bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — Statskontoret fick i uppdrag att utvärdera satsningen och överlämnade delrapporten utvärdera fortbildningssatsningens effekter – förutsättningar och möjligheter (dnr 2008/23-5) och slutrapporten lyft för den som vill – Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare (rapport 2010:12). fick i uppdrag att –2015 svara för genomförandet av Lärarlyftet II. Satsningen ska vara en fortsättning på det s.k. Lärarlyftet, men inriktas mot att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar (U2011/5531/S). ska genom överenskommelser med lärosäten erbjuda utbildning som leder till sådan behörighet. ska erbjuda offentliga och enskilda huvudmän deltagande i Lärarlyftet II efter behovsprövning och med geografisk spridning. Det finns enligt regeringen behov av att bredda eller fördjupa pågående satsningar på kompetensutveckling för lärare och förskollärare. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att satsningen Lärarlyftet II förlängs och att avsätts för detta ändamål 2016. I enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen har dessutom beräknats . Enligt ett särskilt återrapporteringskrav i regleringsbrevet ska redovisa sitt arbete med att svara för satsningen Lärarlyftet II enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. Utfall 2010–2014 för anslaget 1:10 Av den årliga skrivelsen Årsredovisningen för staten framgår att utfallet på anslaget 1:10 (2010–2014) har varit lägre än vad som anvisats i statens budget. Det lägre utfallet förklaras bl.a. av att antalet sökande till fortbildning har varit lägre än väntat. Det anvisade beloppet har också minskat . Tabell 5 Utfall 2010–2014 för anslaget 1:10 enligt Årsredovisningen för staten –33,5 –29,4 –44,9 –35,4 –33,8 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101 och skr. 2014/15:101. Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet I budgetpropositionen föreslår regeringen att ett nytt anslag, 1:16 Fler anställda i lågstadiet, ska införas och anvisas . För anslaget föreslår regeringen ett beställningsbemyndigande på högst . Anslaget får användas för utgifter för att öka antalet anställda i förskoleklassen och lågstadiet. Vidare får anslaget användas för utgifter för att på annat sätt utöka den tid som förskollärarna och lärarna kan ägna åt eleverna när dessa utgifter är hänförliga till beslutade statsbidrag som avser /16. Anslaget får även användas för administration, uppföljning och utvärdering av statsbidraget. Regeringen föreslog redan i budgetpropositionen att ett sådant anslag skulle införas och användas för utgifter för att främja en ökning av antalet anställda i lågstadiet. beslutade då att införa det nya anslaget 1:18 Lågstadielyftet som anvisades och disponeras av . Utfallet på det anslaget redovisas . Bidrag lämnas enligt förordningen (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Enligt förordningen är syftet med bidraget att höja utbildningens kvalitet. Statsbidrag får lämnas till huvudmän för kostnader för att minska klass- eller gruppstorleken, utöka antalet lärare eller förskollärare inklusive speciallärare i förhållande till antalet elever, utöka antalet annan personal i verksamheterna i förhållande till antalet elever om lärarna därigenom i större utsträckning kan bedriva undervisning eller på annat sätt utöka den tid som lärarna kan ägna åt eleverna. Till ansökan om statsbidrag ska det bifogas en redogörelse för huvudmannens lokala rekryteringsstrategi. har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att till () redovisa en analys av den information som förmedlas i de lokala rekryteringsstrategier som lämnas i enlighet med förordningen. ska också anlita en eller flera externa aktörer för att utvärdera satsningen. En redovisning ska lämnas till () . , när modellen har etablerats och fungerar, är det regeringens avsikt att medlen ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 178). Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner I budgetpropositionen föreslår regeringen att ett nytt anslag, 1:19 Bidrag till lärarlöner, ska införas och anvisas . För anslaget föreslår regeringen ett beställningsbemyndigande på högst . Anslaget ska få användas för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare, förskollärare och fritidspedagoger i fritidshem. Anslaget ska även få användas för karriärstegsreformen och för särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Anslaget ska vidare få användas för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av statsbidragen. Av anslagsbeloppet avser ett nytt statsbidrag för höjda löner för lärare , det s.k. Lärarlönelyftet. Regeringen har remitterat ett förslag till förordning som anger villkoren för att skolhuvudmännen ska få ta del av det nya statsbidraget. Förordningen föreslås träda i kraft (U2015/05040/UH). Modellen för detta lärarlönelyft har tagits fram i dialog med de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer. Regeringen avser att säkerställa att det sker en noggrann utvärdering av hur modellen genomförs, fungerar och hanteras av huvudmännen. Bland annat avser regeringen att ge separata uppföljnings- och