· H301NU3 · 2015-12-09 16:33:00 — Energi, konkurrenskraft, jobb och klimat är ord som är nära sammanlänkade. och världen är i en brytningstid. Klimathotet är den största utmaning som vår värld har stått inför. har vi stora utmaningar när det gäller till exempel migration och möjligheten för människor att skapa sig en trygg framtid i ett samhälle där arbete, utbildning och en väl fungerande välfärd är grundpelare som vi varken kan eller ska försumma. I denna komplexa värld måste vi klara av att hantera många frågor och ta hänsyn till hur ett samhällsområde är sammanlänkat med ett annat, så också i energifrågorna. Vi behöver säker energiproduktion med el som alltid är tillgänglig när vi behöver den, ett energisystem som inte påverkar klimatet eller den biologiska mångfalden negativt och energi till konkurrenskraftiga priser som gör att företag vill etablera sig, växa och skapa arbetstillfällen i . Arbetstillfällen som ger människor frihet att själva bestämma över sina liv och som genererar skatteinkomster till vår gemensamma välfärd är viktiga i en modern energipolitik. Energipolitiken måste därför utgå från vilket samhälle vi vill ha och inte bara ta hänsyn till enskilda kraftslag. STYLEREF Kantrubrik \* Just nu pågår ett arbete inom . Målet är att skapa förutsättningar för en bra och hållbar energipolitik i . Detta är ett arbete som välkomnar, men vi är oroade över regeringens agerande. Förutsättningslösa samtal är ord som energiminister vid ett flertal tillfällen använt för att beskriva arbetet i kommissionen. Det är därför anmärkningsvärt att Baylan ändrar förutsättningarna för samtalen medan de pågår. Vi står inte med ryggen mot väggen, är ett annat uttryckssätt som energiministern har använt för att beskriva dagsläget i den svenska elproduktionen. Med det syftar han troligtvis på att det inte är någon omedelbar kris. Men vi har bekymmer i den svenska elproduktionen med låga elpriser som ger låg lönsamhet och ett skattetryck som har vuxit fram när intjäningsförmågan var en helt annan. I detta läge är det svårt att få fram nya investeringar i elproduktion. Branschen själv säger att de låga elpriserna i kombination med det höga skattetrycket är avgörande för dess investeringsförmåga. Dessa varningssignaler måste vi lyssna på. Vi måste agera för att säkra den framtida produktionen. möjliga överenskommelse är tänkt att gälla , men förutsättningarna för resultatet läggs . Det är därför oroande att den rödgröna regeringen bortser från de utmaningar som energibranschen står inför och ensidigt väljer att slå mot kraftslag de inte gillar genom att höja effektskatten på kärnkraft och subventionera in ännu mer volatil el som kortsiktigt trycker ned priserna och ytterligare försämrar lönsamheten för samtliga elproducenter. Det är ett agerande som riskerar att slå ut befintlig elproduktion och som dramatiskt kan komma att ändra förutsättningarna för den framtida svenska energiförsörjningen. Vi moderater ser utmaningarna. Vi är medvetna om energibranschens svåra situation. Vi vet att låga elpriser gynnar den svenska konkurrenskraften på kort sikt, men på lång sikt skapar det oro för hur elförsörjningen kommer att fungera. Energibranschen är bekymrad, och den svenska industrin är oroad. Även de som får stöd är oroade för att ännu mer el just nu subventioneras in i ett överhettat system. Den enda som inte verkar speciellt oroad är den rödgröna regeringen. Vi moderater skulle hellre sett en energipolitik som bevarar de goda förutsättningar vi trots allt har. Vi står inte med ryggen mot väggen, men vi kan snabbt hamna där. Alliansens energiöverenskommelse, som 2009 beslutades av riksdag, har gett svenska konsumenter en säker elförsörjning till konkurrenskraftiga priser och gett en tydlig inriktning när det gäller den framtida elproduktionen. Men , med låga elpriser och ett växande skattetryck tillsammans med regelverk och lagstiftning som försvårar och fördyrar, är det att se över energipolitikens