga lagstiftningen. För att alla nyanlända elever ska ges bästa möjliga förutsättningar att uppnå kunskapskraven och fullfölja sin utbildning anser utskottet att det finns behov av att komplettera regleringen i skollagen på det sätt som föreslås i propositionen. Genom förslagen införs krav på att alla huvudmän ska vidta vissa åtgärder i fråga om nyanlända för att öka likvärdigheten i utbildningen i skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan oavsett var i landet utbildningen ordnas. Vidare införs ytterligare möjligheter för rektorerna att anpassa undervisningen för att nyanlända ska få bästa möjliga förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. De föreslagna lagändringarna innebär att med nyanländ ska avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Genom definitionen av begreppet nyanländ anser utskottet att elevernas rättssäkerhet värnas eftersom definitionen tydligt klargör vilka som i första hand ska omfattas av den särskilda regleringen. Vidare klargörs huvudmannens ansvar gentemot dessa elever genom att det definieras vem som ska anses vara nyanländ. Att en elev omfattas av definitionen av nyanländ ska enligt förslaget leda till att det görs en bedömning av elevens kunskaper om eleven har tagits emot i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan och en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. En sådan bedömning ska göras även för vissa andra elever som har varit bosatta utomlands, om det behövs. Resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. Utskottet vill särskilt framhålla att det är viktigt att det inte dröjer alltför innan nyanlända elever och andra elever vars kunskaper ska bedömas får en undervisning som motsvarar deras förutsättningar och behov. Utskottet delar därför regeringens slutsats att bedömningen ska göras skyndsamt så att årskursplacering och placering i undervisningsgrupp kan ske . Lagändringarna innebär också att rektorn får besluta att en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis ska undervisas i förberedelseklass. Även en elev som har varit bosatt utomlands och vars kunskaper har bedömts ska under motsvarande förutsättningar få undervisas delvis i förberedelseklass. Av lagändringarna följer vidare att en elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i det aktuella ämnet. Det framgår också att det ska vara en tidsbegränsad undervisningsform i och med att en elev inte får ges undervisning i förberedelseklass än . Utskottet välkomnar att förberedelseklassen lagregleras. Det är vanligt med såväl förberedelseklasser som direkt placering i ordinarie undervisningsgrupp. Rektorn bör enligt utskottets mening ha stor frihet att organisera undervisningen på lämpligaste sätt. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det inte bör finnas någon skyldighet att inrätta förberedelseklasser, bl.a. av det skälet att elevunderlaget i vissa fall inte räcker för att inrätta en särskild förberedelseklass. Även i övrigt anser utskottet att lagförslaget är väl avvägt. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om vad som bör ingå i defini-tionen av nyanländ i skollagen (2010:800). Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:3030 av m.fl. (SD) begärs att elever som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning inte bör omfattas av den föreslagna definitionen av nyanlända i skollagen (2010:800). I propositionen föreslås att en definition av nyanländ ska införas i skollagen i ett nytt lagrum 3 kap. 12 a §. Med nyanländ ska avses en person som har varit bosatt utomlands och som är bosatt i landet eller ska anses vara bosatt i landet och som har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då personen fyller . En person ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. När det gäller en av förutsättningarna för att definieras som nyanländ, nämligen att personen numera är bosatt i eller ska anses vara bosatt här, anför regeringen följande i propositionen. Med bosatt i landet avses enligt 29 kap. 2 § första stycket skollagen den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). I samma paragrafs andra stycke anges andra grupper av barn och ungdomar som vid tillämpningen av skollagen ska anses vara bosatta i landet trots att de inte ska vara folkbokförda här, t.ex. asylsökande och barn som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd samt barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, dvs. s.k. gömda barn. Barn som är bosatta här i landet har, med vissa undantag, skolplikt (7 kap. 2 § första och andra styckena skollagen). Skolpliktiga barn har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (2 kap. 18 § första stycket regeringsformen). Barn som inte är bosatta här i landet, men som anses som bosatta här enligt skollagen, har inte skolplikt men har samma rätt till utbildning som skolpliktiga elever (7 kap. 2 § tredje stycket skollagen). Utskottet och senare ställde sig bakom ett förslag som innebär att har barn som vistas i utan tillstånd i huvudsak samma rätt till utbildning som de barn som är bosatta i landet (prop. 2012/13:58, bet. 2012/13:UbU12, rskr. 2012/13:208). Av ovanstående propositionsåtergivning framgår att barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, dvs. s.k. gömda barn, omfattas av den föreslagna definitionen i 3 kap. 12 a § skollagen. Utskottet står alltjämt bakom den gällande regleringen som innebär att barn som vistas i utan tillstånd i huvudsak har samma rätt till utbildning som de barn som är bosatta i landet. Utskottet anser således i likhet med regeringen att definitionen av nyanlända ska omfatta s.k. gömda barn. Därmed avstyrker utskottet motion 2014/15:3030 (SD). Bedömning av nyanlända elevers kunskaper Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bedömning av nyanlända elevers kunskaper. Jämför reservation 2 (M, C, FP, KD). I flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 21 begärs att regelverket förtydligas för att säkerställa att nyanlända elevers kunskaper bedöms skyndsamt och att de snabbt får placering i en lämplig årskurs och undervisningsgrupp. I kommittémotion 2014/15:3031 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 föreslås att kravet på obligatorisk bedömning av nyanlända elever bör utökas till att gälla även sexåringar och ungdomar upp till . Motio-närerna framhåller att en obligatorisk bedömning av dessa elevkategorier ger skolorna möjlighet att mer exakt kunna matcha elevens förkunskaper mot årskurserna och också kunna sätta in rätt stöd och hjälp i rätt tid. I propositionen föreslås att en bedömning av en nyanländ elevs kunskaper ska göras om eleven har tagits emot i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan, och en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Om det behövs ska en sådan bedömning också göras dels för en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , dels för en elev som efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning här. Bedömningen ska göras skyndsamt. När det gäller nyanlända elever ska bedömningen slutföras i sådan tid att beslut om vilken årskurs och undervisningsgrupp eleven ska placeras i kan fattas från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Detsamma gäller en elev som har gått i svensk skola och som efter bosättning utomlands har återvänt till för att återuppta sin skolgång här. När det gäller en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår han eller hon fyller , ska en bedömning vid behov göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Rektorn ska ansvara för att en elevs kunskaper bedöms i de fall det krävs enligt regleringen eller behövs enligt en bedömning. En bedömning av en elevs kunskaper ska – när det är fråga om nyanlända eller elever som återvänder till för att återuppta sin skolgång här – utgöra underlag för beslut om vilken årskurs och undervisningsgrupp eleven ska placeras i, hur undervisningen i de olika ämnena ska planeras och hur tiden mellan de olika ämnena ska fördelas. När det är fråga om en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , ska bedömningen av elevens kunskaper utgöra underlag vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. När det gäller skälen för regeringens förslag i fråga om vilka elever som ska bedömas anförs bl.a. följande. Definitionen av en nyanländ föreslås i propositionen vara relativt snäv. Det innebär att definitionen inte kommer att omfatta alla elever som har bott utomlands, utan de som kommer hit efter den ordinarie skolstarten. Det kan dock finnas elever som har kommit till tidigare än den ordinarie skolstarten som också har behov av en bedömning av sina kunskaper. För att fånga upp elever som har bott utomlands, men som inte omfattas av definitionen av nyanländ, föreslår regeringen att även en sådan elevs kunskaper ska bedömas när han eller hon kommer till skolan, om det behövs i det enskilda fallet. Skälen till att det inte föreslås någon obligatorisk bedömning av ett barns kunskaper när det gäller barn som kommit till före den ordinarie skolstarten är att en hel del av dessa barn har levt länge i och att det därmed ofta inte finns något behov av en bedömning av deras kunskaper. Det kan dessutom upplevas som i någon mån stötande att skilja ut utlandsfödda barn och låta dem genomgå en bedömning enbart av det skälet att de är utlandsfödda. Ett ytterligare skäl är att den administrativa bördan för rektorerna och lärarna inte ska öka i onödan. Eftersom det i nu aktuella fall handlar om barn som påbörjar sin skolgång är det i princip deras kunskaper i svenska språket som en bedömning ska avse. När det gäller nyanlända elever på gymnasienivå anser regeringen att det inte finns skäl att införa ett krav på en inledande bedömning av deras kunskaper. Orsaken är att introduktionsprogrammet språkintroduktion är speciellt anpassat för att ta emot nyanlända elever och att skolorna bör ha väl utarbetade metoder för att avgöra vilken undervisning en elev behöver. För många elever kan också tidigare betyg ge vägledning om elevens kunskapsnivåer. När det gäller det motionsyrkande som efterfrågar ett förtydligande av regelverket för att säkerställa att nyanlända elevers kunskaper bedöms skyndsamt och att de snabbt får en placering i lämplig årskurs och undervisningsgrupp noterar utskottet att motionen väcktes vid den allmänna motionstiden /15, dvs. innan den proposition som behandlas i detta ärende lämnades till . Utskottet bedömer att