bet · H201FöU7 · 2015-05-12 00:00:00 — betänkande 2014/15:FöU7 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal I betänkandet behandlas motionsyrkanden om försvarets personalförsörjning och Försvarsmaktens personalpolitik. Motionerna har väckts under den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. totalförsvarsplikt och mönstring, villkor för Försvarsmaktens militära personal, veteranfrågor och andelen kvinnor i fredsbevarande insatser. I betänkandet föreslår utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör inrätta ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor. Utskottet tillstyrker två motionsyrkanden (KD) och avstyrker övriga motioner. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, C, V, FP och KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Villkor för militär personal......................................................................... Utnämningsmakt för vissa anställningar .................................................... Centrum med specialkompetens i och forskning om veteranfrågor och ett veterancentrum med museum ......................................................... Minnesdag för veteraner............................................................................. Personalförsörjningssystemets utveckling, punkt 1 (M, C, FP, KD)... Personalförsörjningssystemets utveckling, punkt 1 (SD) .................... Personalförsörjningssystemets utveckling, punkt 1 (V) ...................... Villkor för militär personal, punkt 2 (SD)........................................... Utnämningsmakt för vissa anställningar, punkt 3 (SD)....................... Centrum med specialkompetens i och forskning om veteraner, punkt 4 (S)........................................................................................... Veterancentrum med museum, punkt 5 (SD) ...................................... Minnesdag för veteraner, punkt 6 (SD) ............................................... Förteckning över behandlade förslag............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /15 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2014/15:67 av m.fl. (V), 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2014/15:1626 av (KD), 2014/15:1907 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 5 och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 47–51. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2.Villkor för militär personal avslår motionerna 2014/15:1424 av (M) och 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkandena 39–43. Reservation 4 (SD) 3.Utnämningsmakt för vissa anställningar 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 46. Reservation 5 (SD) 4.Centrum med specialkompetens i och forskning om veteraner tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor bör inrättas. 2014/15:1618 av (KD) och 2014/15:1907 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 6 (S) 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 30. Reservation 7 (SD) 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 29. Reservation 8 (SD) 2014/15:FöU7 UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 17. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (FP), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas motionsyrkanden om försvarets personalförsörjning och Försvarsmaktens personalpolitik. Motionerna har väckts under den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. totalförsvarsplikt och mönstring, villkor för Försvarsmaktens militära personal, veteranfrågor och andelen kvinnor i fredsbevarande insatser. Vid utskottets sammanträde lämnade statssekreterare en fördjupad beskrivning till utskottet av några av de frågor som bereds i betänkandet. beslutade om lagstiftning som fastställde att försvarets personalförsörjning ska vila på frivillighet och att totalförsvarsplikten endast ska tillämpas när försvarsberedskapen så kräver (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). Vid behandlingen av förslaget konstaterade utskottet att det blivit alltmer uppenbart att totalförsvarsplikten urholkats och att man såg ett behov av att reformera den militära utbildningen och anpassa den till en insatsorganisation i enlighet med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Utskottet utgick från att regeringen och Försvarsmakten noggrant planerar för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas. behandlade utskottet regeringens förslag till ny lag om soldatanställningar (prop. 2011/12:115, bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216). I utskottets ställningstagande välkomnades att det fanns en bred politisk samsyn om lagförslaget. Utskottet