innehåll. Jag håller med energiminister om att ännu står vi inte med ryggen mot väggen. Därför skulle en samling kring de riktlinjer som Alliansens energiöverenskommelse stakat ut, tillsammans med en fortsatt satsning på forskning kring morgondagens energilösningar, ge oss möjlighet att inom ramar komma fram till vad som ska gälla efter 2025. STYLEREF Kantrubrik \* Vad vi behöver och vad vill se i närtid är beslut så att den fungerande elförsörjning vi har fortsätter att producera hela sin livslängd ut. Vi måste ge förutsättningar för vattenkraften att bibehålla och utveckla sin produktion, så att den även kommer att vara en självklar basproducent av tillförlitlig och förnybar el. Vi måste länka ihop elproduktionen i norr med konsumenterna i söder. Annars riskerar att hamna i lägen med effektbrist på grund av de aviserade kärnkraftsstängningarna. Ny förnybar el ska fortsätta att växa fram i men inte på bekostnad av befintlig klimatsmart elproduktion. En energipolitik som bara klarar av att se till ett kraftslag i taget riskerar att skada helheten. Den svenska industrin måste få de besked den behöver om att vi kan garantera el till konkurrenskraftiga priser även . Vi måste föra en energipolitik som skapar lugn och framtidstro, inte en som skapar ryckighet och osäkerhet. Solcellssatsningar och ny förnybar el i all ära, men var är besluten som säkrar effekten och försörjningstryggheten? Var är besluten som säkrar att inte ytterligare basproduktion stängs ned? Om den rödgröna regeringen verkligen vill skapa förutsättningar för en bred, långsiktig och hållbar energipolitik ska man inte förstöra förutsättningarna utan säkra det vi har så att nytt får tid och möjlighet att växa fram. Då kan föra sina förutsättningslösa samtal för och invånares bästa. Låt mig avsluta med att tacka alla mina kollegor i näringsutskottet. Det här är min sista debatt som ledamot i just detta utskott. Det har varit en fantastisk tid. ser jag fram emot att föra skattedebatter med er i min nya roll som energiexpert i skatteutskottet. I detta anförande instämde (M). Det var en överraskning att ska byta utskott, men jag gläds åt möjligheten till ett replikskifte om det här utskottets arbete. Det finns en växande insikt om att kärnkraftsreaktorerna börjar bli gamla. Vi kan ha olika uppfattning om hur länge de kommer att finnas kvar, men vi närmar oss en punkt då vi politiskt behöver diskutera en plan för vad som ska ta vid och hur vi skapar förutsättningar för nya investeringar. Det görs i princip inga nya investeringar på marknaden eftersom elpriserna är så låga. Regeringen lade fram ett förslag om att höja målet i elcertifikatssystemet. Vi fick riksdagsmajoritet för det och höjde utbyggnadstakten för förnybart, vilket är ett sätt att garantera nya investeringar. var ett av de partier som röstade emot denna reform för att möjliggöra nya investeringar. Ny kärnkraft är dyr. har dragit tillbaka sitt arbete med att utreda och planera för ny kärnkraft. Man säger att det är en sådan dålig affär att man inte är intresserad av att titta på det. Inte heller något av de andra kärnkraftverken har uttryckt intresse för att titta på ny kärnkraft. STYLEREF Kantrubrik \* Hur vill , som röstade nej till regeringens förslag för att möjliggöra nya investeringar, garantera den långsiktiga elförsörjningen? Vad är plan för det skifte som står inför? , regeringen och fler sluter upp bakom planen om förnybar energi. Men om inte vill ha denna plan, hur tänker att vi ska säkra elförsörjning? Vilka reformer bedömer behövs? Jag tackar för frågorna. Jag utgår från att lyssnade på mitt anförande. Det som händer när man höjer ambitionsnivån i elcertifikatssystemet just nu är att man för in ännu mer el i ett redan överhettat system. Elpriserna kommer på kort sikt att tryckas ned. Branschen för förnybart är mycket orolig. finns det ingen lönsamhet i elproduktion som inte är subventionerad. Det finns ingen lönsamhet om man inte bygger nytt. Det stora