bet · H201CU11 · 2015-04-16 00:00:00 — Jag skulle vilja fråga er vilka effekter ni tror att det skulle ha på dels konsumentkreditmarknaden, dels hela den finansiella marknaden om man inför sådana krav. (M): Jag har två frågor. Den första går till finansmarknads- och konsumentminister . Först vill jag säga att jag tycker att det är glädjande att regeringen har så höga ambitioner på det här området. Det är oerhört viktigt. Sedan tänkte jag gå över direkt till snabblånefrågan. Alliansen genomförde en rad förändringar, som vi har kunnat höra om. De trädde i kraft . Bolagen har fram kunnat komma in med ansökan om tillstånd hos . Regeringen meddelade att man kommer att tillsätta en ny utredning som ska komma med förslag på stramare regler kring snabblån. Justitieministern sa i samband med detta att det nuvarande regelverket, det nya regelverk som precis har trätt i kraft, har varit mer av symbolisk karaktär. Jag undrar vad regeringen menar med detta. Jag undrar också: Kan man redan nu utvärdera systemet, trots att det precis har trätt i kraft? och har ju varit tydliga med att det enligt deras uppfattning är för . Min andra fråga går till . Vi har varit inne på betalningsförelägganden till följd av snabblån, som uppgick till drygt 56 000 . Det kan jämföras med de statliga fordringarna på fysiska personer, som uppgick till 1,5 miljoner . Det är alltså en mycket större mängd än snabblånen. Man kanske därmed ska ha ett lite bredare fokus när man pratar om risken för enskildas överskuldsättning. Hur anser ni att staten kan bli en bättre och mer proaktiv borgenär som kan bidra till att minska överskuldsättningen i samhället? , : Det gällde kreditprövning, räntetak och svårigheter med förlängning av krediter. De svenska bankerna har att följa ett strikt regelverk kring kreditprövning som har tillsyn över. Vår bild är att man tillämpar det mycket strikt och seriöst. Men om det kan finnas utrymme för översyn och förbättringar – det var någon som pekade på en möjlig lucka mellan konsumentkreditlagen och bank- och finansieringsrörelselagen – välkomnar vi naturligtvis en sådan, så att det blir heltäckande regler beträffande kreditprövningen. Civilrättsliga effekter av bristande kreditprövning är väldigt komplicerat och aktualiserar många bevisfrågor kring vilken prognosförmåga man ska kunna förvänta sig av en kreditgivare beträffande en konsuments framtida inkomstförhållanden. Vi har som sagt mycket strikta krav . Man ska göra en bedömning av återbetalningsförmågan . Vi anser att det är till fyllest och att kraven har fyllt sitt syfte i den delen. De andra frågorna är jag inte beredd att kommentera . Jag tycker att det finns en hel del synpunkter att framföra på till exempel räntetak. Men det kan ändå vara väl värt att undersöka. , Svenska Konsumentkreditföretagen: Jag tänkte adressera frågan som gällde räntetak. Principiellt är det inga konstigheter med ett räntetak. Men det är viktigt att man förstår innebörden av det. Man kan ta det exempel som presenterades. Ett räntetak kommer nog att göra så att korta krediter försvinner. Längre krediter kommer att bli det enda alternativ som blir kvar, alltså längre skuldsättning. Det går ju inte att låna ut små belopp . Man måste ta betalt för det, och då blir den effektiva räntan väldigt hög. Konsekvensen blir att även små belopp måste lånas ut över . På det viset får man ned den effektiva räntan. Jag tror att skuldsättningen i landet inte kommer att minska. Precis som jag tror att eller var inne på innebär det faktiskt att krediter blir billigare. Jag har inte hört någon annan debatt där man försöker minska förbrukningen av en vara genom att sänka priset. , Svenska Konsumentkreditföretagen: Angående de andra förslag som har framförts kan vi väl lägga till att det är rimligt att låta den lagstiftning som trädde i kraft få verka, så att får göra sin tillståndsprövning och även se vilka effekter lagstiftningen kan komma att få, i och med att licenser kan dras in. Statsrådet : Fru ordförande! Tack för