bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — ska även sprida relevanta forskningsresultat till skolan och kartlägga, analysera och sprida erfarenheter av huvudmännens arbete med entreprenörskap. I detta arbete ska ta del av relevanta organisationers erfarenheter, internationella erfarenheter och forskning inom området. ska även samråda med för att främja entreprenörskap i enlighet med regeringens strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Uppdraget redovisas i årsredovisning. redovisar i sin årsredovisning vilka insatser som genomförts. Av dessa sker ett flertal insatser , t.ex. utbildningar och ekonomiskt stöd utifrån ansökningar. genomfördes en uppdragsutbildning (Entreprenöriellt lärande) som följde en gemensam kursplan som tagits fram av lärosätena i samråd med . fördelade också totalt i bidrag till 37 huvudmän utifrån förordningen (2011:192) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan. Syftet med bidraget är att ge stöd till huvudmän för att införa de nya styrdokumenten där entreprenörskap ska genomsyra hela utbildningen. Vidare delar ut statsbidrag till organisationer som arbetar för entreprenörskap i skolan, utifrån den ovan nämnda förordningen. beviljades sju organisationer, däribland Ung Företagsamhet, bidrag med sammanlagt . gav ut kunskapsöversikten Skapa och våga – om entreprenörskap i skolan. I publikationen diskuteras bl.a. hur skolor arbetar med området samt ges en bild av relevant forskning. I budgetpropositionen (2014/15:1 utg.omr. 24 s. 74) skriver regeringen att främjande av unga kvinnors och mäns entreprenörskap och innovationskraft är ett led i att stärka ungas sysselsättning och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. bidrar det till målet om att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet och satsningar på ungas entreprenörskap kan bidra till fler unga företagare och mer entreprenöriella anställda. I regleringsbreven för och avsätts medel för verksamhetsstöd till organisationer som operativt arbetar med att främja företagande bland ungdomar inom gymnasieskolan. Utskottet konstaterar att entreprenörskap i utbildningen lyfts fram på många sätt i skolans styrdokument. Genom arbete med bl.a. fortbildning genom kurser och stödmaterial, liksom stöd till organisationer som arbetar med entreprenörskap, finns goda förutsättningar för att huvudmän, skolor och lärare kan bli inspirerade och på så sätt utveckla undervisningen med ett entreprenöriellt perspektiv. Utifrån detta avstyrks därför motionerna 2014/15:156 (M), 2014/15:378 (M) yrkande 1, 2014/15:1784 (M), 2014/15:2011 (M), 2014/15:2381 (M) och 2014/15:2457 (C) yrkande 14. Genuspedagogik samt sex- och samlevnadsundervisning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om innehållet i skolans genuspedagogik och mer samlevnadsundervisning. Jämför reservation 39 (SD). I kommittémotion 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 1 ställer sig motionärerna kritiska till stora delar av dagens genuspedagogik. De vill se en avveckling av det skattefinansierade stödet till sådan verksamhet som har som syfte att påverka barns och ungdomars beteendemönster och könsidentitet, med bas i svagt vetenskapligt förankrade politiska teorier, enligt motionärernas uppfattning. I kommittémotion 2014/15:2668 av och (båda SD) yrkande 1 efterfrågas att ämnet samlevnad och relationer får större utrymme i skolans sex- och samlevnadsundervisning än vad det får . Genom en större tyngd på samlevnadsfrågor kan risker för sexuellt riskbeteende, trakasserier, övergrepp och våldtäkter förebyggas, menar motionärerna. I samma motion yrkande 3 föreslås att sex- och samlevnadsundervisningen bör kompletteras med undervisning av personer med rätt utbildning och behörighet såsom barnmorskor, sjuksköterskor och kuratorer. För att komplettera lärares undervisning och ge ungdomar möjlighet att ställa känsliga frågor kan det vara nödvändigt att någon neutral person utifrån kommer och samtalar om ämnet. Bakgrund och gällande rätt Enligt 1 kap. 5 § skollagen ska utbildningen utformas i överenstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de grundläggande mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. I läroplanen för (Lgr 11) anges att frågan om jämställhet mellan könen är ett av de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska därför ge eleverna utrymme att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Läroplanen anger också att alla som arbetar i skolan ska samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande. Varje