problemet, som jag är oroad över att regeringen inte ser, är att man genom att subventionera in ännu mer förnybar el slår undan fötterna och möjligheten för alla andra investeringar på elproduktionssidan. Ingen vill investera när det inte finns någon möjlighet att få tillbaka sina pengar. När det gäller kärnkraften har helt rätt i att vi står inför en dramatisk situation. Vi får signaler från kärnkraftsbranschen om att ytterligare reaktorer riskerar att stängas. Vi står inför en okontrollerad avveckling av den svenska kärnkraften, som står för av den svenska elproduktionen. Är det vad och vill se - en okontrollerad och kaosartad nedstängning av av den svenska elproduktionen, vilket riskerar att slå ut svensk industri, riskerar att höja elpriserna okontrollerat och riskerar att tvinga oss att importera smutsig och klimatosmart el från södra ? Den utveckling vi ser har jag och länge förespått. Jag har i denna kammare sagt att behöver en plan eftersom kärnkraften börjar bli gammal. Det är dags att alla politiker öppnar ögonen och ser att dagens reaktorer har både tekniska problem och problem med lönsamhet. Det behövs en politik, för marknaden kan inte lösa denna utmaning själv. Vi har länge vetat att flera reaktorer dras med lönsamhetsproblem. nämnde effektskatten i sitt anförande. Den justeringen motsvarar , så det blir felaktigt att fokusera på den. En av de stora ekonomiska förändringarna för kärnkraftsägarna är framför allt elpriset, som är väldigt lågt i . Den största förändringen som har påverkats av ett politiskt beslut är de höjda säkerhetskraven med oberoende härdkylning. Det kostar per reaktor. Som tur är har jag inte hört att eller något annat parti har motsatt sig de högre säkerhetskraven. Det är detta som påverkar kalkylerna hos kärnkraftsägarna allra mest just . STYLEREF Kantrubrik \* Vi har också avgiften för kärnavfallet, som regeringen höjde eftersom myndigheten bedömde att kärnkraftsindustrin inte betalar den fulla kostnaden för sitt avfall. Kärnavfallsavgiften dubblerades nästan för att det ska finnas tillräckligt med pengar för att hantera avfallet. Jag hoppas att står bakom den höjningen. Vi ska alltså se nyktert på det ekonomiska läget för kärnkraftsreaktorerna. Vi har ett beslut om att fyra reaktorer ska stängas ned . Produktionen i dessa reaktorer har varit låg på grund av tekniska problem. Den totala produktionen i dessa fyra reaktorer är mindre än totala elöverskott. Jag och ser framför oss en successiv övergång där kärnkraften fasas ut av åldersskäl och ersätts med förnybar energi och energieffektivisering. Jag undrar fortfarande vad har för plan för det framtida energisystemet och en övergång som sker på ett ekonomiskt och miljömässigt smart sätt. och regeringens plan att slå ut elmarknaden är dömd att misslyckas. Om den rödgröna regeringen på allvar vill se investeringar i den svenska elproduktionen är det ologiskt och kortsiktigt att subventionera in mer volatil el på en överhettad marknad som redan kämpar med för låg lönsamhet och extremt låga elpriser. I måste vi få en marknad där de olika kraftslagen bär sig själva. Att planera för elproduktionsinvesteringar genom att fortsätta att subventionera är att slå undan de möjligheter som övrig elproduktion har för att överleva. Om och regeringens mål är att få ett elsystem som är förnybart är det mycket anmärkningsvärt att ni genom att höja ambitionsnivåerna i elcertifikatssystemet medverkar till att slå ut den befintliga förnybara elproduktionen. Vi får, och jag utgår från att även Socialdemokraterna och får, tydliga signaler från bland annat befintlig vindkraftsbransch om att de investeringar som är gjorda och fasas ut ur elcertifikatssystemet inte lönar sig. Då stängs det ned. Genom att fasa in ny förnybar elproduktion i ett subventionssystem slår ni ut förnybar elproduktion. Det ökar inte andelen förnybart i systemet, men det blir mycket dyrt för de svenska elkonsumenterna. Med tanke på de pågående