bet · H301MJU2 · 2015-12-10 00:00:00 — Dessvärre har bankerna kommit fram till att kreditgarantier riskerar att minska flexibiliteten i hanteringen av företag med ekonomiska bekymmer och att de riskerar att stjälpa i stället för att hjälpa företagen. Arbetet har därför avbrutits i samförstånd med branschen och bankerna. Regeringen har vidare arbetat fram Handlingsplan mjölk tillsammans med aktörer från hela värdekedjan. Det är ett viktigt verktyg med åtgärder för att stärka konkurrenskraften för mjölkföretagen. Regeringen har en tydlig politisk ambition att svensk livsmedelsproduktion ska öka. Det kommer väl till uttryck i arbetet med livsmedelsstrategin. Regeringen arbetar vidare med satsningar på forskning och utbildning liksom förenkling av befintliga regelverk i kombination med fortsatt översyn av gällande villkor och styrmedel, där svenska mervärden i form av säkra livsmedel, friska djur och låg miljöpåverkan värnas. I sitt svar på fråga 2015/16:25 om de svenska mjölkböndernas situation anförde landsbygdsminister att det är centralt att målmedvetet arbeta med att långsiktigt stärka konkurrenskraften i sektorn. I det arbetet har politiken en viktig roll. Mot denna bakgrund arbetar regeringen intensivt med att ta fram en livsmedelsstrategi. Både handlingsplanen för mjölksektorn och den presenterade är betydelsefulla underlag i det arbetet. I sitt svar på fråga 2015/16:169 om kreditgarantier till lantbruket anförde landsbygdsminister att mjölkböndernas organisationer har bett om statliga kreditgarantier för att överbrygga den nuvarande krisen. Den gemensamma slutsatsen är att den statliga garantin riskerar att försätta lantbrukaren i ett sämre läge om denna hamnar på obestånd. Därför har arbetet avbrutits i samråd med branschen och bankerna. Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsattes dock medel för att subventionera garantiavgiften. Denna budgetpost används nu i stället för att tilläggsfinansiera det särskilda stöd som inom EU lämnas till mjölkproducenter med anledning av krisen. Landsbygdsministern anförde vidare i sitt svar på fråga 2015/16:172 om krisstöd till nytillkomna mjölkbönder att avsikten är att i ska betala ut särskilt stöd på varav från EU och av nationella medel. För att ytterligare stärka mjölkföretagen i den akuta krisen planeras även för en ytterligare utbetalning av nationella medel om . Direktstödet kommer att gå till alla mjölkproducenter och baseras på hur mycket mjölk som har producerats till , förutsatt att mjölkproduktion fortfarande bedrivs i företaget. Referensperioden är det senaste mjölkkvotsåret. Information om hur mycket mjölk som företagen producerat finns redan tillgänglig hos myndigheterna, vilket är en förutsättning för att snabbt kunna betala ut stödet. Direktstöd kommer även att betalas ut till producenter som har tagit över mjölkproduktionen mellan och genom generationsskifte, arv, byte av bolagsform eller köp/arrende av fastighet. För att dessa producenter ska kunna ta del av stödet gäller dock att de måste ta kontakt med och lämna de uppgifter som behövs för att visa att de har rätt till stöd – detta till skillnad från övriga producenter som får utbetalningen automatiskt. har gått ut med information om att de företag som är berörda ska ta kontakt med myndigheten. 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter i internationella organisationer inom utgiftsområdets ansvar. Anslaget får användas för internationella skogsfrågor. Anslaget får även användas för andra bidrag relaterade till utgiftsområdets internationella arbete. 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007–2013 och 2014–2020. Anslaget får användas för utgifter för delar av det attesterande organets () utgifter för revision av jordbruksfonderna för programperioden –2020. Anslaget får användas för utgifter för det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2016. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2013. I och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2020. I förordning (1996:93) finns bestämmelser om nationellt stöd till jordbruket i norra . I och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 finns bestämmelser om stöd till biodling. I och rådets förordningar (EU) nr 1301/2013, 1303/2013 samt 1304/2013 finns bestämmelser om stöd för lokalt ledd utveckling med stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden för perioden –2020. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 14 2017–2023. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca 1 för perioden –2020. Landsbygdsprogrammet medfinansieras nationellt inom ramar som anges i EU:s lands-bygdsförordning nr 1305/2013. Den nationella medfinansieringen uppgår till ca 20 och redovisas på detta anslag. har från Europeiska jordbruksfonden tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden –2016. Programmet medfinansieras till hälften nationellt. Regeringen föreslår att medel omfördelas inom landsbygdsprogrammets totala ram på grund av försenad programstart. Anslaget bör därför ökas med 1 2016 och med 2017. För att finansiera andra satsningar som regeringen prioriterar anser den att anslaget bör minskas med 2017 och 2018. Regeringen anser vidare att anslaget bör minskas med 2016–2018. Medlen avses användas för delar av kostnader för revision av jordbruksfonderna för pro-gramperioden –2020. Anslaget 1:8 inom utgiftsområde 2 ökas med motsvarande belopp. För att möjliggöra att de finansiella medlen i det nationella stödet till norra utnyttjas fullt ut anser regeringen att anslaget bör tillföras 2016–2019. Enligt motion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del bör anslaget minskas med . I motion 2015/16:3152 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökar med . Enligt motion 2015/16:2990 av och (båda C) bör man se över möjligheten att tillskjuta medel för att alla Leaderområden ska få finansiering till lokalt ledd utveckling –2020. fattade beslut om vilka områden som skulle premieras för att få del av medlen för lokalt ledd utveckling (Leader) –2020. Av totalt 53 områden beviljades alla utom fem, vilket i praktiken betyder att dessa fem områden blir utan möjligheter att bedriva lokalt ledd utveckling de kommande fem åren. Beslutet från minskar till stor del möjligheterna att bedriva landsbygdsutvecklingsarbete i de berörda bygderna. För att alla Leaderområden ska få möjlighet att arbeta med landsbygdsutveckling på lokal nivå bör regeringen se över möjligheterna att bistå med den summa som fattas. Mot bakgrund av det arbete som fondsamordningsgruppen inom ramen för partnerskapsöverenskommelsen utfört är regeringens bedömning att ökad samordning kommit till stånd under programstarten, vilket skapar förutsättningar för ett effektivt och samordnat genomförande av fonderna. Ökad samordning gör bl.a. att det blir lättare för projektägare att hitta rätt fond och program samt att synliggöra hur fonderna kompletterar varandra. Ökad samverkan och samordning skapar också förutsättningar för synergier mellan de olika fonderna, vilket bidrar till ökat mervärde. Arbetet med lokalt ledd utveckling med stöd av flera fonder har startat men är än så länge i inledningsfasen. Enligt budgetpropositionen saknas en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. För att lägga grunden för en sådan politik har en parlamentarisk kommitté tillsatts (dir. 2015:73) som ska lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Politiken ska bidra till att landsbygdens företag är livskraftiga och innovativa, att attraktiva livs- och boendemiljöer kan erbjudas och att naturresurserna används hållbart. Landsbygdens möjligheter ska tas till vara och en miljömässigt hållbar utveckling ska förenas med ekonomisk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förutsättningar för sysselsättning och framtidstro i hela landet. Viktiga utgångspunkter för kommitténs arbete är målsättningen att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 och de nationella miljökvalitetsmål som är mest relevanta. Kommittén ska bl.a. belysa utvecklingen och framtida utmaningar och möjligheter för olika typer av landsbygder och lämna förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande, sysselsättning, attraktivitet och boende på landsbygden. Ett jämställdhetsperspektiv ska anläggas i analysarbetet. Uppdraget ska redovisas . En delredovisning ska lämnas . Landsbygdsminister anförde i svaret på interpellation 2015/16:11 om hur hela ska leva att landsbygden står inför stora utmaningar men rymmer också goda möjligheter. Ett av regeringens övergripande mål är att ska ha lägst arbetslöshet 2020. För detta behövs en livskraftig och aktiv landsbygd. Turismen är viktig för och inte minst för landsbygden. Besöksnäringen skapar allt fler jobb runt om i . I budgetpropositionen föreslår regeringen investeringar i besöksnäringen med fokus på natur- och ekoturism, investeringar i utvecklingen av hållbara exportmogna tillväxtdestinationer samt marknadsföring av utomlands. Regeringen har också lanserat en maritim strategi där turismen är en viktig del. De gröna näringarna ska vidare vara livskraftiga, driva innovation och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart. Viktiga verktyg är t.ex. arbetet med den nationella livsmedelsstrategin och det nationella skogsprogrammet. Båda dessa arbeten har potential att generera fler jobb och levande landsbygd. Politiken inom landsbygdsområdet består bl.a. av åtgärder i det svenska landsbygdsprogrammet. Programmet innehåller åtgärder för att stärka jordbruksföretag och andra företag på landsbygden, miljö- och klimatåtgärder samt åtgärder för förbättrad livskvalitet på landsbygden. Regeringen bedriver även en modern och aktiv regional tillväxtpolitik som inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det bidrar till jobb och hållbar tillväxt i alla delar av landet, i såväl städer som landsbygder. Här finns bl.a. tillgång till resurser inom de regionala strukturfondsprogrammen, insatser inom kommersiell service och regionala företagsstöd. Genom ett beslut gav regeringen i uppdrag att vidta åtgärder för att kunna uppfylla de krav på hantering av stöd till lokalt ledd utveckling som anges i . beslutade att fördela budgeten utifrån hur högt rankade strategierna är och att alla prioriterade grupper får en budget av viss storlek. En viktig förutsättning för att bilda ett Leaderområde är att gruppen får en totalbudget av sådan storlek att den medger en