bet · H301AU2 · 2015-09-17 00:00:00 — Vi anser, med bifall till motion 2015/16:2277 (M) yrkande 1, att regeringen bör vidta åtgärder för att motverka det nya utanförskapet i enlighet med vad som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 9.Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkandena 11–14 och 2015/16:AU2 RESERVATIONER 2015/16:875 av (S), 2015/16:970 av Finn och (båda M), 2015/16:998 av (S), 2015/16:1428 av m.fl. (S), 2015/16:1711 av (M) yrkande 2, 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 1. Subventionerade anställningar är en bra och nödvändig åtgärd för att hjälpa nyanlända, långtidsarbetslösa eller personer med funktionsnedsättning att få en fastare anknytning till arbetsmarknaden. Det nuvarande systemet med subventionerade anställningar är dessvärre även behäftat med risker och problem. Vid sidan av risken för undanträngningseffekter finns problem med oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter, vilket bekräftats av ett flertal granskningar. Det finns åtskilliga exempel på hur oseriösa arbetsgivare inom vissa branscher sätter i system att ta in arbetslösa från olika arbetsmarknadspolitiska program i stället för att anställa ordinarie arbetskraft. Det är hög tid att ta tag i de missförhållanden som råder kring subventionerade anställningar och skapa ett regelverk som motverkar oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter och i stället befrämjar seriös handledning och fungerande arbetsgemenskap. Jag välkomnar att regeringen tillsammans med inom ramen för budgetsamarbetet har tagit viktiga steg för att komma till rätta med de missförhållanden som präglar de subventionerade anställningarna. Det krävs dock ytterligare åtgärder. Regeringen borde därför ta initiativ till följande åtgärder: •Införandet av en maxgräns för hur många anställda med subventionerad lön som en och samma arbetsgivare får ta emot. •Förtydligande för Arbetsförmedlingen att myndigheten ska genomföra samråd med facklig organisation inför varje arbetsplatsförlagd anvisning, även när det gäller nystartsjobb. •Förtydligande för Arbetsförmedlingen att den fackliga organisationens yttrande alltid noga bör övervägas i myndighetens beslut om anvisning. •Uppdrag till Arbetsförmedlingen att tydliggöra sina rutiner när det gäller för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner. Jag anser, med bifall till motion 2015/16:378 (V) yrkandena 11–14, att regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rätta med de missförhållanden som präglar de subventionerade anställningarna i enlighet med vad som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 10.Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 6 och avslår motionerna 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkandena 11–14, 2015/16:875 av (S), 2015/16:970 av Finn och (båda M), 2015/16:998 av (S), 2015/16:1428 av m.fl. (S), 2015/16:1711 av (M) yrkande 2 och 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 1. För att ytterligare förbättra möjligheten för långtidsarbetslösa att hitta en väg tillbaka till arbete bör matchningsanställningar införas enligt den modell som presenterades i utredningen – nya vägar till jobb (A 2014:D). En matchningsanställning innebär att den arbetssökande får en anställning hos ett rekryteringsföretag som staten har upphandlat och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Det är rekryteringsföretaget som har arbetsgivaransvaret men ska också arbeta aktivt för att den arbetssökande ska få en anställning hos en annan arbetsgivare. Matchningsanställningar kan fungera som ett komplement till andra insatser i jobb- och utvecklingsgarantin. Jag är övertygad om att detta är en bättre och mer ändamålsenlig modell än de extratjänster som regeringen har valt att satsa på. Att skapa nya vägar till jobb för arbetslösa och att ta till vara de långtidsarbetslösas arbetskraft på bästa sätt är ett långsiktigt arbete som kräver genomtänkta åtgärder. Det finns flera olika former av lönesubventionerade anställningar för personer som varit utan arbete . Trots möjlighet till höga lönesubventioner är det många arbetsgivare som inte anställer med dessa stöd på grund av en osäkerhet om hur väl personen kommer att fungera i verksamheten. Matchningsanställningar är ett sätt att minska denna osäkerhet och målsättningen är att risken för att människor permanent stängs ute från arbetsmarknaden kraftigt ska minska. 2015/16:AU2 RESERVATIONER Därmed anser jag att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder så att matchningsanställningar kan finnas på plats . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att motion 2015/16:1991 (KD) yrkande 6 tillstyrks. 11.