lärare ska ta hänsyn till varje individs behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande och stärka elevernas vilja att lära och elevens tillit till den egna förmågan. Alla som arbetar i skolan ska även främja elevernas förmåga och vilja till ansvar och inflytande över den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. Varje lärare ska verka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen. Rektorn har ett särskilt ansvar för att ämnesövergripande kunskapsområden, t.ex. jämställdhet, sex och samlevnad, integreras i undervisningen i olika ämnen. I kursplanerna för olika ämnen, t.ex. hem- och konsumentkunskap, religionskunskap och samhällskunskap, utvecklas närmare hur jämställdhet och könsroller m.m. ska behandlas. Gymnasieskolans läroplan uttrycker på motsvarande sätt att frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av skolans grundläggande värden, som ska gestaltas och förmedlas i utbildningen. Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt. Lärare ska se till att undervisningen till innehåll och uppläggning präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Rektor har ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskaper om bl.a. sex och samlevnad. Utöver detta finns jämställdhet med som specifikt innehåll i ämnesplanerna för t.ex. historia och samhällskunskap. Bakgrund och pågående arbete –2010 hade Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) i uppdrag att bl.a. analysera könsskillnader i utbildningsresultat och föreslå insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete i skolan kan utvecklas. Delegationen publicerade ett antal delbetänkanden i form av forskarrapporter inom området och avslutade sitt arbete med slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99). har fått en rad sammanlänkande regeringsuppdrag om jämställdhet i skolan. Under genomförde ett omfattande uppdrag från regeringen om jämställdhet i skolan. uppdrag var att bl.a. sprida kunskap om kön och skolframgång, stärka elevhälsan och öka kunskapen om jämställdhet, hedersrelaterat våld och förtryck samt om sex- och samlevnadsundervisning. Insatserna genomfördes främst genom fortbildning för lärare, fördelning av utvecklingsmedel och framtagande av stödmaterial. Särskilda frågor har rört insatser för stärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledningen liksom en kartläggning och analys av åtgärder som har gjorts i syfte att öka andelen män som arbetar i förskolan. Stödmaterial för sex- och samlevnadsundervisningen i olika åldrar och olika skolformer har tagits fram. Stödmaterialet Jämställdhet – en del av skolans värdegrundsarbete, som riktar sig till rektorer, lärare och annan personal i och gymnasieskolan, ska publiceras på verkets webbplats . Vidare har anordnat ett antal konferenser och seminarier, bl.a. om ämnesintegrerad sex- och samlevnadsundervisning. I en avslutande redovisning (dnr 2011:01314) presenteras samtliga insatser gjort inom ramen för de regeringsuppdrag om jämställdhet verket har fått . anger att det är svårt att dra några slutsatser om de direkta effekterna av insatserna redan nu och att det är nödvändigt med ett långsiktigt och systematiskt arbete. Synpunkter lämnas av verket om hur styrningen av jämställdhets- och värdegrundsarbetet kan förbättras för att ytterligare integrera frågorna i verksamheten. Den dåvarande regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera de jämställdhetsinsatser som genomförts för att främja jämställdhet inom skolväsendet (U2013/1852/S). I uppdraget ingick att analysera de åtgärder som har vidtagits av . Statskontoret skulle också redovisa principiella utgångspunkter för eventuella framtida insatser. Uppdraget redovisades i rapporten i skolan – Utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 (2015:7). Statskontorets utvärdering behandlar framför allt tre typer av insatser: fortbildning, lokala utvecklingsprojekt och forskarledd handledning. Utvärderingen har gjort en bedömning av om insatserna nått ut till avsedda målgrupper, om insatserna ger ökad kunskap om jämställdhet och hur man kan arbeta för att främja jämställdhet samt om den förvärvade kunskapen används och sprids vidare. I sin analys pekar Statskontoret på ett antal faktorer som är viktiga för att skapa effektiva insatser och som behöver tas hänsyn till för att få genomslag vid satsningar av den karaktär det är frågan om här. Statskontoret formulerar vidare ett antal principiella utgångspunkter för hur eventuella framtida satsningar