uppgav vidare att man noga skulle fortsätta att följa genomförandet av personalsystemet och de utmaningar som detta medför inom olika områden. Frågor om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem behandlades senast av utskottet i betänkandena /13:FöU7 och 2013/14:FöU2. Utskottet framhöll i det första betänkandet att den fortsatta utvecklingen av Försvarsmaktens nya personalförsörjning i enlighet med de beslut som fattat borde utredas för att bidra till långsiktighet, uthållighet och stabilitet i personalförsörjningssystemet. Detta tillkännagav för regeringen som sin mening (rskr. 2012/13:223). Regeringen beslutade om en utredning av hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den beslutade försvarspolitiska inriktningen (dir. 2013:94). Utredningens betänkande Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73) presenterades . I budgetpropositionen lämnade regeringen i en bilaga till utgifts- område 6 en särskild redovisning av utvecklingen av Försvarsmaktens per- Utskottet konstaterade i det efterföljande budgetbetänkandet (2013/14:FöU1) att man delade regeringens bedömning att Försvarsmaktens sammantagna personalvolym måste rymmas inom givna ekonomiska ramar, och utskottet lade dessutom stor vikt vid att åtgärder vidtas för att uppnå lång- I budgetpropositionen konstaterade regeringen att det finns utma- ningar i den nya personalförsörjningen, bl.a. den långsiktiga hållfastheten i personalförsörjningssystemet och folkförankringen. därför att man med utgångspunkt i Försvarsberedningens rapport avsåg åter- komma till frågan om personalförsörjning i den försvarspolitiska inriktnings- Utskottets förslag i korthet avslår motioner om personalförsörjningssystemets utveckling med hänvisning till pågående arbete och tidigare beslut. Jämför reservationerna 1 (M, C, FP, KD), 2 (SD) och 3 (V). I motion 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD) anför motionärerna bl.a. att personalvolymen i hemvärnet bör utökas (yrkande 5). I partimotion 2014/15:1907 av m.fl. (KD) understryker motionärerna vikten av att säkra personalförsörjningen för Försvarsmakten. De menar att en central förutsättning för en fungerande organisation är rekrytering, utbildning, anställning och veteranpolitik, och detta utgör en prioriterad del av Försvarsmaktens verksamhet. Motionärerna pekar på vikten av att på olika sätt säkerställa såväl rekrytering som att redan anställd personal stannar kontraktstiden ut (yrkande 3). I partimotion 2014/15:67 av m.fl. (V) framhåller motionärerna att regeringen skyndsamt bör utreda hur ett värnpliktsförsvar kan införas och när detta kan ske. Motionärerna menar att det yrkesförsvar som nu bygger upp medför högre personalkostnader, vilket riskerar att tränga ut annan viktig verksamhet inom försvars- och säkerhetsområdet. Erfarenheter från bl.a. visar enligt motionen att ett system som bygger på heltidsanställda yrkessoldater är sårbart. De vill därför se en grundlig utredning om hur Försvarsmaktens personalförsörjning ska och hur den folkliga förankringen kan stärkas. I motion 2014/15:1626 anför (KD) att regeringen bör se över möjligheten att kalla in krigsplacerade före detta värnpliktiga till repetitionsövningar. Motionären beskriver att det nya personalförsörjningssystemet med anställd personal kommer att fungera fullt ut först enligt Försvarsmaktens bedömning. En mycket stor del av arméns förband bemannas alltså med personal utbildad inom ramen för värnpliktssystemet, dvs. de personer som genomförde sin grundutbildning –2010. Genom att de aldrig kallats in till repetitionsövningar menar motionären att deras kunskaper efter hand har blivit inaktuella, och förbanden de tillhör har inte heller kunnat samövas. Möjligheten att kalla in krigsplacerad värnpliktig personal till repetitionsövningar kräver ett regeringsbeslut, och ett sådant skulle enligt motionären ge möjligheter till mer omfattande övningsverksamhet och förbättra Försvarsmaktens förmåga i närtid. I kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) anför mot- ionärerna att samtliga unga män i en årsklass bör mönstras i en flerda- garsmönstring, och de anser att motsvarande mönstring för kvinnor bör vara frivillig (yrkande 47). I motionen anförs att en tredygnskurs i grundläggande överlevnad bör hållas vid mönstringen (yrkande 48). införandet av värnplikten och krigsbrigader endast skulle innebära naturlig pensionering för eventuellt övertaliga högre officerare, att befintliga GSS/T överförs till värnplikt och att GSS/K kvarstår för kontinuerliga tjänster på bri- gaderna (yrkande 51). Därutöver yrkar motionärerna på en värnpliktsutbild- ning efter grundläggande militär