klimatförhandlingarna är det värt att betona att den rådande svenska klimat- och energipolitiken präglas av ett alldeles för snävt synsätt på vad som faktiskt är gångbart för att kunna påverka utsläppen från fossila bränslen. Vi kunde se hur snabbt vi nationellt hamnade i ett behov av att importera en bra bit över elkraft till då vinden mojnade och det blev kallt. Det var en nivå som nästan motsvarade en tiondel av landets kraftbehov. STYLEREF Kantrubrik \* Det är något som påminner om att den ökade väderberoende kraftproduktionen försätter oss i en situation där vi alltmer tvingas förlita oss på import av fossila kraftslag som bland annat våra grannländer förfogar över. uppfattning är att man härvid saknar ett globalt perspektiv på dessa frågor i . Såväl den nuvarande som den förra regeringen tycks vilja vinna kampen på hemmaplan utan insikt om att - eller EU - endast kan påverka de globala koldioxidutsläppen i mycket begränsad omfattning. ser här en uppenbar risk i den svenska ambitionen att agera som ett föregångsland på klimatområdet. Man tar på sig ytterligare åtaganden, utsläppsminskningar eller pålagor som höjer energipriser utan att man når någon som helst klimatmässig effekt. Det finns en överhängande risk att det kan bli det precis motsatta. Vi anser det därför vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i en sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. Vad gäller de förslag som hanterades i budgetpropositionen vill jag beröra de förändringar som bland annat genomfördes i lagen om skatt på energi. har drivit förslag om att de olika kraftslagen ska ha mer likartade förutsättningar och att det generella undantag som funnits för exempelvis vindkraften vad gäller effektgräns för att bli undantagen från energibeskattning för aktörer som inte yrkesmässigt levererar el behöver tas bort. Det är därför glädjande att Socialdemokraterna och bland annat föreslog att man nu stänger denna lucka i skattelagstiftningen. Den har gett en möjlighet till en storskalig utbyggnad av vindkraften i stort sett endast i syfte att nå skattebefrielsen. Man ställer nu mer likvärdiga villkor mellan de olika kraftslagen. Även om det först sker efter krav från är det alltid trevligt när kan få gehör för sin politik. Vad gäller vår motion för utgiftsområdet Energi skiljer vi oss rejält från regeringen. Det är främst där vi föreslår att ta bort stöd och subventioner till vindkraft och solkraft på på årsbasis . Subventioner till vind- och solkraft ökar kraven på reglerkraft, och väderberoende kraftkällor av detta slag innebär dessutom betydande utmaningar för elnäten och för möjligheterna att kontrollera effektbalansen. Särskilt med tanke på säsongsvariationerna i det svenska kraftsystemet ser inte heller någon anledning till att under den kommande budgetperioden rikta mångmiljardstöd till solkraften då vi inte har några problem med vår energiförsörjning under den varmare delen av året. Vad gäller satsningar anslår vi medel för kärnteknisk forskning och utveckling samt uppförandet av en svensk forskningsreaktor. utnyttjar vi endast ett fåtal procent av potentialen i det uran som grävts upp medan återstående avses att grävas ned som avfall. Det ser inte som särskilt resurseffektivt. Det finns flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer, som även kallas för fjärde generationens kärnkraft, som pågår just . Med en sådan reaktor kan forskningen i flyttas fram ytterligare ett steg. Det är något som anser är eftersträvansvärt då denna typ av reaktorer kan återanvända det använda kärnbränslet och därmed även bidra till att lösa problemet med att såväl minska avfallsvolymen som tiden för slutförvaring. STYLEREF Kantrubrik \* Produktion av biobaserad metangas ur olika avfallsprodukter är ett område vi satsar mer på och där vi ser att det finns en outnyttjad potential. Det är även extra intressant med tanke på att metangasen medför ett väldigt flexibelt användningsområde då den går att använda till både el- och värmeproduktion men även som fordonsbränsle. Vi anslår därför medel i budgeten till investeringsstöd för biogasen och till marknadsintroduktion av ny teknik på området. Metangas av restavfall kan givetvis aldrig ensamt ersätta dagens fossila bränslen inom transportsektorn. Men för målsättningen att sänka landets utsläpp av växthusgaser ger biogasen dubbel verkan. Dels är den förnybar, vilket medför att den inte ger några nettoutsläpp av koldioxid, dels innebär användandet av biogas att avgången av metangas, vilken i sig är en växthusgas, kan reduceras. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. är världsledande inom förnybar energi. Det blev tydligt när organisationen i går släppte sin årliga klimatrankning. Där rankas i topp när det gäller förnybar energi och utsläppsminskningar. Det är Alliansens klimatpolitik med i spetsen som har gett resultat. Ändå tappar i årets rankning. Låt mig läsa: Experts criticise the government for squandering the good results of the country's previous efforts. Alltså: Experter kritiserar regeringen för att slösa bort de goda resultat landet har åstadkommit. Det är en oberoende organisation som kritiserar för att misslyckas med miljöpolitiken och tappa ledartröjan i de internationella sammanhangen. tiofaldigades vindkraftens installerade effekt och produktion, och bioenergin ökade med . Målet om att mer än hälften av energitillförseln skulle komma från förnybara källor till 2020 nåddes . Avgörande för denna utveckling är Alliansens energiöverenskommelse och utbyggnaden av elcertifikaten, som ålägger energiproducenter att producera en viss andel förnybar energi. För att fortsätta den utvecklingen stöttade vi också regeringens förslag om ambitionshöjning i elcertifikatssystemet som lades fram . Däremot är det helt ofattbart hur regeringen väljer att höja skatter på det som är förnybart och miljösmart. Att höja skatten med ½ miljard på etanol, vindkraft, solel och så vidare är inget annat än ett svek mot den utveckling vi miljöintresserade kämpar för. Vi i avfärdar inte bara de förslagen, utan vi kommer också med ett helt batteri av egna gröna förslag som skapar mer förnybar elproduktion, grönare transportsektor och färre utsläpp av klimatgaser, partiklar och annat. Till skillnad från regeringen lyssnar vi på både forskningen och branschen och levererar förslag därefter. STYLEREF Kantrubrik \* Vi vill exempelvis: Slopa momsregistreringen för mindre producenter av el. Låta fler få ta del av det mikroproduktionsavdrag som alliansregeringen lade fram och klubbade igenom i den budget som fick stöd av riksdag . Låta avdraget göras direkt på fakturan precis som för ROT- och RUT-avdraget. Sätta upp 10 000 laddstolpar för elfordon inte bara beroende på vilken kommun som råkar vara intresserad utan strukturellt över hela landet och låta marknadsaktörerna vara med och styra utvecklingen. Jag kan fortsätta länge till. Vi tar oss an de utmaningar vi ser i framtidens energisystem och elsystem. Det är där resurser ska läggas. Det är framför allt elsystemet vi talar om i budgeten som näringsutskottet behandlar. Vi vill lägga resurser på teknikutveckling och pilotprojekt. Där kan göra skillnad globalt genom att gå före och satsa på forskningen. Vi kan därmed sprida vår teknik till andra länder . Det skapar jobb här och också bättre förutsättningar för den gröna revolutionen i hela världen. Därför väljer vi i vår budget att lägga stora resurser på energilager. Det handlar både om att premiera dem som vill installera ett energilager hemma med exempelvis ett Teslabatteri men även större pilotprojekt. Vi tänker oss power-to-gas, pumpkraftverk och annat som kan behöva ett extra stöd för att komma igång och skapa tekniken som vi sedan kan använda för att minska effektproblem och annat. Energilager handlar för oss inte bara om att den enskilde konsumenten ska kunna lagra sin egenproducerade el för att använda när hen sedan behöver den mer. Det handlar om