frågan, som var bra! Jag har pekat på att det redan har vidtagits en del åtgärder. Vi ser såklart med stor spänning fram emot vilken effekt de kommer att få. är det viktigt att se att statistiken talar sitt tydliga språk. De första snabblåneföretagen etablerades i . Som vi hörde från tog innan vi såg de första tecknen på att det fanns risker. Under de år som har gått är det ett sextiotal företag som är verksamma i branschen. Allt fler hamnar hos med problem med skuldsättning. Det gör att vi har ett ansvar för att vara proaktiva och ganska snabbt komma fram med nya förslag på området. Självklart kommer det att ta ett tag att ta fram förslagen. De kommer att utredas i gängse ordning och kommer också att remitteras, och vi kommer att få in synpunkter från det omgivande samhället på de förslag som har diskuterats. Visar det sig då att de åtgärder som har vidtagits så här långt kommer att få stor effekt, så att skuldsättningsproblematiken i samhället minskar, då kommer det att visa sig i det arbete som kommer att fortsätta. Som jag var tydlig med i mitt anförande är jag tveksam till om det kommer att vara tillräckligt med de här åtgärderna. Regeringens analys är att det kommer att behövas fler åtgärder. Vi har ett ganska starkt stöd både från myndighetshåll och från tjänstemannahåll inom i den bedömningen, skulle jag säga. Frågan om justitieministerns uttalande borde egentligen han svara på. Men som jag minns det var det i samma inslag ett exempel med en student med en mycket låg inkomst som inte hade någon betalningsförmåga men som ändå fick ta ett högrisklån eller snabblån och hade pengarna på sitt konto. Det var en tydlig indikation på att det finns hål i regelverket och att krediter som inte borde ha getts fortfarande ges. Jag tror att det var det justitieministern syftade på. , : Det gällde hur staten kan bli en mer aktiv borgenär beträffande de statliga fordringarna. Det är intressant att vi tar upp det i diskussionen, för det är en stor del av de ärenden som kommer in till . tillbaka har vi, som ett exempel, jobbat nära CSN. Det har varit ett gott exempel. Vi har tillsammans med dem bland annat samverkat och genomlyst deras fordringar och stöttat dem att jobba förebyggande. Det har gällt unga som studerar och hemutrustningslån till nyanlända svenskar. Det finns ett antal andra statliga fordringar som kommer in till oss. De största gäller CSN, Transportstyrelsen, och . Jag tror att vi behöver titta på hur vi kan samverka på olika sätt, kanske hjälpa dem att jobba förebyggande, inte minst om personerna får problem. Det handlar om att informera och tydliggöra vad som kan hända och hur man kan göra uppdelningar och göra avbetalningsplaner för att inte hamna i kronofogdens register. Vad man absolut behöver göra – vilket vi fick lära oss från CSN – är att informera redan från början. Vad är det personen har fått? Det märkte vi hos unga och inte minst hos nyanlända svenskar, som inte förstod vad en kredit var över huvud taget och därigenom med automatik hamnade i kronofogdens register. , : Beträffande förslagen och effekterna på företagen och marknaden tror jag att vår bild är att man bör ta en bred ansats och titta på detta grundligt, från början. När vi fick förslag om den nya lagen hade vi en stark åsikt innan om att man borde plocka in de här företagen i den befintliga lagstiftningen, lagen om bank- och finansieringsrörelse, och de regler som man tycker är tillämpliga där, för att ställa samma krav för de företag som håller på med den här typen av verksamhet . Vi har inte så god erfarenhet av den här typen av reglering light. Vi har ett exempel när det gäller försäkringsförmedlare. Vi har haft oerhörda problem att få till en bra regelefterlevnad och ett högt skydd för konsumenter där, och vi befarade att samma sak skulle kunna hända här. Om man tittar på den här frågan bör man nog titta på den mycket brett. Visst kan räntetak vara en lösning, men över huvud taget handlar det om högre krav på de här företagen. (SD): Fru ordförande! Min