bör utformas. Utskottet konstaterar att flera begrepp som rör sexualitet och samlevnad ingår i kursplaner och gymnasieskolans ämnesplaner, bl.a. jämställdhet, sexualitet, sexuell hälsa, identitet, kärlek och mänskliga rättigheter. Genom det ämnesintegrerade perspektivet i kurs- och ämnesplanerna får lärarna en central roll i undervisningen om sexualitet och samlevnad. Lärarna har också pedagogisk utbildning och är vana att umgås med eleverna. Enligt är slutsatsen i internationell forskning att lärarledd och läroplansbaserad sexualundervisning är den mest framgångsrika undervisningen i ämnet. Utskottet konstaterar att en skola kan anordna studiebesök, föreläsningar etc. som komplement till lärarledd undervisning. Dessutom ingår numera psykolog och kurator i elevhälsan, utöver skolläkare och skolsköterska. har vidtagit en mängd åtgärder och satsningar för att främja jämställdhet i skolväsendet, vilka dels har redovisats samlat av , dels utvärderats av Statskontoret . Utskottet vill inte föregripa den analys och beredning som dessa rapporter föranleder men kommer med intresse att följa dessa frågor. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:2925 (SD) yrkande 1 och 2014/15:2668 (SD) yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett program för att förbättra barns arbetsmiljöer. Frågan om arbetsmiljön i skolan tas upp i motion 2014/15:1975 av (MP) yrkande 4. Motionären påpekar att barn och ungdomar far illa på grund av dåligt byggda och underhållna lokaler i skolor, förskolor och fritidsgårdar. Motionären yrkar på att ett program tas fram för hur barns undermåliga arbetsmiljöer kan åtgärdas. Bakgrund och gällande rätt I 5 kap. 3 § skollagen anges att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Vidare hänvisas till arbetsmiljölagen (1977:1160) och bestämmelser där om kraven på en god arbetsmiljö. På finns särskild information om vilka arbetsmiljöregler som gäller för skolan och hur man kan bedriva ett bra arbetsmiljöarbete. Sidorna vänder sig till alla elever och anställda i skolan samt till kommunpolitiker och andra som har ansvar för skolan. påpekar bl.a. att det finns lokaler för olika ändamål i skolan och att det är viktigt att ta hänsyn till just den verksamhet som ska ske där när man utformar lokalen. För undervisningslokaler påpekas att det är särskilt viktigt med goda förhållanden när det gäller ljus, ljud och luft. –2015 bedriver ett nationellt tillsynsprojekt om inomhusmiljön i skolan, med fokus på städning och ventilation samt egenkontrollen inom dessa områden. Det övergripande syftet med projektet, som utförs av kommunernas miljöförvaltningar, är att förbättra inomhusmiljön för barn och ungdomar i landets skolor och att uppfylla krav på inomhusmiljön. genomför ett projekt där av landets skolor och alla skolhuvudmän med fem eller fler skolor ska ha inspekterats av . Huvudinriktningen av inspektionen är att arbetsgivarna ska få igång eller utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet och på så sätt komma till rätta med sina specifika brister. Dessutom omfattas olika riskområden i skolan, hot och våld samt den fysiska arbetsmiljön som buller, ventilation och städning. Regeringen föreslår att medel anvisas till statsbidrag för upprustning av skollokaler (se prop. 2014/15:99 s.126). Utskottet konstaterar att och genomför tillsyns- respektive inspektionsprojekt i fråga om arbetsmiljön i ett stort antal skolor. Utskottet vill inte föregripa eventuella åtgärder utifrån detta arbete och avstyrker därför motion 2014/15:1975 (MP) yrkande 4. Kränkande behandling och diskriminering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetet mot kränkande behandling. Jämför reservation 40 (FP). I partimotion 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 3 tar motionärerna upp skolors likabehandlingsarbete. Enligt motionärerna är det enligt skollagen förbjudet att diskriminera någon på grund av sexuell läggning eller könsidentitet men i skollagens avsnitt om förebyggande arbete saknas begreppen könsidentitet och könsuttryck. Motionärerna vill därför uppmärksamma att skolornas likabehandlingsarbete tydligare ska omfatta samtliga relevanta hbt-frågor. I motion 2014/15:438 av (S) påpekar motionären att det är lika allvarligt när mobbning och kränkning av elever sker på nätet som när det förekommer inom skolan. Nätmobbning är ett problem som skolan måste ta på största allvar för att kunna förebygga. I motion 2014/15:894 av (M) yrkande 1 anges att det bör övervägas om ansvaret för arbetet mot kränkande