så otroligt mycket mer, för det finns så många fler nyttor med energilagren. Man kan kapa effekttoppar genom att ladda batterierna för att sedan använda elen när man behöver den som mest på förmiddagar och kvällar. Det ger ekonomiska vinster både för konsumenter och för nätägare som slipper bygga ut sina nät för att hantera effekttoppar. Det handlar om att samhället inte behöver en lika stor effektreserv. Med smart reglering och kloka strukturer kan samhället dessutom kanske till och med få en backup för att hantera frekvensproblematik och snabba svängningar i uttaget av el. Kort sagt: Med energilager, med framåtsyftande tekniker och med smarta system och regelverk kan vi få till en väldigt stor potential - en potential som kan hjälpa oss med effektproblematiken. Självklart kan den inte lösa allt, men den kan göra en mycket stor del. ska vara ett föregångsland i miljö, klimat- och energifrågor. För innebär att vara ett föregångsland att man också visar på konkreta resultat. Det är det resultaten med alliansregeringen visar. Det är så vi får andra länder att följa efter oss. Vi ska klara av att både minska våra utsläpp och att öka vår tillväxt. STYLEREF Kantrubrik \* Regeringen verkar snarare sikta på detaljerade regelverk och högtflygande visioner och tro att det är det som ska göra att går framåt. Uppenbarligen funkar inte det. Rapporten i går från Germanwatch visar det tydligt. Jag hoppas att regeringen i stället läser vår budget och tar till sig av de förslag som vi har för att skapa en riktig klimatomställning - en riktig, grön omställning. Då kan börja klättra i rankningar igen och även hjälpa till internationellt. Jag måste säga att jag tycker att det är ganska magstarkt när slår sig för bröstet för de investeringar som har gjorts i förnybar energi som till stor del har berott på teknik. Till och med branschen för förnybart säger att de har haft en god tillväxt för att tekniken är mogen. Det hade kunnat gå snabbare med en tydligare politik. Det är klart att vi gemensamt ska glädjas åt satsningar på förnybar energi, men jag tycker att vi ska vara sakliga när vi diskuterar vilken politik det är som leder fram till det som sker och vilken som inte leder fram till något. lyfte en rapport från från Germanwatch ur sitt sammanhang på ett sätt som blir ganska osakligt. Vi vet att är ett föregångsland och att vi har stigit i flera rankningar. När regeringen beslutade om en tydlig politik för förnybar energi var det stor global uppmärksamhet när vi steg i rankning över länders attraktivitet för investeringar i förnybar energi. I de pågående klimatförhandlingarna har fått en helt central förhandlarroll för att vi har klivit fram. har vi i ryggsäcken i klimatförhandlingarna historiskt största budgetsatsning på klimat - 4 ½ miljard kronor . Låt mig kommentera något konkret om solsatsningar. satt i regeringen utan att lyckas ta till vara det stora intresse som finns för solel. Regeringen gör stora satsningar på solinvesteringsstödet. Det sker nu flera regelförbättringar, bland annat när det gäller momsregistreringen. Det är min ambition att vi snart kommer att hitta en lösning för den. Det lyckades inte . Jag undrar helt enkelt vad nu är beredda att rösta för. har i retoriken en politik som borde vara ganska nära regeringens om exempelvis förnybart och de verktyg som behövs för att nå dit. Två av de frågor som har utrett är vita certifikat och havsbaserad vindkraft. Hur ställer sig till konkreta förslag där vi skulle kunna få en riksdagsmajoritet för viktiga satsningar på förnybart? Jag kan bara konstatera att under alliansregeringen tiodubblades vindkraftens installerade effekt och produktion. När agerade stödparti till de nuvarande regeringskamraterna under tidigare mandatperiod hände ingenting. Det är utbyggnaden av elcertifikatssystemet som också har levererat. Det är ett elcertifikatssystem där är det enda parti som har varit med på samtliga beslut som har fattats. STYLEREF Kantrubrik \*