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2508 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och avslår motionerna 2015/16:502 av (M), 2015/16:648 av (S), 2015/16:1087 av (M), 2015/16:1354 av (M), 2015/16:1964 av Per Lodenius och (båda C) yrkandena 1–3, 2015/16:2069 av (SD) och 2015/16:3033 av (C). har en viktig uppgift genom att erbjuda sysselsättning åt de personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som har allra svårast att få arbete. Flera granskningar av har påtalat att många anställda har potential att övergå till arbete på den reguljära arbetsmarknaden och också vill det. Eftersom en anställning hos är trygg och ibland även ger högre lön än genomsnittligt för liknande arbeten på den ordinarie arbetsmarknaden blir många kvar även när arbetsförmågan har utvecklats och arbete på den reguljära arbetsmarknaden är möjligt. För att öka utflödet och ge fler möjlighet att få ta del av unika kompetens bör det utredas om ska ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget. Det skulle ge möjlighet att pröva individen i arbete och bedöma vilken långsiktig insats somär lämpligast, RESERVATIONER 2015/16:AU2 t.ex. en fortsatt fast anställning i bolaget eller annan insats på Arbetsförmedlingen. På så sätt skulle framför allt fler unga kunna ges stöd för att bli anställda hos en annan arbetsgivare, utan att anställningstryggheten för dem som är anställda i försämras. Vi anser, med bifall till motionerna 2015/16:1991 (KD) yrkande 8, 2015/16:2276 (M) yrkande 2 och 2015/16:2508 (M, C, FP, KD) yrkande 1, att regeringen bör utreda om ska ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 12.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2069 av (SD) och avslår motionerna 2015/16:502 av (M), 2015/16:648 av (S), 2015/16:1087 av (M), 2015/16:1354 av (M), 2015/16:1964 av Per Lodenius och (båda C) yrkandena 1–3, 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2508 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2015/16:3033 av (C). Antalet arbetslösa som har en nedsatt arbetsförmåga är många. Ett vanligt reguljärt jobb är inte alltid ett alternativ för denna grupp som inte kan arbeta fullt ut. Flexjobb enligt den danska modellen är en anställningsform för den som har väsentligt och permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom. Den som har nedsatt arbetsförmåga kan med ett flexjobb arbeta av sin individuella förmåga och få av lönen. Personen som söker ett flexjobb ska riskera att trängas ut från den ordinarie arbetsmarknaden. På så vis skiljer sig flexjobb från exempelvis lönebidraget i , som främst ska hjälpa till med återinträdet på arbetsmarknaden. Arbetsgivaren betalar endast för den tid som flexjobbaren 2015/16:AU2 RESERVATIONER kan arbeta och staten skjuter till pengar för den resterande delen av lönen så att arbetsgivaren inte ska behöva betala för mer tid än vad flexjobbaren kan bidra med. Det innebär att flexjobbaren kan ha ett jobb att gå till med allt vad det innebär av socialt nätverk och samvaro, och en inkomst samt försörja sig själv utifrån sina egna förutsättningar. Flexjobb har funnits i och har där fungerat mycket väl. Det är positivt att regeringsförklaringen innehöll ett löfte om att införa flexjobb för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. är det att regeringen börjar ta steg för ett förverkligande. Vi anser, med bifall till motion 2015/16:2069 (SD), att regeringen bör se över möjligheterna för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta enligt den danska modellen för flexjobb. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 13.Äldre på arbetsmarknaden, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkandena 4 och 5. I en del yrken orkar man arbeta högt upp i åldrarna medan det i andra är svårt att orka till 61-årsdagen, den undre gräns från vilken man har rätt att gå i pension. Eftersom pensionens storlek bygger man arbetat är det väsentligt att arbetslivet utformas så att man av hälsoskäl inte tvingas gå i pension tidigare än man önskat. Därför bör en forskningssatsning göras på interventionsstudier för att ge kunskap om vilka åtgärder som fungerar för att minska tidiga utträden från arbetlivet och på forskning om hur äldre personer kan fortsätta vara en resurs i arbetslivet. Inom många professioner har den som går i pension värdefull kunskap och erfarenhet som samhället skulle kunna ha nytta av även efter pensioneringen. Det gäller inte minst inom många yrken som rör välfärdens kärna. I verksamheter som kommunerna ansvarar för, såsom förskola, skola och socialtjänst, finns äldre medarbetare med stor kunskap och lång erfarenhet av att möta människor som ibland har stora behov, likaså inom hälso- och sjukvården. Därför anser jag att i första hand offentliga arbetsgivare i staten, kommunerna och landstingen systematiskt bör undersöka intresset hos den som, efter många års erfarenhet, går i pension skulle kunna tänka sig att göra någon form av mer begränsad insats efter pensioneringen. Jag anser, med bifall till motion 2015/16:1480 (FP) yrkandena 4–5, att regeringen bör ta initiativ till en forskningssatsning om äldre på arbetsmarknaden och vidta åtgärder för att få offentliga arbetsgivare att systematiskt undersöka intresset hos årsrika personer att göra en insats efter pensioneringen i enlighet med det som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 14.Sociala företag som en del av