utbildning (GMU) av ca 7 200 soldater för krigsplacering (yrkande 50) och på värnplikts- utbildning inom GMU av ca 8 400 värnpliktsuttagna soldater (yrkande Motionärerna menar även att Försvarsmakten ska utse befäl upp till överste/kommendör (yrkande 46). I kommittémotion 2014/15:1128 av m.fl. (SD) anför motionärerna att det bör finnas möjlighet för svenska medborgare att tjänstgöra i försvarsmakt och vice versa. Motionärerna menar att vi solidariskt ska stå upp för varandra och försvara vår frihet gemensamt och anser därför att samarbetet med våra finska bröder och systrar bör fördjupas som ett första steg. Frågor om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem behandlades av utskottet i betänkandet Modern personalförsörjning för ett modernt försvar (2012/13:FöU7). Utskottet konstaterade då att har ställt sig bakom de förslag till förändringar i personalförsörjningssystemet som regeringen lämnade i proposition 2009/10:160. Utskottet bedömde vidare att reformerna stegvis går från ett invasionsförsvar med pliktpersonal till en insatsorganisation med kontinuerligt och tjänstgörande personal men att arbetet måste intensifieras. Utskottet menade att det därför är av betydelse att successivt lösa de problem som uppkommer i samband med att reformen genomförs och att en öppenhet för förslag om eventuella förändringar är rimlig. Ut- skottet ansåg därmed att den fortsatta utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning i enlighet med de beslut som fattat borde utredas. Bland annat konstaterades det att rekryteringsbasen för kontinuerligt och tjänstgörande personal och frivilliga borde breddas och att den folkliga förankringen borde stärkas. För att trygga en långsiktigt hållbar personalförsörjning borde översynen också, enligt utskottets mening, omfatta bl.a. orsaker till avhopp, ökad totalförsvarsinformation, ett utvecklat mönstringsinstrument och frivilligorganisationernas möjlighet att bidra samt ta fasta på erfarenheter från andra länder. tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2012/13:223). Därefter behandlades även motioner om personalförsörjningssystemets utveckling, antagningsprövning för värnplikt och värnpliktens återinförande (bet. 2013/14:FöU2). Utskottet påminde då om att ställt sig bakom de förslag till förändringar i Försvarsmaktens personalförsörjningssystem som regeringen föreslog i propositionen Modern frivillig personalförsörjning för ett användbart försvar (2009/10:160). Enligt utskottet var en bärande princip för personalförsörjningen därmed att den ska bygga på frivillighet men att totalförsvarsplikten i grunden kvarstår och blir könsneutral. Liksom vid föregående behandling av frågorna framhöll utskottet att en fortsatt utveckling av Försvarsmaktens nya personalförsörjning i enlighet med de beslut som har fattat var avgörande för trovärdigheten i Försvarsmaktens förmåga. Utskottet noterade även att ett omfattande arbete pågick inom Försvarsmakten för att i olika delar möta de utmaningar som reformen innebär. Utskottet underströk dessutom vikten av att en utredning hade tillsatts för att ta fram underlag och närmare analysera frågor som utskottet framhållit som angelägna för att uppnå långsiktighet, uthållighet och stabilitet i personalförsörjningssystemet. Utredningens betänkande Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73) presenterades och bereds inom . I budgetpropositionen konstaterade regeringen att det finns utmaningar i den nya personalförsörjningen, bl.a. den långsiktiga hållfastheten i personalförsörjningssystemet och folkförankringen. Regeringen aviserade därför att man med utgångspunkt i Försvarsberedningens rapport avsåg återkomma till frågan om personalförsörjning i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. I budgetpropositionen redovisar regeringen även att och har ett väl fungerande samarbete inom försvarsområdet och att det fortsatta arbetet sker i enlighet med en gemensam svensk-finsk handlingsplan som presenterades . När det gäller totalförsvarspliktigas fullgörande av repetitionsutbildning beslutade regeringen att de som fullgjort grundutbildning eller motsvarande och krigsplacerats i ett krigsförband ska vara skyldiga att fullgöra repetitionsutbildning, detta med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt (dnr 2014/2039/MFI). Utskottet delar regeringens bedömning att det finns utmaningar i den nya personalförsörjningen, bl.a. den långsiktiga hållfastheten i personalförsörjningssystemet och folkförankringen. Utskottet har vid tidigare behandling av personalförsörjningsfrågor framhållit att vissa angelägna frågor behövde analyseras vidare för att uppnå