utvärderingsuppdrag till lämpliga aktörer vid sidan av uppföljning av statsbidraget. , när modellen har etablerats och fungerar, är avsikten att medlen ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 170). Av anslagsbeloppet avser medel för karriärtjänster som föreslås överföras till det nya anslaget 1:19 från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Bidrag lämnas enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare och förordningen (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare och förskoleklasser i grundskolor och utanförskapsområden. Enligt ett särskilt återrapporteringskrav i regleringsbrevet ska och i årsredovisningen redovisa dels sitt arbete enligt de båda förordningarna, dels sitt arbete med informationsinsatser om möjligheten att ansöka om bidrag enligt förordningarna. Av redovisningen ska särskilt framgå antal huvudmän som ansökt om statsbidrag, antal lärare som kommit i fråga för statsbidrag som förstelärare respektive lektorer, liksom hur antalet sådana lärare är fördelade när det gäller skolor av olika storlek, skolor i utanförskapsområden, ämnen, program, skolformer och nivåer i skolväsendet samt den geografiska spridningen och fördelningen mellan kommunala huvudmän och huvudmän för fristående skolor. Av redovisningen ska också uppgift om lön och anställningsform för berörda lärare framgå. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att följa upp och analysera hur reformen om inrättandet av karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare har genomförts och fungerar i förhållande till reformens syften (U2014/4127/S). I uppdraget ska Statskontoret samråda med , som har i uppdrag att till regeringen redovisa ett antal statistiska data som rör utnämningar av förstelärare och lektorer. En första delrapport lämnades (Uppföljning av karriärstegsreformen, Delrapport 1, 2015:12) och en andra delrapport ska lämnas . En slutrapport ska lämnas . Inom ramen för medlen för karriärtjänstreformen föreslås att avsätts 2016 för en satsning på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för personer med examen på forskarnivå eftersom det enligt regeringen råder brist på lektorer i skolan inom bl.a. matematik, naturorienterande ämnen och teknik. Enligt regeringen bör en särskild utvärdering genomföras av satsningen och dess effekter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 172). 3 Uppföljningen av statsbidrag I samband med utbildningsutskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning uttalade utskottet att det med stort intresse skulle ta del av uppföljningarna av statsbidragen till karriärtjänster och till minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan (bet. 2014/15:UbU1 s. 22). Genom den aktuella kartläggningen har ytterligare tio större statsbidrag, eller satsningar där statsbidrag är en del, identifierats som utskottet avser att följa närmare. Statsbidragen kommer att följas upp när det gäller såväl medelsanvändningen som måluppfyllelsen i samband med utskottets årliga genomgång av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Statsbidragen redovisas på tre ställen i budgetpropositionen: – I kapitlen med resultatredovisning för verksamhetsområdena Förskola och grundskola samt Gymnasieutbildning redovisar regeringen resultatet av olika statliga utvecklingsinsatser. Resultatredovisningen utgår från uppgifter i årsredovisning eller annan återrapportering från eller särskilda uppföljningar av externa aktörer som t.ex. Statskontoret eller utvärdering (IFAU). – I kapitlet Politikens inriktning beskrivs satsningar, både nya och pågående, där statsbidrag är en del. – För varje anslag i kapitlet Budgetförslag framgår anslagets ändamål och förslaget till medelsanvisning. Under anslaget specificeras olika insatser och belopp med hänvisning till en närmare beskrivning i kapitlet Politikens inriktning. Utskottet avser att följa upp följande anslag och statsbidrag, eller satsningar där statsbidrag är en del. Under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet kommer fyra pågående satsningar att följas: Matematiklyftet, Läslyftet, En förstärkt elevhälsa och Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Under samma anslag kommer tre nya satsningar att följas: Nationella skolutvecklingsprogram, Samverkan för bästa skola och Specialpedagogisk kompetens. Under anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal kommer den pågående satsningen Lärarlyftet II att följas. Under anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. kommer utskottet att följa statsbidraget Mindre barngrupper i förskolan. Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet finansierar ett statsbidrag, Fler anställda i lågstadiet, som kommer att följas. Under anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner kommer utskottet att följa den pågående satsningen på Karriärtjänster för lärare och den nya satsningen på Höjda lärarlöner. I tabell 6 finns det en sammanställning över de statsbidrag, eller satsningar där statsbidrag är en del, som utskottet avser att följa närmare. Statsbidragen presenteras per anslag med uppgifter om regeringens beslut om utformningen (uppdrag eller förordning), beloppet och kommande utvärderingar (slutdatum och utförare). Tabell 6 Statsbidrag att följa upp per anslag Slutdatum för kommande utvärderingar (utförare) (2012–2016) U2012/2103/GV (IFAU på eget initiativ) Läslyftet (2014–2018) U2013/7215/S (2011– ) U2011/5947/S SFS 2011:1597 Utökad svenska/svenska som andraspråk för nyanlända (2013–2016) (2016–2019) U2015/03844/S (Extern aktör) Samverkan för bästa skola U2015/3357/S Mindre barngrupper i förskolan Lärarlyftet II (2012–2016) Fler anställda i lågstadiet Mars 2018 (Extern aktör) (Extern aktör) Källa: Prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 och regleringsbrev för för . [1] Skolväsendet omfattar skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem. Obligatoriska skolformer är grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. [2] Förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar upphörde att gälla . Den upphävda förordningen gäller fortfarande för de utbildningar som beviljats stöd enligt förordningen, dock endast för den tid som beslutet om stöd gäller. [3] En elevs meritvärde beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen samt betygsvärdet i moderna språk inom ramen för språkval i elevens slutbetyg. Den nya betygsskalan som infördes /13 ger poäng enligt följande: A 20 poäng, B 17,5 poäng, C 15 poäng, D 12,5 poäng och E 10 poäng. [4] Enligt information från saknas samlad statistik för behörighet till samtliga nationella program eftersom behörighetskraven skiljer sig mellan de olika programmen. Det mest närliggande måttet för behörighet till samtliga nationella program är behörighet till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. [5] Preparandutbildningen är till för att elever från som saknar behörighet till ett visst nationellt program i gymnasieskolan ska få sådan behörighet. Programinriktat individuellt val är till för att en elev som saknar behörighet till ett visst yrkesprogram ska få sådan behörighet och bli antagen till det programmet. [6] Utbildningen är kursutformad och består av tre olika studievägar som riktar sig till personer med olika studiebakgrund och förutsättningar. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem med större studievana. Trots att en elev kan avsluta sfi efter respektive kurs eller studieväg är intentionen att alla elever ska ges möjlighet att studera t.o.m. kurs D, som är den högsta kursen. [7] Enligt kompletterande information från . [8] Fältnormaliserade medelciteringar är ett medelvärde för alla områden och beräknas som antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område. [9] Resultaten i läsförståelse och räkneförmåga mäts både i genomsnittlig poäng och indelat efter sex kunskapsnivåer där 0 är den lägsta och 5 är den högsta nivån. Resultatet i problemlösning delas upp i fyra kunskapsnivåer där 0 är den lägsta och 3 är den högsta nivån. [10] Fältnormaliserade medelciteringar är ett medelvärde för alla områden och beräknas som antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område. [11] Regeringen redovisar i budgetpropositionen sex av dessa sju överenskomna riktmärken. Enligt information från saknas det ännu statistik för det riktmärke som anger att andelen högskoleexaminerade som studerat utomlands som omfattar minst 15 högskolepoäng ska uppgå till och att andelen 18–34-åringar som deltar i en grundläggande yrkesutbildning och som studerat utomlands ska uppgå till . [12] Riktmärket mäter andelen unga kvinnor och män i åldern 18–som saknar eller har mindre än studier på gymnasial nivå och som inte heller befunnit sig i formell eller icke-formell utbildning närmast före mätningen. Detta innebär att personer med två eller av studier på gymnasial nivå inte klassas som ”ung med låg utbildning”, oavsett om dessa har fullföljt utbildningen eller inte. [13] Enligt kompletterande information från . [14] Enligt kompletterande information från . [15] infördes fyra nya examina: förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. Dessa ersatte den tidigare samlade lärarexamen . [16] Regleringsbrev är årliga regeringsbeslut om en myndighets verksamhet (mål och återrapporteringskrav, organisationsstyrning och uppdrag) och finansiering (bl.a. anslag). beslutas efter det att har beslutat om statsbudgeten. [17] Anslaget 1:19 föreslås i budgetpropositionen . I det förslag till statsbidragsförordning som regeringen remitterade framgår att ska administrera det nya statsbidraget (U2015/05040/UH). [18] beslutade samma belopp för anslagen 1:6, 1:8 och 1:9 som regeringen föreslog i budgetpropositionen . [19] beslutade ett lägre belopp för tre anslag, nämligen anslaget 1:5 (lägre), anslaget 1:7 (lägre) och anslaget 1:10 (lägre). beslutades att anslaget 1:16 skulle utgå och att ett nytt anslag skulle införas, 1:18 Lågstadielyftet, med ett anslagsbelopp som var högre än det som var budgeterat för anslaget 1:16. Sammantaget blev den summa som beslutade för dessa fyra anslag , dvs. högre än vad regeringen föreslog i budgetpropositionen . [20] bedrevs skolbarnsomsorg i form av fritidshem och pedagogisk omsorg. finns det fritidshem respektive annan pedagogisk verksamhet.