arbetsmarknadspolitiken, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 3 och avslår motionerna 2015/16:882 av (KD), 2015/16:1019 av och (båda S) yrkandena 1 och 6 samt 2015/16:1896 av (M). är företag som inte bara drivs på marknadsmässiga villkor utan också har en social dimension i sin verksamhet. Ambitionen är att skapa arbete för personer som står långt från arbetsmarknaden, men också att skapa vägar till rehabilitering till arbete på den övriga arbetsmarknaden. finansierar sin verksamhet genom olika typer av projektmedel, men också genom olika stöd från Arbetsförmedlingen eller genom överenskommelser med kommun och arbetsförmedling när det gäller individer som t.ex. får rehabilitering, sysselsättning eller arbetsträning. De många olika programmen, uppdragen och ersättningsformerna innebär svårigheter att planera ekonomin eftersom avtalen ofta omfattar korta tidsintervall. En förändring i en enskild individs situation kan också innebära att förutsättningarna ändras snabbt. En väg framåt för att underlätta för sociala företag att växa fram skulle kunna vara att inrätta ett särskilt program vid Arbetsförmedlingen. Ett särskilt program skulle kunna göra det lättare för både handläggare och de sociala 2015/16:AU2 RESERVATIONER företagen att överblicka vilka förutsättningar som finns att bedriva socialt företag genom att samla kompetens, regelverk, information och service. Vi anser, med bifall till motion 2015/16:2276 (M) yrkande 3, att regeringen bör vidta åtgärder för att inrätta ett särskilt program på Arbetsförmedlingen för sociala företag i enlighet med vad som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 15.Egenanställning som en del av arbetsmarknadspolitiken, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 15 och avslår motionerna 2015/16:263 av (MP) yrkande 2, 2015/16:1373 av och (båda C) och 2015/16:1502 av (KD) yrkande 1. Egenanställning kan beskrivas som en variant av egenföretagande. Den egenanställde anställs i ett paraplyföretag, ett egenanställningsföretag, som fungerar som arbetsgivare och sköter administrativa funktioner som fakturering, lön, skatter osv. Den egenanställde ansvarar för att söka kunder och uppdrag, utan att behöva sköta all administration som för många upplevs som betungande och svårt – och det gäller i hög grad den som är utrikes född på grund av skillnader i språkliga kunskaper, förkunskaper om regelverk samt nätverk. Här kan egenanställning vara ett bra alternativ som dessutom kan fungera som en bro in i företagande. Bristen på information pekas vanligen ut som en anledning till att fler inte utnyttjar möjligheten att bli egenanställda. Ett särskilt uppdrag bör därför ges till Arbetsförmedlingen att informera om egenanställning som ett alternativ till möjligheten att starta eget. Det finns särskilt behov av att informera om vad det innebär att kombinera egenanställning med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen så att osäkerhet om vad som gäller inte gör att arbetssökande avstår från denna möjlighet. RESERVATIONER 2015/16:AU2 Vi anser, med bifall till motion 2015/16:2277 (M) yrkande 15, att regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att informera om egenanställning i enlighet med vad som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 16.En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 13 i denna del och avslår motion 2015/16:2514 av (M). Det finns stora nackdelar med att arbetslöshetsförsäkringen, till skillnad från andra trygghetsförsäkringar, inte är tillgänglig för alla. Eftersom alla arbetstagare är med och finansierar den största delen av försäkringen genom arbetsmarknadsavgiften bör alla också omfattas av ett standardskydd vid arbetslöshet. På samma premiss som vi har en allmän och obligatorisk sjukförsäkring bör vi ha en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag om att införa en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2015/16:1991 (KD) yrkande 13 i denna del tillstyrks. 1.Anslag inom utgiftsområde 14, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. står dock inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig, strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Detta är avgörande framtidsfrågor för . Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar har att hantera och som inte förmår att ta till vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas upp som möjligheterna till en god integration försämras genom att regeringen höjer trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi Moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Eftersom genom sitt beslut i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi hade önskat avstår vi från ställningstagande under beslutet om anslagen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Vi anser att ramen för utgiftsområde 14 borde vara lägre än den som beslutats, se motion 2015/16:3215 och bilaga 2. För att möta det nya utanförskapet behövs reformer för att rusta människor med kunskap, bättre drivkrafter till jobb och nya vägar till jobb. Att höja skatterna på jobb