driftsbudget som säkerställer en hög administrativ kapacitet för ett effektivt och säkert genomförande. Mot bakgrund av erfarenheter och det stöd för krav på hög administrativ kapacitet som finns i genomförda utvärderingar och granskningar har fattat beslut om att tillräcklig administrativ kapacitet ska påverka urvalet av strategier. Fem grupper får en så liten budget att de inte kommer upp till gränsen för minsta driftsbudget och totalbudget. Enligt beslut får dessa således inte möjlighet att bilda Leaderområden. anförde landsbygdsministern i svaret på interpellation 2014/15:590 om prioritering av utvecklingsstrategier att beslutade att prioritera 48 av de 53 förslag till lokala utvecklingsstrategier som kommit in till verket. Fem områden blev alltså inte prioriterade i det fortsatta arbetet. Regeringen har gett i uppdrag att ansvara för urvalsprocessen och prioritera strategier som i hög grad bidrar till att uppfylla målen i de berörda EU-programmen och som bedöms ha en tillräcklig administrativ kapacitet. När det gäller frågan hur landsbygdsutveckling ska vara möjlig i alla delar av landet är det viktigt att komma ihåg att arbetet med lokalt ledd utveckling är en av de politiska insatser som riktar sig till landsbygden. Även om det är mycket pengar som går till arbetet med lokalt ledd utveckling är det en liten del av de EU-finansierade programmen och den nationella politiken som syftar till att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna bo och jobba i hela landet. Landsbygdsministern anser att det är viktigt att se vilka andra medel som finns för landsbygdsutveckling på den lokala nivån. För att lyfta fram några andra finansieringsmöjligheter pekar landsbygdsministern på landsbygdsprogrammet, där budgeten på helt syftar till att utveckla den svenska landsbygden inom ett flertal områden. Även utanför de medel som är knutna till lokalt ledd utveckling finns det mycket pengar som kan användas för lokalt utvecklingsarbete, t.ex. stöd till lokal serviceutveckling, till projekt inom exempelvis turism, idrotts- och fritidsanläggningar och utveckling av småskalig infrastruktur. Det finns också goda möjligheter att arbeta med bl.a. miljöinsatser, konkurrenskraft och företagande. Satsningarna inom landsbygdsprogrammet samverkar också med andra nationella satsningar och sådant som görs inom exempelvis den regionala tillväxtpolitiken. besvarade landsbygdsministern fråga 2014/15:534 om lokalt ledd utveckling i hela landet och anförde att även om det är mycket pengar som går till arbetet med lokalt ledd utveckling, är det en liten del av de EU-finansierade programmen och den nationella politiken som syftar till att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna bo och jobba i hela landet. Det är viktigt att se vilka andra medel som finns för landsbygdsutveckling på den lokala nivån. 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 2 2016 till anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007–2013 och 2014–2020. Anslaget får även användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden –2016. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2013. I och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2020. I och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 finns bestämmelser om stöd till biodling. I och rådets förordningar (EU) nr 1301/2013, 1303/2013 samt 1304/2013 finns bestämmelser om stöd för lokalt ledd utveckling med stöd från Europeiska regionalfonden och Europeiska socialfonden för perioden –2020. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 10 2017–2023. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca 1 för perioden –2020. Regeringen föreslår att medel omfördelas inom landsbygdsprogrammets totala ram på grund av försenad programstart. Anslaget bör därför ökas med ca 2016 och med 2017. Regeringen anser att anslaget bör tillföras medel för programmet för lokalt ledd utveckling med stöd från Europeiska regionalfonden motsvarande 2016, 2017, 2018 och 2019. Anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 inom utgiftsområde 19 minskas med motsvarande belopp. Regeringen anser vidare att anslaget bör tillföras medel för programmet för lokalt ledd utveckling med stöd från Europeiska socialfonden motsvarande 2016, 2017, 2018 och 2019. Anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. inom utgiftsområde 14 bör för perioden –2020 minskas med motsvarande belopp. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för stöd till biodling för perioden –2016. 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella nä-ringarna. Anslaget får även användas för stöd till metangasreducering. Anslaget får även användas för utgifter för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. För att öka möjligheten till stöd för metangasreducering bör anslaget ökas med –2019. I budgetpropositionen tillfördes anslaget medel till stöd för dubbel miljönytta (prop. 2013/14:1 utg.omr. 23, bet. 2013/14:MJU2, rskr. 2013/14:123). Införandet av stödet syftar till att minska metangasutsläpp från gödsel som behovet av fossila energikällor minskar. Stödet uppgick enligt propositionen till 2014–2023. I denna proposition föreslår regeringen att anslaget ökas med –2019. För att ha möjlighet att hantera stödet på ett effektivt sätt och fatta beslut om stöd till stödmottagare längre fram behöver ha ett bemyndigande. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Enligt motion 2015/16:2354 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . Regeringen tillför till anslaget för att användas som stöd till metangasreducering. motsätter sig inte avvägda satsningar på biogas men anser att ett väl utformat investeringsstöd är en bättre form av stödjande åtgärd. minskar anslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket med jämfört med regeringens förslag och för över dessa medel till utgiftsområde 22 anslaget 2:2 Investeringsstöd biogas. Även i motion 2015/16:2608 (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna i motion 2015/16:3145 (FP) yrkande 1 i denna del föreslår att anslaget minskas med . Enligt motion 2015/16:3152 (C) yrkande 1 i denna del bör anslaget ökas med . Regeringen anför i budgetpropositionen att jordbrukslandskapet bidrar till såväl rekreation som en god livsmiljö och ekosystemtjänster. Ekosystemtjänsterna är fundament för en hållbar svensk landsbygd. En förutsättning för att kunna upprätthålla och utveckla dessa är att jordbruket är både konkurrenskraftigt och långsiktigt hållbart. De åtgärder som regeringen föreslår har som syfte att bidra till såväl konkurrenskraft som en grön omställning och att de nationella miljökvalitetsmålen kan nås. I har vi goda förutsättningar för jord- och skogsbruksproduktion. Det gäller de naturgivna produktionsförutsättningarna men även den höga kompetens och utvecklingsförmåga som finns i näringslivet. Regeringens politik syftar till att underlätta för företagarna att nyttja denna potential samt att ge förutsättningar till att ytterligare utveckla verksamheter och produkter för att bidra till en konkurrenskraftig sektor. Globalt krävs stora förbättringar inom jordbruks- och livsmedelsområdet samt inom skogsbruket för att öka produktiviteten och effektiviteten och åstadkomma en hållbar utveckling. Det svenska jord- och skogsbruket bör vara en förebild och bidra med klimatsmarta produkter som förnybar energi och trä för hållbart byggande men också med kunskaper och stöd i arbetet med att anpassa näringarna för att möta de utmaningar som världen står inför. Metan och lustgas släpps ut från jordbrukets djurhållning och användning av mineralgödsel, medan skogs- och jordbruk är både källor och sänkor för växthusgaser. Vid fattades beslut om ramarna för klimat- och energipolitiken inom EU . I centrum för överenskommelsen står målet om att minska växthusgasutsläppen med men även målet om förnybar energi. Regeringen avser att verka för att på området inte missgynnar användningen av skog vare sig till träprodukter eller biobränslen. De klimatförändringar vi står inför kommer även att påverka förutsättningarna för de gröna näringarna. Beroende på hur temperatur- och nederbördsmönster förändras kommer bl.a. tillgången på vatten att påverkas. För att möta förändringarna behövs mer kunskap. Regeringen tillför medel till för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. De gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet för klimatomställningen, ett hållbart samhälle och en god miljö genom att även kunna producera förnybara industri- och energiråvaror och reducera användningen av fossila råvaror. För att i högre grad ta till vara potentialen för produktion av förnybar energi behövs miljö- och klimatfrämjande insatser samt effektiva och träffsäkra styrmedel. Det kan t.ex. vara att skapa bättre förutsättningar för biogasproduktion ur produkter från de gröna näringarna. Regeringen föreslår därför att budgeten för metanreduceringsersättningen ökas med 2016 och beräknar att stödet ökas med motsvarande belopp 2017–2019. Syftet är att öka produktionen av biogas ur stallgödsel och på så vis minska utsläppen av växthusgaser som förnybar energi produceras. anförde landsbygdsministern i svaret på interpellation 2014/15:312 om skatte- och kostnadshöjningar för svenskt lantbruk att växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för att hela ska leva. Inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det är viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft. Det finns dock utmaningar i att balansera de gröna näringarnas miljöpåverkan och deras centrala roll som livsmedels- och skogsråvaruproducenter. En grundläggande princip i miljöpolitiken är principen att förorenaren ska betala. Användningen av handelsgödsel bidrar t.ex. till övergödning av våra vattendrag, sjöar och hav samt till ökade halter av tungmetallen kadmium i åkermarken. Det är därför angeläget att användningen av handelsgödsel är resurseffektiv och att de gödselmedel som används har låg miljöpåverkan. Det krävs att åtgärder vidtas som kan bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. När det gäller de gröna näringarnas konkurrenskraft anser landsbygdsministern att det är viktigt att ha ett helhetsperspektiv och inte enbart fokusera på enskilda styrmedel. Regeringen har därför tagit initiativ till en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion. Regeringen strävar också efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i .