bet · H201SoU12 · 2015-04-09 00:00:00 — behandlade i 2011/12:SoU23 Ändrad könstillhörighet ett yrkande om transpersoners utsatthet. Utskottet uttalade följande (s. 18): När det gäller motionsyrkanden om transpersoners villkor konstaterar utskottet att regeringen har för avsikt att vidta åtgärder för att stärka kunskapsstödet till hälso- och sjukvården, förbättra informationen till både patienter och vårdgivare samt åstadkomma en ökad samordning av utredning och behandling. Regeringen bedömer att bör tillföras medel för detta ändamål åren 2012–2014. Utskottet har fått veta att ett reger-ingsbeslut med uppdrag till förbereds inom . I rapporten till nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa (SRHR) görs bl.a. bedömningen att oönskade graviditeter behöver prioriteras i det förebyggande arbetet. I strategidokumentet föreslås att ska få ett samordningsansvar för att utveckla samverkan, uppföljning och utvärdering, inklusive att förstärka kunskaps- och metodutvecklingen samt att förbättra hälsokommunikationen och kunskapsspridningen. Rapporten bereds i . Resultatet av beredningen bör inte föregripas. Motionerna 2014/15:85 (V) yrkande 5, 2014/15:2369 (KD) avstyrks, liksom motionerna 2014/15:1388 (KD) och 2014/15:2608 (SD). Det är viktigt att främja hbt-personers lika förutsättningar att uppnå god hälsa och att främja hbt-personers lika rättigheter och möjligheter i . Utskottet ställer sig positivt till Strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Utskottet konstaterar att och arbetar för att öka kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation på olika sätt. Utskottet konstaterar slutligen att RFSL erbjuder hbt-certifiering. Motionerna 2014/15:2202 (S) yrkande 3, 2014/15:2316 (FP) yrkande 2 och 2014/15:2475 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om informationsplikt, hiv, handlingsplan mot hepatit C och allvarliga hälsohot. Jämför reservationerna 10 (SD) och 11 (FP). I motion 2014/15:637 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över smittskyddslagen i syfte att avskaffa den s.k. informationsplikten. Motionären anser att man i stället bör överväga vilka andra åtgärder som bör vidtas för att tydliggöra den enskildes ansvar att förebygga smittspridning av hiv. I partimotion 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om informationsplikten i fråga om hiv. har slagit fast att överföringsrisken vid sexuella kontakter är mycket låg för människor som lever med hiv och har välfungerande behandling och att det därför behövs en bred översyn av smittskyddslagen. I motion 2014/15:2524 av m.fl. (SD) yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om att underlåtenhet att informera om allvarliga sexuellt överförbara sjukdomar innan oskyddat samlag ska vara straffsanktionerat. I motion 2014/15:713 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att hivpositiva, liksom andra personer med sexuellt överförbara sjukdomar, ska ha samma mänskliga rättigheter som andra människor. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till en utvecklad hivpolitik. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om Ungassdeklarationen. Motionärerna anför att hiv/aidslagstiftning klart avviker från andra länder och även bryter mot Ungassdeklarationen enligt vilken vi förbinder oss att erbjuda frivillig testning, vård och behandling till hivpositiva. I yrkande 4 begärs satsningar på den goda preventionen för att återta kontrollen över hiv. I yrkande 5 begärs tillkännagivande om att överväga att ta fram nya metoder för att bekämpa spridningen av hiv i . Motionären begär i yrkande 6 att det ska övervägas en offentlig ursäkt till alla de människor som blev illa behandlade i samband med hiv- och aidsvård under första delen av den period vi har haft hiv i . Handlingsplan mot hepatit C I motion 2014/15:834 av Per Lodenius (C) begärs ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan mot hepatit C. I kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att borde öka kapaciteten att ta hand om och bota smittade eftersom befolkningsökningen i , och leder till ökade risker för pandemier. Motionärerna anser att det kan vara bra med ytterligare ett pandemicentrum. Till grund för samhällets arbete kring smittsamma sjukdomar finns smittskyddslagen (2004:168), förkortad SmL, där hivinfektion räknas till de s.k. allmänfarliga sjukdomarna. Smittskyddslagen anger behandlande läkares ansvar att ge personer med hivinfektion förhållningsregler, som ska vara individuellt utformade, dvs. behandlande läkare ska ta ställning till personens individuella levnadsförhållanden och mot denna bakgrund utfärda förhållningsregler. Den behandlande läkaren ska alltid utfärda förhållningsregler vid allmänfarlig sjukdom