fråga går till . Jag funderar över vilken typ av skulder det framför allt handlar om när man har blivit skuldsatt. Som vi har hört i föredragningarna nu handlar det inte i första hand om sms-skulder och e-handel, utan det är många andra skulder som dominerar. Då undrar jag: Utifrån er synvinkel, hur skulle man kunna förebygga att folk hamnar i den här situationen? Jag avser kanske i första hand vad ni tänker när det gäller andra aktörer snarare än möjligheter att påverka. Vi vet till exempel att det kan gå mellan den sista lönen och den första utbetalningen av a-kassa, sjukpengar eller liknande. Är det något som gör att folk hamnar i situationen att man blir skuldsatt, kanske utan att man har skapat den situationen själv? (MP): Fru ordförande! Jag vill börja med att säga att det är glädjande att finansmarknads- och konsumentminister nu aviserar – vi fick det beskedet – att man tar den här frågan på största allvar och vill tillsätta en ny utredning och att det ska gå snabbt, eftersom enskilda individer drabbas ganska hårt. Det talades vid ett flertal tillfällen om statistik och den brist på statistik som finns. Därför skulle jag vilja fråga minister hur du ser på den statistik som finns och om du har någon plan för att vi ska få fram bättre statistik som är mer rättvisande. (C): Tack för intressanta föredragningar! Vi som har varit med förut har hört detta, men det är viktigt att följa utvecklingen kontinuerligt, för den berör många människor. Jag har två frågor att ställa. Den första går till och möjligen till . Den handlar om företagarnas skuldsättning. Vi fick höra att det ofta handlar om skilsmässa, sjukdom eller arbetslöshet eller någon av de faktorerna kombinerad med en kanske misslyckad företagsamhet. Det är ett speciellt problem för företagarna, och det är viktigt att en företagare har möjlighet att snabbt komma på banan och kunna förverkliga nya företagsidéer, som kanske är något bättre. Jag skulle vilja fråga huruvida företagare sticker ut i statistiken och det möjligen finns skäl att ha en ännu enklare och snabbare skuldsanering för just den gruppen. Min nästa fråga vill jag rikta till finansmarknadsministern och möjligen . Den handlar lite grann om bolånemarknaden. Till följd av stigande fastighetspriser har vi fått aviseringar om bolånetak, amorteringskrav och tuffare villkor för dem som behöver låna pengar till sin bostad. Behovet av en bostad är något som man inte kan slippa ifrån. Då ser jag risken att vi flyttar över låneproblematiken från en grupp till en annan, att sättet att klara livet, sedan man har tagit ett bolån som är tufft att amortera av, blir att man tar andra typer av blankolån. Jag undrar om ministern och ser det som en risk. , : Jag tänkte efter bästa förmåga försöka besvara den fråga som ställde till oss. Både och har pekat på att vi har lite svårt att få fram relevant statistik – jag antar att avser konsumentkrediter och inte så mycket allmänna fordringar, som skatter. Vi ser att det är banklån och annat, men vi har ganska svårt att få fram statistik över exakt vilka typer av skulder det handlar om. Det beror på att vi har relativt gamla system. Men vi ser att mycket rör så kallade kommunikationsskulder, alltså telefoni, bredband och liknande. En vanlig fordran gäller också elkonsumtion. Ett annat litet bekymmer som vi har – för att ge den totala bilden – är att inte alla väljer att lämna in enskilda fordringar till kronofogden, utan det finns ett relativt stort antal obetalda fordringar som ligger hos inkassoföretag på långtidsbevakning och liknande. Vi har alltså inte en total bild. Du frågade om andra aktörer kan göra mer. Det tror vi absolut. Men vi har lite svårt att peka ut någon enskild aktör. Vi tror också att det som vi måste göra för att förebygga handlar om kunskap hos konsumenten, som många har sagt. Vi tror att en bra och framkomlig väg är att man har undervisning i skolan om privatekonomi. Statsrådet : Tack för en viktig fråga! Det är välkänt att what gets measured gets done. Om