långsiktighet, uthållighet och stabilitet i personalförsörjningssystemet. Så har också skett. Utredningen i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret presenterades . Utskottet bedömer att utredningen, som fortfarande bereds inom , tillför visst beslutsunderlag i frågan. Utskottet anser att det är positivt att regeringen aviserat att man med utgångspunkt i Försvarsberedningens rapport avser återkomma till frågan om personalförsörjning i den försvarspolitiska inriktningsproposit- Att kunna behandla de utmaningar personalförsörjningen står inför som en helhet i detta sammanhang bedömer utskottet vara av sådant värde att ut- skottet inte önskar föregripa detta. Utskottet avstyrker därför motionärernas yrkanden i dessa frågor. När det gäller möjligheten att genomföra repetitionsutbildning för dem som fullgjort grundutbildning eller motsvarande och krigsplacerats i ett krigsför- band menar utskottet att regeringens beslut tillgodoser motionärens önskemål och att ytterligare åtgärder inte krävs varför utskottet Villkor för militär personal Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till tidigare tillkännagivande och pågående arbete finns inte skäl att vidta ytterligare åtgärder, varför avslår sex motionsyrkanden om den militära personalens villkor. Jämför reservation 4 (SD). I kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) anför motionärerna att en premie bör införas som är återbetalningsvillkorad om kontraktet bryts ska betalas ut när soldater tecknar ett kontinuerligt kontrakt, GSS/K – direkt och efter tjänstgöringen (yrkande 43). När det gäller villkoren för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän menar motionärerna dessutom att regeringen bör utreda möjligheten för dem som bor på logement att få subventionerade hemresor (yrkande 42), tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag (yrkande 41) samt att slippa förmånsbeskattning för icke lagad mat ute i fält (yrkande 40) och att de bör få rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden (yrkande 39). I motion 2014/15:1424 anför (M) att regeringen bör låta utreda hur andra länders premieringsmodeller ser ut för soldater i utlandstjänst för att sedan göra om systemet i . Bakgrund och tidigare behandling Utskottet behandlade frågan om ersättningar vid tjänstgöring i Försvarsmakten inom ramen för budgetbetänkandet . tillkännagav för regeringen att ett förslag bör tas fram för att införa ett system med tidsdelmål och ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament för vissa personal- kategorier i samband med detta (bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:63). Ut- skottet har även tidigare behandlat dessa frågor i sitt betänkande Försvarets personalförsörjning och personalpolitik m.m. (2013/14:FöU2). Utskottet har vid tidigare behandling av frågor om ersättningar vid tjänstgöring i Försvarsmakten betonat vikten av att Försvarsmakten ska kunna behålla sin personal. tillkännagav då för regeringen att ett förslag bör tas fram för att införa ett system med tidsdelmål och ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament. Utskottet anser inte att bör vidta ytterligare åtgärder och förväntar sig att regeringen på lämpligaste sätt redovisar sitt förslag. Därmed avstyrker utskottet motionärernas yrkanden. Utnämningsmakt för vissa anställningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utnämningsmakten med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 5 (SD). I kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) anför motionärerna att Försvarsmakten ska utse befäl upp till överste eller kommendör (yrkande 46). Enligt 25 § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten beslutar regeringen om anställning som generallöjtnant eller viceamiral och generalmajor eller konteramiral, chefsjurist, ekonomidirektör och personaldirektör samt ytterligare ett antal specifika befattningar. Övriga anställningar och placeringar på befattningar beslutas av Försvarsmakten. Försvarsberedningen menade att regeringen liksom , efter förslag från Försvarsmakten, även bör besluta om anställning av generaler och amiraler. Försvarsberedningen menade att en sådan ordning skulle ansluta också till internationell praxis (Ds 2014:20 s. 102). Utskottet noterar att regeringen har för avsikt att med utgångspunkt i Försvarsberedningens rapport återkomma till frågan om personalförsörjning i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Utskottet har under hand informerats om att även frågan om utnämningsmakten kommer att hanteras i detta sam- Utskottet önskar inte föregripa detta genom att nu ta ställning till frågan huruvida regeringen bör besluta om anställningar av personer i samtliga generals- och amiralsgrader. Utskottet avstyrker därmed motion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 46. Centrum med specialkompetens i och forskning om veteranfrågor och ett veterancentrum med museum Utskottets förslag i korthet bifaller två motionsyrkanden (KD) och tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor bör inrättas. Härutöver avslår ett motionsyrkande (SD) om att inrätta ett nationellt veterancentrum med museum och restaurang. Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (SD). I partimotion 2014/15:1907 av m.fl. (KD) anför motionärerna att ansvaret för veteranfrågor tydligt bör pekas ut och att det därför finns behov av att inrätta ett centrum för veteranfrågor (yrkande 4). Även i motion 2014/15:1618 anför (KD) att möjligheterna att inrätta ett svenskt veterancentrum bör undersökas. Motionärens utgångspunkt är bl.a. att stödet till soldater och anhöriga bör öka. I motionen framhålls att en utvecklad veteranadministration kan bli en plattform för rehabilitering, stödsamtal och karriärväxling och forskning om utlandsveteraners svårigheter. I kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) anför motionärerna att ett nationellt veterancentrum bör byggas (yrkande 30). Motionärerna anser att försvaret bör bygga ett veterancentrum som en samlande punkt för dem som verkat i internationell tjänst och att detta kan innehålla museum och restaurang. Utskottet beredde senast frågan om att inrätta ett svenskt veterancentrum (2013/14:FöU2). Ett arbete pågick då såväl inom Försvarsmakten som inom ramen för fortsatta uppdrag. Utskottet bedömde då att arbetet omfattade de frågor som motionärerna lyft. kompletterande uppdrag kom till uttryck genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2012:83). Utredaren fick i uppdrag att även följa det pågående genomförandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bl.a. bedöma om den behöver utvecklas vidare. Uppdraget redovisades i betänkande SOU 2014:27. Utredningens förslag avsåg en samlad och utvecklad veteranpolitik som omfattar även civila som tjänstgjort i olika insatser. Utredningen föreslog dessutom att en nationell veteranmyndighet skulle inrättas med ansvar för att stärka och utveckla veteranfrågorna. Av budgetpropositionen framkommer att utredningens förslag bereds inom och att regeringen avser att återkomma till frågor om personalförsörjning i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Utskottet lägger stor vikt vid att ansvaret för veteranfrågor tydliggörs och ser därför att det finns behov av att inrätta ett centrum för veteranfrågor för att därigenom stärka och utveckla veteranfrågorna. I det sammanhanget bör behovet av stöd till dem som tjänstgjort i olika internationella insatser och deras anhöriga lyftas fram. En utvecklad veteranadministration kan bli en plattform för rehabilitering, stödsamtal, karriärväxling och forskning om utlandsveteraners svårigheter. Därutöver vill utskottet understryka vikten av att veteranstödet även omfattar civila som tjänstgjort i olika insatser och att ett centrum ska tjäna såväl civila som militära veteraner. Detta är en viktig roll för ett veterancentrum. Vad utskottet angett bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2014/15:1907 av m.fl. (KD) och 2014/15:1618 av (KD) yrkande 4. Utskottet anser däremot inte att det finns behov av ett sådant veterancentrum som föreslås i motion 2014/15:2961 av m.fl. (SD). Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en minnesdag för veteraner då utskottet inte anser att det finns skäl att ytterligare reglera högtidlighållandet av en veterandag. Jämför reservation 8 (SD). I kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) anför motionärerna att den bör vara minnesdag för svenska veteraner för att veteranerna och deras anhöriga inte ska tvingas ta ut en semesterdag för sitt deltagande (yrkande 29). Motionärerna menar att medaljer och utmärkelser ska symbolisera både olika beundransvärda och viktiga bedrifter och de stora offer som gjorts för världsfreden. De menar att den ska vara minnesdag för svenska veteraner och att valet av gör det lättare för veteraner och deras anhöriga att delta. Försvarsmakten högtidlighåller (årsdag för fredsbevarare). Veterandagen högtidlighålls och har statsceremoniella inslag vid firandet i i anslutning till det uppförda i anslutning till på . Veterandagen firas även på andra ställen än i , och ett antal garnisonsorter har etablerat egna platser som tillägnas veteraner. Veteransoldatföreningar anordnar i vissa fall lokala firanden av . (Ofta sker detta i samarbete med en lokal .)