oavsett hur stor smittrisken bedöms vara. Den som vet eller har anledning att misstänka att han eller hon bär på en smittsam sjukdom är skyldig att vidta de åtgärder som behövs för att skydda andra mot smittrisk. Vid sexuellt överförbar sjukdom krävs att man iakttar ett beteende som begränsar risken för smittspridning, t.ex. genom att använda kondom vid samlag (prop. 2003/04:30, sid. 225). Den som vet att han eller hon har en allmänfarlig sjukdom är skyldig att lämna information om smittan till andra människor som han eller hon kan komma i sådan kontakt med att beaktansvärd risk för smittoöverföring kan uppkomma (2 kap 2 § SmL). Bakgrund och pågående arbete gav dåvarande ut kunskapsunderlaget Smittsamhet vid behandlad hivinfektion som beskriver kunskapsläget gällande smittsamhet hos personer med pågående behandling mot hivinfektion. Målet med underlaget var att på ett tydligt sätt förmedla kunskapsläget så att en fortsatt utveckling av samhällets åtgärder i fråga om hiv vilar på bästa möjliga kunskap om smittsamhet och smittspridning, såväl inom hälso- och sjukvården, smittskyddet och hivpreventionen som inom andra berörda samhällssektorer. Av kunskapsunderlaget framgår bl.a. att en hivinfekterad person som är följsam till behandling har låga eller omätbara nivåer av virus i blodet, vilket innebär att smittsamheten är minimal. Sammanställningen av kunskapsläget om hivinfektioner medförde att förtydligade den behandlande läkarens och individens ansvar enligt smittskyddslagen. konstaterade att den behandlande läkaren redan vid misstanke om att någon bär på en allmänfarlig sjukdom ska ta ställning till vilka förhållningsregler som är lämpliga. Dessutom måste en person som bär på hiv, i en situation där det uppstår en beaktansvärd risk för smittoöverföring (”reell risk”, prop. 2003/04:30 s. 98), på eget initiativ informera om smittan oavsett vilka förhållningsregler han eller hon har fått av sin behandlande läkare. har det nationella uppdraget att förebygga hiv och sexuellt överförbara infektioner (STI) inom ramen för den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Myndighetens arbete omfattar bl.a. att planera, stödja, samordna och följa upp det hälsofrämjande och förebyggande arbetet, utveckla området och initiera insatser, ta fram och sprida kunskap och ge stöd till metodutveckling, ta fram kunskapsunderlag och vägledning samt genomföra nationella kommunika-tionsinsatser. I den nationella strategin anförs att ett framgångsrikt hiv-preventivt arbete förutsätter att åtgärder riktas mot diskriminering och stigmatisering av hivinfekterade personer och att de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2005/06:60, s. 94). har, från tidigare , tagit över det nationella ansvaret för uppföljningen av strategin. Myndigheten har även en strategisk roll i att stödja myndigheter, huvudmän och ideella organisa-tioner som är verksamma inom området. och gör i sin rapport till nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter bedömningen att hiv och sexuellt överförbara infektioner är ett område som behöver prioriteras i det förebyggande arbetet. , Hälsofrämjande och förebyggande arbete med hepatit och hiv för personer som injicerar droger, utgår från den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60). Vägledningen vänder sig till personer som möter personer som injicerar droger. I vägledningen föreslås ett strukturerat sätt att arbeta hälsofrämjande för att förhindra smittspridning, och myndigheten rekommenderar att sprututbyte införs. Det finns enligt myndigheten ett överväldigande vetenskapligt stöd för att sådan verksamhet är central för att minska risken för smittspridning. förtydligade 2012 de regler som gäller för provtagning av hiv och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Syftet med de nya reglerna var att provtagningen behövde bli mer tillgänglig för personer som misstänker att de bär på en allmänfarlig sjukdom. Lättillgänglig och generös testningsverksamhet för hiv och andra sexuellt överförda infektioner ökar vårdens möjligheter att ställa en tidig diagnos och att ge rätt behandling och rådgivning. Regeringen arbetar förebyggande mot sexuellt överförbara sjukdomar (prop. 2014/15:1 utg.omr. Samhället har ett ansvar för att minska den inhemska smittspridningen av hivinfektion. Regeringens insatser mot hivinfek-tion och andra sexuellt överförbara sjukdomar syftar till att bidra till ett långsiktigt, förebyggande arbete inom området. Statsbidraget för att förebygga hivinfektion ska främja ett preventivt och evidensbaserat arbete. Bidraget riktas till grupper som har hög risk att drabbas av sexuellt överförbara infektioner, särskilt hivinfektion. har det träffats särskilda överenskommelser mellan regeringen