man inte har bra statistik får man också bristfällig kunskap och därmed svårare att åtgärda problem som uppstår i samhället. Här ser vi att det finns ett sådant dilemma just när det gäller statistik över hushållens tillgångar och skulder. Det har också visat tydligt både i sitt anförande och i sin utredning, som vi har som en god grund för fortsatta åtgärder. Jag skulle vilja säga att problematiken förvärrades när förmögenhetsskatten togs bort. Också mitt parti företrädde uppfattningen att vi inte skulle ha kvar förmögenhetskatten. Däremot ansåg vi att det hade varit en god åtgärd att ha kvar statistiken, just för att kunna få en bättre bild av utvecklingen av skulder och förmögenheter i , hur lånesituationen ser ut till exempel. Jag tycker att man i efterhand kan konstatera att det nog var ett misstag att man tog bort den viktiga kunskapskälla som fanns. Vi ser också hur andra länder har kunnat bibehålla en god statistik kring skulder och tillgångar utan att det på något sätt är integritetskränkande eller man behöver kartlägga individuella personer. Man kan göra det på ett bra sätt och skydda den personliga integriteten. För att vi ska kunna ha en bra bild av detta kommer vi från regeringens sida att titta på hur vi kan förstärka statistiken kring hushållens tillgångar och skul-der. Jag tror att det, som bland annat har visat, är viktig infor-mation som vi behöver för att kunna fatta väl genomtänkta beslut. Jag kan också svara på frågan om bolånemarknaden. Jag tycker att det är en väsentlig fråga. Jag håller med frågeställaren om att det finns en risk för att åtgärder som minskar ordinarie bostadslån och skuldsättning hos hushållen leder till att det blir en övertrappningseffekt till andra former av skuldsättning och låntagande. tror jag att det finns en växande samsyn kring att den generellt sett ökande skuldsättningen i hos hushållen – som är hög i ett internatio-nellt perspektiv, om man jämför med andra länder, men är hög också i ett historiskt perspektiv, eftersom vi ligger högre än vi har gjort – är förknippad med en finansiell risk. Det måste vi från regeringens sida förhålla oss till och ta hänsyn till. Jag tror att det ligger en fara i att föreslå att man ska blunda för den risken därför att det finns risker om man åtgärdar problemen med hushållens höga skuldsättning. I mitt anförande försökte jag vara tydlig med att vi hanterar de problem som finns kring till exempel snabblånemarknaden och bristfällig kreditprövning. Om man vidtar åtgärder på båda de här områdena – det vill säga försöker hitta sätt att se till att hushållens skuldsättning inte ökar i samma snabba takt som och försöker se till att den andra lånemarknaden fungerar bättre än – kan man åstadkomma en situation som löser bägge problemen i slutändan. , : Det var en fråga om vilken andel som företagarna har hos kronofogden. Det är av det totala antalet betalningsförelägganden. När det gäller företagande vill jag kort flika in: Det är intressant att du tar upp detta, för det är ganska sällan vi pratar om detta. Men det är givetvis en viktig grund att de har en privatekonomi i sitt bagage när de startar ett företag. Vi kanske inte jobbade så mycket förebyggande med företagare tidigare som vi kommer att göra och har gjort . Vi har skapat ett företagarpaket men även försökt informera om skuldsanering för företagare. Vi ser att det är en stor skam över huvud taget att ha ekonomiska problem i . Men om man har ekonomiska problem och är företagare och i värsta fall också gör konkurs, då blir man nästan svartlistad hos släktingar i många generationer framöver. Vi tror att det är synd att den approachen finns, för vi behöver bra företagare i landet. Vi försöker på alla sätt jobba förebyggande, alltifrån det att personen startar sitt företag till att vara med hela linan ut och stötta och hjälpa. Sedan vill jag bara kort tala om hur det ser ut, för jag är även chef för konkurstillsynen i . Vi ser i alla fall att det finns kapital. För företagen brukar problemet vara