det ovan redovisade förslaget i propositionen om bedömning av nyanländas kunskaper motsvarar vad motionärerna efterfrågar och anser därmed att motionsyrkandet är tillgodosett. Därmed avstyrks motion 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 21. När det sedan gäller motionsyrkandet om att kravet på obligatorisk kartläggning av nyanlända elever bör utökas till att gälla även sexåringar och ungdomar upp till vill utskottet anföra följande. Av redogörelsen för propositionen framgår att skälen för att det inte föreslås någon obligatorisk bedömningen av de elever som kommer hit före skolstarten är att vissa av dessa barn levt länge i och att det därför inte behövs någon bedömning av deras kunskaper. Dessutom kan det i viss mån anses som stötande att skilja ut utlandsfödda barn och låta dem genomgå bedömning enbart av det skälet att de är utlandsfödda. Ett ytterligare skäl som anges är att inte i onödan öka på den administrativa bördan för rektorer och lärare. När det gäller nyanlända elever på gymnasienivå menar regeringen i propositionen att det inte finns skäl att införa ett krav på en inledande bedömning av deras kunskaper. Orsaken är att introduktionsprogrammet språkintroduktion i gymnasieskolan är speciellt anpassat för att ta emot nyanlända elever och att skolorna bör ha väl utarbetade metoder för att avgöra vilken undervisning en elev behöver. För många gymnasielever kan också enligt regeringen tidigare betyg ge vägledning om elevens kunskapsnivåer. Utskottet instämmer i regeringens skäl till att inte föreslå en obligatorisk bedömning av elever som kommer till före skolstarten eller nyanlända elever på gymnasienivå. Utskottet avstyrker således motion 2014/15:3031 (M, C, FP, KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förberedelseklass. Jämför reservation 3 (M, C, FP, KD). I flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 22 begärs att regelverket kring förberedelseklass ska förtydligas och att möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska ska öka. Regelverket behöver bl.a. förtydligas för att undvika att eleverna blir kvar för länge i förberedelseklasserna. I kommittémotion 2014/15:3031 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2 efterfrågas ett krav på att elevernas kunskaper och möjligheter att gå vidare till den ordinarie undervisningen från förberedelseklass fortlöpande ska utvärderas. Motionärerna menar att en maxtid riskerar att bli norm i stället för att vara just en maxtid. I yrkande 3 begärs en nationell satsning på förberedelseklasser i språk på intensivnivå för nyanlända elever. Oavsett bakgrund och bildningsnivå är kunskaper och färdigheter i det svenska språket grundläggande för att kunna studera i , arbeta och på andra sätt integreras. I propositionen föreslås att rektorn ska få besluta att en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis ska undervisas i förberedelseklass. Även en elev som har varit bosatt utomlands och vars kunskaper har bedömts, ska under motsvarande förutsättningar få undervisas delvis i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i det aktuella ämnet. En elev ska inte få ges undervisning i förberedelseklass än . I propositionen utvecklar regeringen sina skäl till att förberedelseklassen ska vara en tidsbegränsad undervisningsform bl.a. enligt följande. Eftersom de nyanlända är en mycket heterogen grupp kommer deras behov av förberedelseklass att variera. Elevens behov av undervisning i förberedelseklass kan bero på hur goda kunskaper i svenska eleven har uppnått, men det behöver inte nödvändigtvis vara så. är en organisationsform, och det går naturligtvis att organisera undervisning för nyanlända elever också i en ordinarie undervisningsgrupp. En god tillgång till studiehandledning på elevens modersmål kan t.ex. medföra att eleven bedöms ha möjlighet att övergå till den ordinarie undervisningen i ett tidigare skede än annars. Elevens språkkunskaper är därmed inte ensamt avgörande för elevens behov av undervisning i förberedelseklass. En sammantagen bedömning måste göras av elevens möjligheter att tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen. Bedömningen kan vidare komma att variera från ämne till ämne. För att betona vikten av fortlöpande bedömningar bör det uttryckligen anges i skollagen att en elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att på heltid kunna delta i undervisningen i det ämnet i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. Det förekommer att nyanlända elever blir kvar i förberedelseklasser . Detta riskerar att motverka integration och kan leda till att kategoriseringar av elever blir permanenta. Eftersom syftet med förberedelseklassen är att ge eleven en sådan introduktion att han eller hon kan delta i den ordinarie undervisningsgruppen anser regeringen att det ska införas en yttersta tidsgräns för hur länge en elev kan få delar av undervisningen i förberedelseklass. Det föreslås att denna gräns ska vara . Det är samma maximitid som föreslogs i promemorian (Ds 2013:6). Det finns inga remissinstanser som har haft synpunkter . I promemorian föreslogs dessutom att beslutet skulle omprövas kontinuerligt med olika krav inom skilda tidsintervaller. Regeringen anser