och SKL om insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. För att bidragshanteringen ska bli mer förutsägbar och lättadministrerad beslutades om förordning (2013:666) om statsbidrag till landsting och vissa kommuner för insatser mot hivinfektion. fördelar därutöver ytterligare i statsbidrag till ideella organisationer, enligt förordning (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Regeringen avser att i internationella sammanhang fortsätta sprida erfarenheter från det svenska arbetet mot hivinfektion, som en del i engagemang för att bekämpa den globala hivepidemin. Handlingsplan mot hepatit C Den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar är utgångspunkten för insatserna mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar. publicerade 2014 rapporten vid infektion av hepatit C-virus. Syftet med rapporten är att fungera som underlag och vetenskapligt stöd i processen att ta fram nya falldefinitioner för smittskyddsanmälan. har i rapporten sammanställt kunskapsläget om smittsamhet i olika stadier av hepatit C. Rapporten går även igenom långtidseffekten av behandling och det vetenskapliga underlaget för kvarstående hepatit C RNA i levervävnad, så kallad ockult hepatit C. I och rådets beslut nr 1082/2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa framgår att medlemsstaterna kan genomföra gemensamma upphandlingar av medicinska motåtgärder mot allvarliga, gränsöverskridande hälsohot. undertecknade en avsiktsförklaring om att senare underteckna ett avtal som gör det möjligt att genomföra sådana gemensamma upphandlingar inom EU. Beslutet innebär att samarbetet mellan medlemsstaterna vad gäller olika typer av gränsöverskridande hälsohot stärks. Beslutet omfattar alla typer av hälsohot i likhet med WHO:s internationella hälsoreglemente (IHR). Från svensk sida är det viktigt att samarbetet ger ett mervärde genom ett effektivt infor-mationsutbyte mellan medlemsstaterna samt förbättrad koordination. Området är inte föremål för harmonisering, utan vilar på utvecklat samarbete. Den svenska beredskapsplaneringen för en pandemisk influensa, reviderad , utgör ett planeringsstöd för hur de nationella myndigheterna kan stödja hälso- och sjukvårdens, omsorgens och det regionala och lokala smittskyddets arbete. Underlaget ska kunna användas när dessa aktörer reviderar sina planer. Ett antal globala, smittrelaterade händelser , såsom MERS-CoV (Middle East Respiratory Syndrome) och fågelinfluensan (H7N9) i samt ebolautbrottet i har resulterat i beredskapsåtgärder. Utredningen vid allvarliga kriser lämnade slutbetänkandet Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser (SOU 2013:54). Utredningen lämnade följande bedömningar: Det statliga ansvaret för att upprätthålla nödvändig tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel inför, under och efter allvarliga händelser och kriser bör förtydligas i lag. En process för arbetet med en gemensam ambitionsnivå bör tas fram. En nämnd bör inrättas vid med representanter från regional och nationell nivå med uppgift att tillämpa den ovan beskrivna processen och med uppdrag att fatta beslut om en gemensam ambitionsnivå för att upprätthålla nödvändig tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel. Ansvaret för finansiering bör i enlighet med ansvarsprincipen följa det formella ansvaret. Landstingen bör även fortsättningsvis, stå för kostnaderna vid nyttjande av de statligt finansierade läkemedlen och/eller sjukvårdsmaterielen. Den statliga finansieringen bör utgå från ett och samma anslag. Ett system som ger möjlighet att överblicka tillgången till läkemedel i bör utvecklas. Enligt uppgift från handläggare på bereds utredningen inom . I budgetproposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 anges att det pågående utbrottet av ebola i tydligt visar på vikten av att ha en beredskapsplanering som tar sikte på att kunna hantera oförutsedda situationer och nya hot. Hälsohot utgörs bl.a. av olika typer av smittsamma sjukdomar, inklusive virus av pandemisk potential och av biologiska och kemiska risker samt hot kring utveckling och spridning av resistenta bakterier. I budgetpropositionen anför regeringen också att den även fortsättningsvis avser att arbeta för en god beredskap mot allvarliga hälsohot. Det är viktigt med ett effektivt arbete såväl nationellt som inom Europeiska unionen (EU) och internationellt. ska inom sitt ansvarsområde ta initiativ till åtgärder som skyddar befolkningen mot smittsamma sjukdomar och andra allvarliga hälsohot i kris och under höjd beredskap. har som uppgift att samordna en beredskap mot allvarliga hälsohot. stöder internationellt pågående arbete med att globalt genomföra det internationella hälsoreglementet (IHR) inom (). Utbrottet av ebola i pågår . Befolkningen i flera västafrikanska länder har drabbats hårt. har en god beredskap för att hantera och vårda ett eventuellt fall av en smittad person som kommer till landet samt har rutiner för att förhindra vidare smittspridning. Landstingen ansvarar för vård och omhändertagande av patienter med misstänkt ebola. Tillgång till en speciell högisoleringsenhet finns vid i och säkerhetslaboratorium med dygnet-runt-beredskap finns vid . De berörda myndigheterna, däribland , , , (Sida) och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), arbetar med att bistå drabbade områden och utveckla den beredskap som finns. Regeringen har gett i uppdrag att förbereda och samordna för medicinsk evakuering av smittade personer från drabbade länder. Regeringen verkar även för att nödvändiga insatser vidtas på plats i de drabbade länderna, bl.a. genom att försöka underlätta för svensk hälso- och sjukvårdspersonal som vill bidra på plats. Ett led i detta är att regeringen har gett ett utökat uppdrag att undersöka och genomföra insatser för att underlätta för frivillig svensk hälso- och sjukvårdspersonal att åka till områden som drabbats av ebolautbrottet och bistå befolkningen på plats med vård. samordnar pandemiberedskapen på nationell nivå och ger stöd till planeringen på regional och lokal nivå, där det operativa arbetet be-drivs. För att främja samordning inom pandemiområdet har bildat en grupp, Nationella pandemigruppen (NPG). NPG består av representanter för , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och . behandlade motioner om informationsplikten i betänkandet 2013/14:SoU18 Folkhälsofrågor. Utskottet anförde följande (s. 21, 1 res, V): Utskottet noterar bl.a. att det inom pågår ett projekt för att ta fram en lägesbeskrivning av svenskt smittskydd. Lägesrapporten ska presenteras . Utskottet utgår fortfarande från att regeringen noga följer utvecklingen. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna […] i denna del. behandlade motionsyrkanden om hiv i betänkandet 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor. Utskottet anförde följande (s. 19, 1 res, (V): Utskottet ser mycket positivt på regeringens satsningar på insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Det är viktigt att det förebyggande arbetet mot hiv och sexuellt överförda infektioner, STI, sker på bred front i samhället, såväl nationellt som regionalt och lokalt. Utskottet konstaterar att åtgärder har vidtagits för att långsiktigt hantera de utmaningar som finns inom smittskyddsområdet, bl.a. har en ombildning av genomförts för att ge institutet ett bredare uppdrag för kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning inom smittskyddsområdet, och Nationella rådet för samordning av insatser mot hiv/aids har inordnats i institutets linjeorganisation. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna […]. Under de tre påföljande riksmötena (2011/12, 2012/13 och 2013/14) behandlades motionsyrkandena förenklat. Handlingsplan mot hepatit C behandlade motioner om handlingsplan mot hepatit C (och B) i betänkande 2013/14:SoU18 Folkhälsofrågor. Utskottet anförde följande (s. 21, 1 res, S, V): ansvarar nationellt för det breda förebyggande arbetet mot bl.a. hepatit B och C. Arbetet utgår från den nationella strategi som antogs av (prop. 2005/06:60, bet. 2005/06:SoU20). Myndighetens arbete omfattar bl.a. att planera, stödja, samordna och följa upp det hälsofrämjande och förebyggande arbetet, utveckla området och initiera insatser, ta fram och sprida kunskap och ge stöd till metodutveckling och genomföra nationella kommunikationsinsatser. Flera andra aktörer samverkar på nationell, regional och lokal nivå. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen och vid behov vidtar åtgärder. Motion […] avstyrks. har förtydligat både den behandlande läkarens och den enskilda individens ansvar när det gäller informationsplikt. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan. Motionerna 2014/15:637 (M), 2014/15:2316 (FP) yrkande 5 och 2014/15:2524 (SD) yrkande 38 avstyrks. ansvarar för att den nationella strategin mot hiv/aids följs. Myndigheten stöder även andra myndigheter, huvudmän och ideella organisationer som är verksamma inom området. Utskottet noterar att ska verka för mänskliga rättigheter för hivpositiva. Utskottet noterar att och i sin rapport gör bedömningen att hiv och sexuellt överförbara infektioner är ett område som behöver prioriteras. Utskottet påminner vidare om de årliga överenskommelserna mellan regeringen och SKL om insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Med anledning av det ovan anförda avstyrks motion 2014/15:713 (S) yrkandena 1–6. Utskottet noterar två utkomna rapporter om hepatit C. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan och avstyrker motion 2014/15:834 (C). Betänkandet Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmaterial (SOU 2013:54) bereds i . Resultatet av beredningen bör inte föregripas. Utskottet noterar vidare att det finns ett aktivt arbete vad gäller beredskapsplanering och pandemiberedskap både på nationell nivå på olika myndigheter och på internationell nivå inom EU och WHO. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan. Motion 2014/15:2961 (SD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antibiotikaresistens. Jämför reservation 12 (C). I motion 2014/15:806 av och (båda C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ansvariga myndigheter bör få i uppdrag att på sina respektive områden informera om förebyggande av antibiotikaresistens och hur spridning av resistenta bakterier undviks. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att verka för att EU inför sanktioner för de länder som inte följer om användning och förskrivning av antibiotika. I motion 2014/15:2453 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en global kriskommission för antibiotika. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att öka kunskaperna om antibiotikaresistens. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att höja kraven på minskad förskrivning av antibiotika inom sjukvården. I motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom sjukvården och livsmedelsproduktionen. I motion 2014/15:2297 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen aktivt bör verka för att EU och WHO ska reglera användningen av antibiotika hårdare. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att antibiotika som säljs inom EU ska vara receptbelagd. I motion 2014/15:2321 av (C) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att globalt bör lyfta frågan om antibiotikaanvändning och bakteriell resistens mot läkemedel. Bakgrund och pågående arbete Regeringen meddelade att den har bjudit in till block-överskridande samtal om en ny strategi mot antibiotikaresistens. Att bekämpa och övervaka antibiotikaresistens är enligt regeringen en prioriterad fråga. samlades representanter för regeringen, , , , och för ett första möte om uppdatering av strategi mot antibiotikaresistens (). I budgetproposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 framgår att regeringen avser att arbeta såväl nationellt som internationellt för att minska överanvändningen av antibiotika både inom sjukvården och inom livsmedelsproduktionen. I pågår ett brett samarbete kring antibiotikaresistens mellan olika samhällssektorer, i första hand mellan den veterinära sektorn och humansektorn. Vidare framgår att den nationella samverkansfunktionen för antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner kommer att fortsätta vara en prioriterad verksamhet. har rapporterat flera regeringsuppdrag om antibiotikaförskrivning . Dessa rapporter har rört kommunika-tion, behandlingsrekommendationer och en modell för hälsoekonomiska beräkningar. har i samverkan med i uppdrag att ansvara för en nationell samverkansfunktion för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Uppdraget löper och ska redovisas till . Enligt regleringsbrev ska myndigheten i samverkan med utvärdera befintliga antibiotika ur nya vinklar för att undersöka om ytterligare effekt kan erhållas ur dessa och om effekten kan optimeras för att bevara möjligheten till effektiv behandling med antibiotika. Uppdraget ska slutredovisas . Myndigheten ska även ge stöd till WHO i arbetet med att utveckla och genomföra den globala handlingsplanen (GAP) vad gäller utvecklingen av ett globalt resistensövervakningssystem. Arbetet ska ha som mål att resultera i etablering av ett WHO Collaborating Center (WHO CC) på för arbete med global resistensövervakning. ska återrapportera arbetet till . ska redovisa arbetet. Myndigheten har även fått i uppdrag att utveckla en modell för framtida kostnader av antimikrobiell resistens AMR. Uppdraget ska redovisas . ska vara ordförande i arbetsgruppen för antimikrobiell resistens inom ramen för Nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande (NDPHS). Den förra regeringen godkände en överenskommelse mellan staten och SKL om förbättrad patientsäkerhet 2014 (S2013/8790/FS [delvis]). Enligt överenskommelsen premieras de landsting som ökar följsamheten till lokala behandlingsrekommendationer när det handlar om vanliga infek-tioner, minskar antalet förskrivna antibiotikarecept och visar att av vårdenheterna inom primärvården har försett sina respektive förskrivare med en översikt av deras personliga antibiotikaförskrivning samt utvärderat vad tidigare återkoppling haft för effekter.