likviditeten, alltså att kunna betala sina månatliga räkningar. Det finns kapital i systemet, och det finns kapital i bankerna, men de företag som får krediter behöver dem inte lika mycket som de företag som inte får dem. Kort kan jag också flika in att det har varit en ökad andel konkurser , så vi håller ett vakande öga på om det beror på finansieringssituationen. , Utredningen om överskuldsättning: Jag har kanske inte så mycket att tillägga annat än att det onekligen är en av de risksituationer som man kan se i historien. Ungefär 1990 hade extremt många och maximalt antal hos sig. Där var det många företagare, som fortfarande inte har kommit ur systemet utan finns kvar. Det speciella problem som också upplever är att det är så otroligt skambelagt. Det i sig är kanske en viktig fråga för att se vad som är ett mindre riskfyllt sätt att driva företag, åtminstone i förhållande till den privata ekonomin. Det är ofta där de stora problemen uppstår: man blandar samman sin privata ekonomi med företagets ekonomi, och då sitter man riktigt fast. Ordföranden: hade även en fråga till gällande bolånemarknaden och bolånetaket. , : Jag tror att det gällde frågan om skuldsättning och det här med att reglering på två håll riskerar att flytta folk. Låt oss titta på statistiken. Vi gör en uppföljning av vårt bolånetak och tittar på statistiken över konsumenter som har tagit bolån. Det är ett stort stickprov. Egentligen bekräftar detta det som visar i sin utredning: Det är de som har de stora inkomsterna som också har de större lånen. Vi ser inte i vår statistik att det skulle vara samma konsumenter som tar snabblån, utan de som tar bolån är också de som har höga inkomster. Man hittar dem typiskt sett inte bland dem som har snabblån. (V): Jag skulle vilja ställa en fråga till angående barn i överskuldsatta familjer. Många barnorganisationer – , med flera – som tar till vara barns intressen har pekat på hur svårt det är för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Jag vet att du har tittat en del på det här med konsekvenser för barn i överskuldsatta familjer. Anser du att det skulle behövas en djupare analys av hur barn drabbas i överskuldsatta familjer? Vet vi någonting om statistiken? Hur många barn rör det sig om som lever i överskuldsatta familjer? Låt mig också ställa en fråga till representanten för Konsumenter. Hur ser de på frågan om räntetak för snabblånen? (FP): Jag har en fråga som handlar om förebyggande åtgärder, och egentligen mer ur ett individ- och konsumentperspektiv. Olika talare har berört marknadsföringen, kreditprövningen, räntetak med mera. Om man som enskild individ skulle vilja värja sig och förebygga – finns det då någonting mer man skulle kunna göra? En fundering som många väcker är frågan om jämförelse med telefonförsäljning, det vill säga att de som känner sig speciellt utsatta och som verkligen vill värja sig skulle ha bättre möjligheter att spärra sitt personnummer gentemot att exempelvis kunna ta snabblån. Det kan man göra enskilt gentemot varje aktör, men det finns så många aktörer. Det finns inte en ingång som gör att man kan värja sig mot alla i ett svep. Jag vill ställa den frågan till eller någon annan på Svenska Konsumentkreditföretagen och till på . , Utredningen om överskuldsättning: Frågan gällde barn i överskuldsatta familjer. De är många. Det är alltså ungefär 160 000 barn som finns i familjer där någon av föräldrarna är hos . Det är faktiskt väldigt många. Från början, när man lade fast regelverket för vad förbehållsbeloppen skulle vara att leva på i en överskuldsatt familj, insåg man att risken var stor att människor skulle behöva vara under dessa förhållanden . Man tyckte då att det skulle finnas lite marginal mot socialbidraget och att förbehållsbeloppet skulle ligga lite högre just för barn. Men sedan har man inte gjort någonting åt denna siffra, utan förbehållsbeloppet ligger under siffran för socialbidragstagare . Jag nämnde också att man glömde bort barnen när man talade om fritidsbidraget. Det