behandling bör samlas under en myndighet. Därigenom kan kompetens samlas, vilket kan bidra till en ökad effektivitet. I yrkande 2 föreslås vidare att fler skolor bör arbeta med den s.k. Kiva-metoden i sitt förebyggande arbete mot mobbning. Denna metod har visat sig framgångsrik i , där den har utvecklats, och signifikant minskat antalet mobbningsincidenter. Motionärerna och (båda M) menar i motion 2014/15:1468 att det bör övervägas lagändringar med innebörden att arbetet mot mobbning ska ske på evidensbaserade grunder och att elevens intresse ska tas till vara på ett fullgott sätt. I motion 2014/15:1301 av (SD) yrkar motionären på en ändring i skollagen så att skolorna får en lagstadgad skyldighet att flytta mobbande elever. Omedelbar avstängning bör gälla vid misstanke eller en befogad anmälan om mobbning. Först när det kan anses klarlagt att en upprepning av kränkande beteenden eller ofredanden inte kommer att ske bör den mobbande eleven komma ifråga för en återflytt, enligt motionären. I motion 2014/15:177 av (C) uppmärksammas att det ingår i skolans uppdrag att ge barn en möjlighet att utveckla förmågan att tänka kritiskt och bli självständiga individer. Enligt motionären kan ett sätt att uppnå detta vara att redan från förskoleklass ha regelbundna filosofisamtal i grupp med utbildad samtalsledare. Försök med den typen av samtal har visat sig motverka både mobbning och skadegörelse, enligt motionären (KD) framför i motion 2014/15:2313 yrkande 1 att skolan bör undervisa i etik och uppförande på nätet, s.k. netikett. Vidare behövs det undervisning om säkerhet, t.ex. risker förknippade med att publicera bilder och inlägg på nätet, menar motionären. Bakgrund och gällande rätt I avsnittet om Skolans värdegrund finns en utförlig redogörelse för lagstiftningen och det pågående arbetet mot kränkande behandling. I 1 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) regleras att lagens syfte är att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter, oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. I 3 kap. 14 § anges att en utbildningsanordnare som bedriver utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen ska inom ramen för denna verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter för de barn och elever som deltar i eller söker till verksamheten, oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning eller sexuell läggning. I 3 kap. 15 § anges att en sådan utbildningsanordnare ska vidta åtgärder för att förebygga eller förhindra att något barn eller någon elev som deltar i eller söker till verksamheten utsätts för trakasserier som har samband med någon av de ovan uppräknade grunderna, eller för sexuella trakasserier. Enligt 3 kap. 16 § ska en sådan utbildningsanordnare också upprätta en plan med de åtgärder som behövs för att dels främja lika rättigheter och möjligheter för dessa barn och elever, dels förebygga och förhindra trasserier. Bestämmelserna i 6 kap. har till ändamål att motverka kränkande behandling av barn och elever. Kränkande behandling definieras enligt detta kapitel som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Bakgrund och pågående arbete överlämnade granskningen Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? (RiR 2013:15) till . Regeringen överlämnade skrivelse 2013/14:193 till med en redovisning av regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av granskning. Regeringen hänvisade särskilt till den tillsatta utredningen möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10). Syftet med utredningen är att ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Utredaren ska bl.a. analysera rättsliga möjligheter och mandat för () i fråga om handläggning av anmälningar, förlikningsförfarande och talerätt, ta ställning till behovet av förtydliganden i dessa avseende samt analysera hur samarbetet mellan DO och Skolinspektionen fungerar och bedöma behovet av förändringar utifrån detta. I direktiven anges att det är viktigt att samarbetet mellan myndigheterna fungerar bra och att uppdelningen inte får negativa konsekvenser för den enskilde ur en rättssäkerhetssynpunkt. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2014:79). Regeringen hänvisade i sin skrivelse även till den pågående utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering. Denna utredning presenterade betänkandet Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering (SOU 2014:41). Beredning av ärendet pågår i och en proposition är planerad att lämnas till . presenterade den dåvarande regeringen en särskild strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Strategin omfattade ett antal fokusområden, bl.a. situationen för unga hbt-personer. I samband med antagandet av strategin fick den dåvarande , numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), i uppdrag att arbeta med skolmiljön för unga hbt-personer. Ett särskilt stödmaterial riktat mot skolpersonal m.fl. har tagits fram och utbildningsinsatser i dessa frågor kommer att genomföras . Regeringen har avsatt ytterligare medel till denna satsning (pressmeddelande från och ). Det finns vidare flera organisationer och nätverk som på olika sätt arbetar med frågor om kränkande behandling m.m. Barnens rätt i samhället (), Friends och Surfa Lugnt är några exempel på detta. Utskottet vill poängtera att huvudmän, rektorer och lärare har enligt skollagen en skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling. Utskottet vill vidare lyfta fram det arbete som genomförs av bl.a. med att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling liksom de insatser som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor genomför för att skapa en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbtq-personer. Även Barn- och elevombudsmannen (BEO) har en viktig roll i att informera om vilka rättigheter en elev har och vilka skyldigheter en huvudman har och att hjälpa de enskilda drabbade på olika sätt. Vidare anser utskottet att de många enskilda initiativ som tas av organisationer och andra för att diskutera hur kränkande behandling kan förebyggas osv. är mycket värdefulla. Utskottet vill understryka att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och att ingen elev ska behöva utsättas eller känna oro för kränkande behandling eller trakasserier i skolan. Det är avgörande att elever skyddas mot såväl trakasserier som annan kränkande behandling och att den enskilda eleven ska kunna ta till vara sina rättigheter. Utskottet välkomnar därför de utredningar som har tillsatts om bl.a. likvärdighet i regelverk och tillsyn. Utskottet noterar också att regeringen avsatte ytterligare medel för satsningar att utveckla skolmiljön för unga hbtq-personer, i enlighet med uppdraget i strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett läggning, könsidentitet eller könsuttryck som togs fram av dåvarande regeringen . Mot bakgrund av gällande rätt, pågående arbete och tidigare ställningstaganden avstyrker utskottet motionerna 2014/15:177 (C), 2014/15:438 (S), 2014/15:894 (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1301 (SD), 2014/15:1468 (M), 2014/15:2313 (KD) yrkande 1 och 2014/15:2316 (FP) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolmat. Jämför reservation 41 (SD). I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 28 yrkar motionärerna på att kött från djur som slaktats utan bedövning, s.k. halal- eller koscherslaktat kött, inte ska få förekomma i svenska skolor. I motion 2014/15:1846 av (M) anges att det finns avsevärda skillnader mellan kommunerna när det gäller kostnaderna för skolmaten. Många kommuner har inte någon utarbetad hälsostrategi för skolmaten eller följer de rekommendationer som finns. Arbetet för en bättre skolmat måste fortsätta, enligt motionären. (M) framför i motion 2014/15:2002 att skollagen bör kompletteras med ett krav på att skolmat ska upplevas som välsmakande av eleverna. Motionären påpekar vidare att det endast är hälften av alla skolor som gör en regelbunden näringsberäkning av skolmaten. En uppföljning av lagens efterlevnad behövs därför, enligt motionären. Bakgrund och gällande rätt Bestämmelser om kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider i de obligatoriska skolformerna finns i skollagens kapitel för respektive skolform. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 374) angav regeringen att det skulle förtydligas i lagen att skolmåltider skulle vara näringsriktiga men att det inte var möjligt att närmare föreskriva vad skolmåltiderna skulle innehålla. Vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid skulle dock de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt. har haft ett regeringsuppdrag (U2011/5949/S) att i samråd med stödja arbetet med näringsriktig mat och skolmåltidernas utformning. Uppdraget som redovisades . anordnade myndigheterna utbildningar för personal som ansvarar för eller planerar menyer och tillagning av skolmåltider. Innehållet fokuserade på lagkravet på näringsriktig mat och hur man kan utveckla bra, näringsriktiga skolmåltider som uppskattas av eleverna.