bet · H201FiU20 · 2015-01-16 00:00:00 — ningen av visstidsanställningar och är angelägen om att det ska gå att ställa krav på anställningsvillkor som följer eller är likvärdiga med kollektivavtal för de s.k. nystartsjobben. En jämlik kunskapsskola med tid för varje elev De senaste årens utveckling, med allt fler unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från till gymnasieskolan, är oroväckande för våra barns framtid och ett hot mot utveckling och konkurrenskraft. nationella studier visar att kunskapsresultaten i den svenska skolan sjunkit snabbare än i något annat land. har likvärdigheten mellan skolor För att vända de fallande skolresultaten krävs skolreformer med fyra huvudsakliga inriktningar: tidiga insatser, ökad attraktivitet i läraryrket, ökad likvärdighet – alla skolor ska vara bra skolor - och att alla elever ska fullfölja en gymnasieutbildning. Med sådana insatser ges förutsättningar för att återföra den svenska skolan till internationell toppklass. slag i vårändringsbudgeten och aviseringar i vårpropositionen inom skolom- rådet innebär i stor utsträckning en omdisponering av de medel som avsatts för området i den beslutade budgeten . Vissa satsningar utgår helt i och med förslagen i vårändringsbudgeten och aviseringarna i vårproposi- tionen, t.ex. att generellt införa betyg från årskurs 4. Tidiga insatser lägger en stabil grund för framtiden, och lärarna ska kunna ge eleverna det stöd de behöver för att utvecklas utifrån sina förutsättningar. För att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten behöver barn- grupperna ha en lämplig storlek, personaltätheten vara tillräcklig och persona- len vara välutbildad. Regeringen initierar också en rad åtgärder inom ramen för ett lågstadielöfte som syftar till att förbättra den tidiga uppföljningen av elevernas kunskaper och stöd till eleverna. Förutsättningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti ska ses över. Inom ramen för de ca 2 miljarder kronor som finns avsatta i den beslutade budgeten för ett s.k. lågsta- dielyft avser regeringen att införa ett statsbidrag för att öka läraryrkets attrak- tionskraft och höja kvaliteten på undervisningen i lågstadiet och förskoleklas- Regeringen vill också utöka antalet nybörjarplatser på både förskollärar- utbildningen och grundskollärarutbildningen. Åtgärder måste också vidtas för att komma till rätta med bristen på lärare med specialpedagogisk kompetens. Lärarna är nyckeln för att höja kunskapsresultaten i skolan. läraryrket mer attraktivt behövs bl.a. högre löner, minskat administrativt arbete och bättre möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket, som bl.a. syftar till bättre löneutveckling för lärare, kopplad till deras kompetens och karriärutveckling. Under förutsättning att berörda parter tar ansvar för att påtagligt prioritera höjda lärarlöner kan resurser motsvarande tillföras på års- Eftersom bristen på utbildade och behöriga lärare och förskollärare är stor och ökande framför allt inom ämnena matematik, naturorienterande ämnen och teknik avser regeringen att införa en möjlighet att få studiemedel med den högre bidragsnivån för studenter som läser in kompletterande pedagogiska utbildningar inom dessa ämnen. Regeringens målsättning är att alla skolor ska vara bra skolor. Genom riktade insatser för att förbättra resultaten i skolorna med de största utmaningarna kan likvärdigheten i skolsystemet förbättras, och regeringen föreslår redan i Vårändringsbudget en rad insatser med denna inriktning. Regeringen har tillsatt en utredning i syfte att ta fram förslag för att säkerställa att skattemedel ska gå till just den verksamhet de är avsedda för, vilket bl.a. gäller skolan. Regeringen vill också ge kommunerna avgörandet vid nyetablering av skolor med vinstsyfte. Statens stöd till huvudmän för skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar eller många nyanlända elever behöver förstärkas och effektiviseras inom ramen för regeringens samverkan för bästa skola. Inom ramen för samverkan för bästa skola vill regeringen också rikta insatser för att höja studieresultaten för nyanlända elever. Regeringen vill avskaffa RUT-avdraget för läxhjälp för att i stället fördela motsvarande medel genom ett statsbidrag som skolor kan söka för utbyggd verksamhet med hjälp med läxor. Regeringen anser att insatserna för elevhälsan behöver förstärkas för att bl.a. förebygga ungas psykiska ohälsa. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Därför har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp analysera situationen och föreslå åtgärder . Regeringen anser också att yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft bör utvecklas i samverkan med arbetsmarknadens parter för att svara mot de krav som arbetslivet ställer. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga och en av regeringens högst prioriterade frågor. ska ligga i framkant i den klimatomställning som är nödvändig. Regeringens mål är en resurseffektiv ekonomi där hänsyn till miljön är en självklar del i samhällsutvecklingen. Regeringen anser att ett nytt klimatavtal under FN är avgörande för det internationella klimatarbetet. Regeringen kommer att verka för att EU inför klimatmötet i höjer klimatambitionerna och anser att utsläppsminskningar på till 2030 speglar EU:s ansvar och förmåga. ska visa ledarskap genom en ambitiös nationell klimatpolitik och ett omfattande utvecklingsbistånd för klimatåtgärder i fattiga länder. Svensk klimatpolitik ska bidra till tvågradersmålet. För att säkerställa att minskar utsläppen i den takt som behövs för att nå våra internationella åtaganden ska ett klimatpolitiskt ramverk till 2050 tas fram. ska befästa sin ledande roll i det globala klimatarbetet genom att demonstrera att kostnadseffektiva åtgärder för utsläppsminskningar stärker jobb och välfärd. Regeringen vill stärka genomförandet av miljöpolitiken och under mandat- perioden ta avgörande steg för att nå miljökvalitetsmålen. Arbetet för att uppnå en giftfri miljö, ökad biologisk mångfald och en förbättrad havs- och vatten- Genom ett nytt klimatinvesteringsstöd till kommuner och regioner stärks arbetet för minskade klimatutsläpp. De medel som för närva- rande finns för investeringsstöd till laddinfrastruktur kommer att ingå som en del av det nya stödet. Regeringen anser att insatserna för att nå en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen till 2030 ska intensifieras och avser att utreda hur ett s.k. bonus–malus-system kan utformas. Flyget ska i högre ut- sträckning bära sina egna klimatkostnader, varför en skatt på flygresor bör ut- Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om Sve- rige i en mer hållbar riktning. Det ska vara lätt och lönsamt att göra miljövän- liga val i vardagen. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och be- teenden ska samhällsekonomiska kostnader synliggöras. rande effekt ska öka, och för att upprätthålla deras styrande effekt är det lämp- ligt att nivån anpassas efter förändringar i den allmänna prisutvecklingen. ningar av skatten på bekämpningsmedel och skatten på naturgrus föreslås re- dan i Vårändringsbudget . Ökad välfärd och trygghet har glidit isär. För att skapa nödvändiga förutsättningar för ett mer rättvist och hållbart samhälle krävs minskade inkomst- och hälsoklyftor, jäm- ställdhet samt åtgärder mot rasism och diskriminering. tiken ska säkerställa förutsättningarna för en väl fungerande välfärd. fentligt finansierade välfärdstjänsterna barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård och äldreomsorg ska komma alla till del oavsett bakgrund och betal- Folkhälsan i är mycket god och utvecklas positivt för befolkningen som helhet, men den är inte jämlikt fördelad. Regeringen har därför satt ett långsiktigt mål om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. För att svensk hälso- och sjukvård även i fortsättningen ska vara i världsklass behöver ett antal problem åtgärdas. Det handlar bl.a. om att säkra kompetens- försörjningen och att förbättra tillgängligheten. platser på utbildningar till barnmorska, sjuksköterska och specialistsjukskö- terska samt satsningar för att förbättra förlossningsvården och kvinnors hälsa. Regeringen anser även att personer ska få läkemedel och andra förmånsberättigade varor kostnadsfritt inom läkemedelsförmånerna. En grundläggande förutsättning för den svenska äldreomsorgen är att äldre personer ska ha tillgång till en likvärdig och jämlik äldreomsorg oavsett var Bedömningen av kvinnors och mäns behov ska inte skilja sig åt. ingen fortsätter att prioritera en utökad bemanning i äldreomsorgen. bemanning kan både skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde och ge större möjligheter för personalen att gemensamt utveckla Eftersom kvinnor ofta tar ett större ansvar för att vårda anhöriga kan en förbättrad kvalitet i äldreomsorgen öka möjligheterna för dessa kvinnor att förvärvsarbeta mer. Genom bl.a. omprioriteringar av medel inom området avser regeringen att satsa 2016–2018 på en ökad bemanning inom äldreomsorgen. Regeringen vill höja takbeloppen för maxtaxan inom äldreomsorgen . Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en välfungerande omställningsförsäkring som ger kvinnor och män ekonomisk trygghet som det ska finnas tydliga incitament att bryta arbetslöshetsperioden genom att ta ett nytt arbete. Ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen har dock urholkats . I Vårändringsbudget föreslår regeringen att både grundbeloppet i försäkringen och den inkomstrelaterade ersättningen höjs fr.o.m. . Ersättningen från sjukförsäkringen ska ge trygghet och lämnas det tar att återfå arbetsförmågan. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör avskaffas. Målet är att sjukfrånvaron ska ligga på en låg och långsiktigt stabil nivå för såväl kvinnor som män. har dock sjukfrånvaron ökat, och prognosen är att ökningen fortsätter 2015–2016. Ökningen har varit mer påtaglig för kvinnor än för män. Mot bakgrund av tidigare erfarenheter av perioder med snabbt stigande sjukfrånvaro är det angeläget att vidta åtgärder för att stabilisera sjukfrånvaron, och enligt regeringen är förebyggande insatser på arbetsplatser centrala för att undvika arbetsrelaterade sjukskrivningar. Regeringen har inlett samtal med arbetsmarknadens parter om hur sjukfrånvaro bättre kan förebyggas och arbetsmiljön förbättras, samt om hur ett ändamålsenligt stöd för rehabilitering och omställning bör utformas. Samhällets stöd till människor med knappa resurser måste stärkas. Ensamstående kvinnor med barn, ensamstående pensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning tillhör de grupper som har allra lägst inkomster. För att förbättra för dessa grupper föreslår regeringen redan i Vårändringsbudgeten höjningar av underhållsstödet, höjningar av bostadstillägget för dem som har fyllt och en höjning av den inkomstrelaterade ersättningen i sjuk- och aktivitetsersättningen. Möjligheten att skriva av studielån vid en viss ålder ska kvarstå. En human och rättssäker asylpolitik ska ha en human och rättssäker asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Vår omvärld präglas av flera svåra väpnade konflikter som skapar stort humanitärt lidande och driver allt fler människor på flykt. Regeringen bedömer att antalet asylsökande till kommer att ligga på en fortsatt hög nivå . Regeringen verkar för att den gemensamma EU-lagstiftningen på asylområdet genomförs och tillämpas till fullo inom alla medlemsstater och verkar för att inom EU skapa fler lagliga vägar in i EU. Alla kommuner ska ta ett solidariskt ansvar för flyktingmottagan- Det är också viktigt att de ges goda planeringsförutsättningar för sina in- satser för asylsökande. Regeringen avser därför att se över lagstiftningen och andra relevanta regelverk samt ersättningen till kommunerna. ket har också fått i uppdrag att särskilt eftersträva långsiktiga och kostnadsef- fektiva lösningar för asylsökandes boende och då beakta kommunernas behov. Statskontoret har fått i uppdrag att bedöma om det finns ekonomiska förutsätt- ningar för staten att köpa fastigheter och genom ny- eller ombyggnader skapa fler och billigare boenden för asylsökanden. Den statliga och landstingskommunala organisationen på regional nivå behö- Regeringen avser därför att utse förhandlingspersoner som får till uppgift att tillsammans med berörda parter skapa nya regioner i . Senast bör beslut fattas om ändrad landstingsindelning för att flera regioner ska kunna bildas . att detta ska ske i bred politisk samverkan. Det finns också anledning att se över hur statliga myndigheters regionala indelning bäst kan svara mot männi- skors och företags behov. Staten har ett särskilt ansvar att se till att myndig- heters service är funktionell och lättillgänglig, i hela landet. följa upp hur statliga myndigheters beslut om lokalisering påverkar service och tillgänglighet för medborgare och företag i hela landet och lämna förslag till hur en bättre samordning kan åstadkommas. I de fyra partimotionerna från , , respektive presenterar motionärerna en samsyn kring den ekonomiska politiken i form av alliansgemensamma riktlinjer. Det görs i motion 2014/15:3088 av och (båda M), motion 2014/15:3091 av m.fl. (C), motion 2014/15:3087 av m.fl. (FP) och motion 2014/15:3092 av m.fl. (KD). Motionärerna anför i sina respektive motioner att kärnan i de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken är ordning och reda i ekonomin, och att en politik för fler i arbete är det som bygger starkt. Allianspartierna vill fortsätta att värna en stabil och varaktig återhämtning i svensk ekonomi och anför att för ett land som är det centralt att ha utrymme för att klara av stora svängningar i de offentliga finanserna. Eventuella förändringar av överskottsmålet eller andra delar av det finanspolitiska ramverket måste därför utredas grundligt och beslutas i brett samförstånd. Motionärerna konstaterar i sina respektive motioner att när de offentliga finanserna nu ska föras tillbaka mot balans och överskott bör det ske på ett sätt som värnar en stabil och varaktig återhämtning. En åtstramning av finanspolitiken 2016 och 2017 skulle riskera att kraftigt fördröja återhämtningen i svensk ekonomi. En rimlig avvägning är därför att reformer bör vara fullt finansierade. bör diskretionära budgetförstärkningar på genomföras. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som regeringen räknar med bedömer allianspartierna att 1 procents överskott kan nås 2020 förutsatt att ekonomin är i balans. Allianspartierna är eniga om att budgetförstärkningarna framöver bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Det är centralt att budgetförstärkningar och finansiering av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs eller att de påverkar välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan räknar allianspartierna bl.a. upp att skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka och att beskattningen av fordon med stora utsläpp av växthusgaser bör höjas. I takt med en uppgång på arbetsmarknaden bör omfattningen av arbetsmarknadsåtgärderna anpassas och de minst effektiva åtgärderna minskas. Att som regeringen lägga om sjukförsäkringsreglerna utan att först hantera de stigande ohälsotalen riskerar att förstärka ett redan betydande kostnadstryck inom systemet ytterligare. För att begränsa kostnadsutvecklingen för migration och integration krävs långsiktiga effektiviseringsåtgärder, t.ex. boendekostnaderna i mottagningssystemet. Den statliga förvaltningen bör effektiviseras, och de årliga anslagsökningarna i pris- och löneomräkningssystemet bör även i fortsättningen begränsas. Mot bakgrund av behovet av att stärka försvaret bör detta område undantas. Kostnaderna kan också minskas genom att myndigheternas lokalkostnader och lokalisering prövas hårdare. I ett läge när det behövs fler reformer för att stärka sysselsättningen och minska utanförskapet går regeringen åt motsatt håll och försvårar och fördyrar jobbskapande. Med breddade ersättningssystem minskar dessutom arbetskraftsutbudet. De jobb som riskerar att slås ut ersätts av platser i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillfälliga utbildningsplatser. Skattehöjningar och begränsningar i RUT- och ROT-avdragen slår också direkt mot hushållens ekonomi. Allianspartierna anför i sina respektive motioner att målet är att över 5 miljoner människor ska ha ett arbete 2020 och att man därför kommer att fortsätta att prioritera jobbpolitiken genom att utveckla åtgärder för lägre trösklar, bättre utbildning, en fungerande arbetsmarknad och arbetsförmedling samt enklare omställning. Det krävs också reformer för stärkt konkurrenskraft och hållbara tillväxtförutsättningar. Även om regeringen valt att fortsätta arbetet med delar av alliansregeringens infrastruktur- och bostadsinvesteringar har man infört snedvridande och ineffektiva bostadssubventioner, och arbetet med effektiviseringar av byggprocessen och bostadsmarknadens funktionssätt riskerar att gå i stå. Regeringens mål på 250 000 nya bostäder till 2020 ska sättas i relation till alliansregeringens Sverigebygge som skulle bidra till 300 000 nya –2025 vill allianspartierna satsa minst på infrastruktur, vilket skulle möjliggöra underhåll av och stora investeringar i befintlig infrastruktur i hela landet, liksom nysats- ningar för att förbättra möjligheterna för såväl arbetspendling som godstrans- Det är en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle och lika självklart att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel, t.ex. så att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och utsläppen från trans- måste fortsätta att arbeta på den internationella arenan för att bidra till de globala utsläppsreduktioner som behöver uppnås. Välfärdens kärnverksamheter ska säkras. Det betyder bl.a. att utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla och att sjukvården ska präglas av kvalitet och tillgänglighet för alla. står för en politik som sätter jobben först, och politiken handlar om att ta till vara varje människas förmåga att växa av egen kraft. I partimotion 2014/15:3088 av och (båda M) anförs att bygger sina prioriteringar i motionen med de ovannämnda alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund. Motionärerna vill att fler unga, utrikes födda, äldre och människor med funktionsnedsättning kommer i jobb. Målet om över 5 miljoner sysselsatta till 2020 ska uppnås genom att skapa fler vägar in till det första jobbet, genom fler jobb i växande företag och genom bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv. Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken innebär att reformer 2015–2017 bör vara fullt finansierade. De reformförslag som presenterar i sin partimotion finansieras genom både intäktsökningar och utgiftsminskningar. motsätter sig samtliga regeringens aviserade reformer i vårpropositionen, förutom anpassningen av investeraravdraget till riktlinjer och en beräkningsteknisk justering som regeringen gör inom anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Fler vägar in till det första jobbet vill att det skapas fler och enklare vägar in till det så viktiga första jobbet. Motionärerna konstaterar att trots en ambitiös integrationspolitik är sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda i bland de högsta i . Att bekämpa detta nya utanförskap handlar därför i hög utsträckning om att ge unga och utrikes födda effektiva och riktade insatser för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Låg utbildningsnivå är ett av de vanligaste skälen till att människor hamnar utanför arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland de som saknar gymnasial utbildning är mer än dubbelt så hög som hos dem som har gymnasial utbildning. Därför vill att det blir möjligt för alla människor att skaffa sig en grundläggande utbildning. Eftersom den kommunala vuxenutbildningen spelar en central roll vill att det ska vara möjligt för alla att läsa in både grundläggande och särskild behörighet till högskolestudier på den kommunala vuxenutbildningen. Motionärerna anför att många arbetsgivare kan känna osäkerhet inför att anställa personer utan erfarenhet från den svenska arbetsmarknaden eller personer som varit borta från arbetsmarknaden . De kan också ha behov av stöd när de ska anställa personer som behöver handledning och introduktion. anser att man bör bygga vidare på de yrkesintroduktionsanställningar som skapades under alliansregeringen. Yrkesintroduktionsanställningar ska även omfatta långtidsarbetslösa och nyanlända, och handlar det om 3 000 nya anställningar. För att ytterligare bredda vägarna in på arbetsmarknaden anser också att s.k. matchningsanställningar bör införas. Det innebär att långtidsarbetslösa som genomgått jobb- och utvecklingsgarantins första två faser får anställning hos ett rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Rekryteringsföretaget ska aktivt verka för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. Arbetsförmedlingen är en nyckelaktör för att hjälpa människor in på arbetsmarknaden men har enligt motionärerna svårt att nå uppsatta mål och genomföra sitt uppdrag. Arbetsförmedlingens förmåga att förmedla jobb behöver därför förbättras avsevärt. Fler jobb i växande företag För att fler ska få jobb behövs fler företag som vill anställa, skriver motionärerna. möter svenska företag en allt tuffare internationell konkurrens, och om ska kunna stå starkt i en globaliserad omvärld måste villkoren och förutsättningarna för innovation, entreprenörskap och företagande förbättras. Med en hårdnande internationell konkurrens behöver vi värna om konkurrenskraften i både industrin och handeln. En effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur är en central förutsättning i dessa sektorer. I flera avseenden riskerar regeringens politik att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, dyrare energiproduktion och hotet om en lastbilsskatt slår alla mot industrijobben, anser motionärerna. En viktig fråga för att värna svensk konkurrenskraft och bidra till mer miljövänliga transporter i vägnätet är att ge tyngre och längre lastbilar möjlighet att köra på vägarna. vill se investeringar på så att lastbilar på upp till ska kunna trafikera våra För att infrastruktur ska ha den standard som krävs anser Mo- deraterna att det bör satsas i extra järnvägsunder- En fungerande järnväg skapar jobb och är ett viktigt steg för ett mer håll- I motionen anförs att fyra av fem jobb skapas i företag med mindre än 20 anställda och att dessa företag måste ges möjlighet att utvecklas, växa och skapa fler jobb. anser att man bör fortsätta att förenkla för företag och entreprenörer, bl.a. genom att kravet på aktiekapital halveras, att ”mikro- företag” undantas från en del administration, att myndigheter och kommuner sätter tydligare gränser för handläggningstider och att en ny straffbestämmelse som tar sikte på systematiska fakturabedrägerier införs. Att skapa fler och en- klare vägar in till egenföretagande för utrikes födda och nyanlända är också För att nya företag ska skapas och växa är tillgång på kapital centralt. relation till andra jämförbara länder fördelas i mindre kapital till före- tagens allra tidigaste utvecklingsfaser. Enligt motionärerna har statliga finan- sieringsinsatser i dessa faser en viktig marknadskompletterande uppgift att anser att det bör tas initiativ till att pröva s.k. offentlig- privata fond-i-fond-lösningar för det offentliga riskkapitalet med ambitionen att öka det privata engagemanget och vitalisera marknaden inom tidigt riskka- En första fond bör uppgå till , och av kapitalet bör komma från privata medfinansiärer. Bättre förutsättningar för omställning och längre arbetsliv