och företagande och försämra drivkrafterna för att arbeta riskerar i stället att fördjupa det nya utanförskapet. En politik som leder till att jobben blir färre kan aldrig kompenseras med ökade utgifter på arbetsmarknadspolitiska insatser. En av de största utmaningarna inom arbetsmarknadspolitiken är att få en väl fungerande Arbetsförmedling. finns det brister i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. förmedlas det för få jobb i förhållande till alla de miljarder som myndigheten förfogar över. Förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt såväl bland arbetssökande som arbetsgivare. sjunker arbetslösheten, men en större andel av de sökande tillhör grupper som står längre från arbetsmarknaden, inte minst många nyanlända. För att Arbetsförmedlingen ska klara av sitt matchningsuppdrag behöver verksamheten både effektiviseras och moderniseras. I detta ligger bl.a. att arbetsgivarkontakterna måste förbättras och en digitalisering av myndighetens verksamhet måste genomföras. En annan utmaning är att rusta arbetslösa med bristande utbildning så att de blir mer anställningsbara. De arbetsmarknadsutbildningar som är tänkta att tjäna detta syfte har enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen haft ett kraftigt försämrat utfall , och för deltagarna har möjligheterna till reguljärt arbete försämrats jämfört med andra arbetsmarknadspolitiska insatser. vill därför minska medlen till arbetsmarknadsutbildningar i förhållande till regeringens förslag och i stället rikta om resurserna till yrkesvux. Vi vill också ge fler möjligheten att komplettera sin utbildning genom att införa en rättighet att läsa på komvux för den som är behörig. För att skapa nya vägar in på arbetsmarknaden föreslår i sin budget att yrkesintroduktionsanställningarna utvidgas till att omfatta även nyanlända och långtidsarbetslösa. Eftersom en kvalificerad handledning är en nyckel till en lyckad yrkesintroduktion vill vi utöka stödet till handledning från dagens till . I sammanhanget vill vi framhålla att överenskommelsen från om insatser med anledning av flyktingkrisen som regeringen, , , och har enats om bl.a. innehåller förslag om att yrkesintroduktionsanställningarna bör utvidgas till att också kunna omfatta nyanlända. För långtidsarbetslösa vill vi också införa s.k. matchningsanställningar. Matchningsanställningar skulle leda till en ny väg in på arbetsmarknaden och innebär i korthet att den arbetssökande får en trygg anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag, som arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen reformerades den under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Den ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen som regeringen beslutat om riskerar att förlänga arbetslöshetsperioderna och är inte förenlig med en ansvarsfull politik som värnar arbetslinjen. bedömer exempelvis att dessa förslag leder till 27 000 färre jobb. vill ha en trygg arbetslöshetsförsäkring med en tydlig arbetslinje och föreslår därför att taket ska sänkas till per dag av arbetslösheten för att därefter trappas av till per dag. På detta sätt vill vi åstadkomma starkare drivkrafter till arbete än vad regeringens nivå gör och tydligt uppmuntra till återgång till jobb. När det gäller arbetsmiljöfrågor vill uppmärksamma bl.a. kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. genom satsningar inom utgiftsområde 13 ge ytterligare resurser för att vidareutveckla det arbete som påbörjats och tillvarata de erfarenheter som projektet gett. Anslag inom utgiftsområde 14, punkt 1 (C) (C) anför: behöver förnya den ekonomiska politiken. ska vara ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjlighet för alla att arbeta och utvecklas. Alliansregeringen lade grunden till stabila statsfinanser genom att viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Vi måste nu ta nästa steg så att vi skapar maximalt med jobb under den globala återhämtningen från finanskrisen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. Även om utanförskapet sjönk under alliansregeringen till den lägsta nivån är det fortfarande högt. Det riskerar nu att fördjupas, eftersom allt fler hamnar i långvarigt utanförskap utan möjlighet att få jobb. Flyktingar som kommer till riskerar att fastna i byråkrati och arbetslöshet i stället för att snabbt komma i jobb och få en bostad. Vi riskerar ett monumentalt slöseri med människors livsmöjligheter och initiativkraft. Utvecklingen går att vända, men då måste vi också vända på perspektiven. Vi måste exempelvis se att jobben och växkraften i svensk ekonomi skapas underifrån, av små och växande företag, inte ovanifrån av staten, och att välfärden måste anpassas efter människan och inte systemet. Vidare behöver vi se att tillväxt och jobb skapas av en närodlad politik och inte av åtgärder finansierade med högre skatter samt att civilsamhället ibland med små medel kan skapa större trygghet och sammanhang än stora byråkratier. föreslår därför stora och viktiga strukturreformer på bl.a. arbetsmarknaden och bostadsmarknaden.