är klart att det är en allvarlig situation för ett barn som , i värsta fall, får leva under sådana förhållanden. Man vet tillräckligt för att kunna höja förbehållsbeloppen, kan man säga. Man behöver egentligen inte utreda ytterligare för det. De här barnen har det knepigt ekonomiskt och på olika sätt till följd av sina föräldrars situation; det är inte heller så svårt att gissa, tror jag. , Konsumenter: Vi har jobbat länge med de här frågorna. Flera av de krav som har belysts finns med i våra 100 krav på en starkare konsumentpolitik, som vi lade fram till förra valet. Räntetak är en av flera åtgärder som behövs. Det finns väldigt många andra. Det här med evighetsgäldenärer är en viktig pusselbit. Jag skrev ett särskilt yttrande om räntetak till utredning. Det togs upp där, men det lades inte fram som ett direkt förslag. Skälet till att införa räntetak är dels att det redan finns en sådan samhällelig ambition i och med att det finns en ockerparagraf. Men den går inte att använda . Det finns en inställning att man inte ska ha oskäligt höga räntor. Detta är någonting som 14 EU-länder har infört, senast , med övervägande goda resultat. Det finns argumentation emot detta där man menar att det skulle driva upp räntorna, men det finns inga belägg för att det faktiskt sker. I har det bland annat blivit en sanering och en tydlighet som har lett till att det har blivit färre företag, men det har inte slagit ut hela marknaden för snabblån. Företagen finns kvar, men sköter sig bättre, så att säga. Jag vill också påpeka att det är viktigt att man när man ser över och skärper lagstiftningen utgår från vad som är rimligt för den vanliga konsumenten. Det är svårt att sätta sig in i alla villkor, och det är svårt att orientera sig. Jag vill också understryka behovet av en stärkt konsumentundervisning i skolan. Det är mycket av en rättvisefråga att alla får tillgång till ordentlig kunskap redan från början. Ordföranden: fråga gällande telefonförsäljning och spärrlista går till Svenska Konsumentkreditföretagen och . , Svenska Konsumentkreditföretagen: Det är en bra fråga. De exempel som jag tog upp från vårt etiska regelverk är just bara exempel. Hela regelverket ligger ute på Konsumentkreditföretagens sajt. Ett av de åtaganden som alla medlemmar har är att erbjuda just en sådan spärrlista. Det ligger också inom ramen för det nära samarbete som man ska ha som kreditgivare särskilt med dem som kontaktar oss och begär att få bli lagda i en spärrlista. Den funk-tionaliteten har vi alltså inom ramen för konsumentkreditföretagen. , : Vi ser också att det vore positivt om det skulle finnas någon typ av spärrlista och möjlighet för konsumenterna att gemensamt spärra sig hos flera kreditgivare . ser vi att det är en viktig del att det finns så säkra system som möjligt för bolagen. Alla bolag ska till exempel ges möjlighet att använda tjänsten bank-id, som också gör det säkrare för konsumenten. Man kan ha den nedladdad på sin dator eller sin telefon, med de krav på lösenord som det ställer. Det innebär en säkrare möjlighet för konsumenten och även för bolaget att veta att det är rätt person som söker. Ordföranden: var i utskottet på verksamhetsbesök hos . Då talade vi en del om utsatta grupper, men vi talade inte om äldre låntagare, som nämndes här . Där har det varit en ökning. Min första fråga är därför: Vad beror denna ökning på? Jag riktar den till . Svenska Konsumentkreditföretagen sa att det inte är alla företag som lämnar över sina uppgifter eller ärenden till . Det vi fick veta när vi var där var att det ser väldigt olika ut när det gäller hur många påminnelser olika företag gör. En del har en påminnelse, och sedan går det vidare till kronofogden, och en del har tre påminnelser. Det gör att konsumenten ibland kan ha lite svårt att veta hur snabbt ett ärende går. För ni någon dialog, eller har ni några riktlinjer för hur ni tycker att företagen där ska agera? , : Första delen av frågan gäller varför det har blivit fler äldre som har kommit in.