dock att promemorians förslag blir väl formalistiskt med en rad olika prövningsförfaranden och ett flertal beslut. Alla elever har olika förutsättningar från början, och en bedömning av om eleven efter en tids undervisning i förberedelseklass har förutsättningar att i större utsträckning få sin undervisning inom den ordinarie undervisningen kan naturligen inte göras med någon exakthet. Det finns därför inga skäl att införa en omfattande administrativ ordning som bygger på bedömningar som i viss mån är skönsmässiga. Även om det inte föreslås någon formaliserad prövning ligger det på rektorn att kontinuerligt bedöma förutsättningarna för varje elev att övergå till undervisning i ordinarie undervisningsgrupp i olika ämnen. Ett skäl till att låta en elev gå kvar i förberedelseklass kan vara att eleven bedöms behöva ytterligare kunskaper i svenska, t.ex. för att elevens modersmål skiljer sig mycket från svenskan och att eleven efter en tids undervisning därför fortfarande skulle gynnas av förberedelseklassens form. Ett annat skäl kan vara att en elev bedöms behöva mycket mer kunskaper i svenska, t.ex. för att eleven påbörjat sin utbildning mycket sent och på grund av bristande eller total avsaknad av tidigare skolgång inte har tillägnat sig ett skriftspråk. Förslaget är dock inte tänkt att uppfattas så att en elev som har placerats i förberedelseklass normalt ska gå kvar där . Regeringen gör i propositionen bedömningen att det bör finnas möjlighet att omfördela undervisningstiden mellan olika ämnen till förmån för undervisning i svenska eller svenska som andraspråk för elever som saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen. Regeringen anger som skäl för sin bedömning bl.a. följande. Det kan tyckas självklart att en elev som inte har några kunskaper i det svenska språket i svensk skola kan behöva fokusera på att utveckla sina språkkunskaper. Eftersom de nuvarande reglerna om anpassad studiegång inte helt tillgodoser behovet av något mer flexibla regler för nyanlända elever bör det finnas möjligheter att göra ytterligare avsteg från timplanen i enskilda fall. Nyanlända elever riskerar annars att gå miste om undervisning i andra ämnen under en alltför . Det bör därför införas bestämmelser i skolförordningen (2011:185) som gör det möjligt att omfördela tiden mellan olika ämnen (prioriterad timplan) för en nyanländ elev om detta bedöms öka elevens förutsättningar att kunna följa och tillgodogöra sig undervisningen i andra ämnen. Detta bör dock bara kunna göras med vissa begränsningar. Timmar bör endast få omfördelas till ämnet svenska eller svenska som andraspråk, och en elev bör få ha en sådan prioriterad timplan i högst . Syftet bör vara att eleven genom ökade svenskkunskaper snabbt ska kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen i övriga ämnen. Ett beslut om prioriterad timplan bör fattas individuellt utifrån den enskilda elevens behov och genomföras så att möjligheterna för eleven att nå kunskapskraven i övriga ämnen inte försvåras. Vid beslut om prioriterad timplan bör det därför, till skillnad från när det är fråga om anpassad studiegång, inte få göras avvikelser från de ämnen och mål som gäller för utbildningen. Prioriterad timplan hindrar inte att en elev får sin undervisning i förberedelseklass. Prioriterad timplan innebär vidare inte att avsteg ska göras från den garanterade undervisningstiden. Eleven har fortfarande rätt till samma antal undervisningstimmar som andra elever. När det gäller motionsyrkandet om att bl.a. regelverket kring förberedelseklasser ska förtydligas noterar utskottet att motionen väcktes vid den allmänna motionstiden /15, dvs. innan den proposition som behandlas i detta ärende lämnades till . Utskottet bedömer att det ovan redovisade förslaget i propositionen motsvarar vad motionärerna efterfrågar och anser därför att motionsyrkandet är tillgodosett. Därmed avstyrks motion 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 22. När det sedan gäller motionsyrkandet om ett krav på att elevernas kunskaper och möjligheter att gå vidare till den ordinarie undervisningen i förberedelseklass fortlöpande ska utvärderas vill utskottet anföra följande: Utskottet kan konstatera att som det föreslagna regelverket är utformat ligger det på rektorn att kontinuerligt bedöma förutsättningarna för varje elev att övergå till undervisning i ordinarie undervisningsgrupp i olika ämnen. Utskottet, som noterar att motionärerna inte närmare preciserat hur den fortlöpande utvärderingen ska gå till och med vilka intervaller den ska göras, ser inget behov av att lägga ytterligare en administrativ börda på rektorer och lärare genom en mer formaliserad prövning som dessutom av nödvändighet till viss del är skönsmässig. Utskottet anser sålunda att det inte ska införas någon form av mer formaliserad prövning i enlighet med vad motionärerna föreslår. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:3031 (M, C, FP, KD) yrkande 2. När det slutligen gäller motionsyrkandet om en nationell satsning på förberedelseklasser i språk på intensivnivå för nyanlända elever kan utskottet konstatera att regeringen inte lämnar några förslag eller bedömningar om någon sådan satsning i propositionen.