bet · H201MJU13 · 2015-05-21 00:00:00 — Det kan nämnas att mark- och miljödomstolen vid gav ett nytt miljötillstånd för hela verksamheten på Airport. Swedavia överklagade 10 av totalt 36 miljövillkor i det nya tillståndet för främst buller och flygvägsvillkor. Mark- och vid tog upp de överklagade villkoren för prövning och meddelade nya villkor för flygvägar och buller på Airport. De nya villkoren medger att dagens inflygningar i högtrafik till flygplatsens bana 3 kan fortsätta även efter . Vissa av villkoren för bl.a. buller är överklagade till , som ännu inte meddelat någon dom. När det gäller villkoret om s.k. utsläppstak som bl.a. inkluderade marktransporter gav mark- och miljödomstolen i sin dom 2013 Swedavia möjlighet att i stället arbeta med utsläpp genom att det tidigare utsläppstaket för koldioxid ersattes med en handlingsplan. Villkoret innebär att Swedavia ska upprätta en handlingsplan för minskade utsläpp till luft av koldioxid, kväveoxider (NOx) och partiklar (PM10) vid Airport och verka för att vidta de åtgärder som beskrivs i handlingsplanen. Åtgärderna ska omfatta den av Swedavias egna verksamhet som bolaget har direkt rådighet över samt verksamhet som innebär ett samarbete med andra aktörer på och kring flygplatsen som Swedavia inte har direkt rådighet över, t.ex. marktransporter eller flygtrafiken. Kontrollstation för klimat- och energipolitiken Enligt propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) ska en kontrollstation genomföras 2015 i syfte att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader samt klimatpåverkan i förhållande till målen, liksom kunskapsläget vad gäller klimatförändringar. Kontrollstationen gäller enligt propositionen inte politikens grundläggande inriktning men kan komma att leda till justeringar av styrmedel och instrument. Enligt uppgift från Miljö- och ska framstegen mot de mål som fastställt för energi och klimat till 2020 utvärderas. Därför har regeringen aviserat en kontrollstation . överlämnade och sitt underlag till kontrollstationen. Myndigheternas rapport visar att tre av de fyra klimat- och energipolitiska målen kommer att nås till 2020. Rapporten presenterar även analyser av möjliga styrmedelsförändringar som krävs för att nå målet om en effektivare energianvändning. Underlaget innehåller utvärderingar av de styrmedel som styr mot de fyra målen och myndigheterna konstaterar att det finns behov av fler styrmedelsutvärderingar. Enligt planerar regeringen att redovisa kontrollstation 2015 till . Miljömålsberedningen har övertagit det uppdrag som tidigare lämnades till Utredningen om klimatfärdplan 2050 (M 2014:03) med de förändringar och kompletteringar som anges i tilläggsdirektiven (dir. 2014:165) om förslag till klimatpolitiskt ramverk. Uppdraget ska redovisas . I rapporten till kontrollstation 2015 för anpassning till ett förändrat klimat () presenterade ett förslag om hur den svenska klimatanpassningen kan bedrivas . På uppdrag av regeringen har i samverkan med flera myndigheter och andra aktörer kartlagt vad som har gjorts sedan Klimat- och sårbarhetsutredningen redovisades sitt uppdrag 2007 (SOU 2007:60). uppdrag har inneburit att sammanställa kunskap om nuvarande och framtida risker och konsekvenser för samhället av ett förändrat klimat. Utredningen har beskrivit vilka behov som finns och lämnat förslag på åtgärder för anpassning av olika delar av samhället. I framhålls bl.a. vikten av att tydliggöra roller och ansvar i samhället, att tillgängliggöra den kunskap som finns och att anpassa lagar och regelverk. är under beredning i . I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) tar regeringen upp klimatanpassningsarbetet i . Enligt regeringen syns redan klimateffekterna, och det blir allt viktigare att minska sårbarheten för konsekvenserna av ett förändrat klimat. Kunskap om klimatanpassning ska vara väl spridd och nödvändig klimatanpassning ska vara en integrerad del i beslutsprocesser i hela samhället. Regeringen vill stärka förutsättningarna för att anpassa samhället till ett förändrat klimat genom utökade satsningar. Regeringen avser ta initiativ till att ansvaret för klimatanpassningsinsatser förtydligas och att lagstiftning med betydelse för klimatanpassningsområdet och ansvarsfördelningen inom den offentliga sektorn och mellan denna och privata aktörer ses över. För att skapa goda förutsättningar för anpassningsåtgärder krävs insatser dels på en övergripande nivå, dels på regional och nivå, bl.a. i den kommunala samhällsbyggnads- och planprocessen. Regeringen avser enligt budgetpropositionen att återkomma till i samband med kontrollstation 2015 om hur klimatanpassningsarbetet långsiktigt bör utvecklas. Utskottet kan konstatera att regeringen bl.a. i sin strategi för ett framgångsrikt klimatmöte i anför att ska skärpa den nationella klimatpolitiken och minska utsläppen i den takt som behövs för att bidra till en globalt hållbar utveckling som håller den globala temperaturökningen så långt som möjligt under två grader. Regeringen ska även identifiera ytterligare åtgärder som kan minska utsläppen till 2020 i syfte att nå etappmålet om att minska utsläppen till 2020 jämfört med för de verksamheter som inte omfattas av EU:s utsläppshandel. Regeringen ska vidare arbeta med att etablera ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning och har lämnat ett uppdrag om detta till Miljömålsberedningen. Beredningen ska föreslå ett definierat miljökvalitetsmål för minskning av nationella utsläpp av växthusgaser till 2050 med en ungefärlig utsläppsbana och med de mål i övrigt som beredningen finner lämpligt. Vidare kan utskottet konstatera att regeringen i olika sammanhang har framfört att ambitionen är att i ökad utsträckning genom nationella insatser nå etappmålet till 2020. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 2014/15:136 (V) yrkandena 3 och 4 och 2014/15:3064 (V) yrkande 2 bör lämnas utan vidare åtgärd. Det internationella forskningsprojektet visar i sin första rapport att man kan förstärka ekonomin genom att satsa på klimatåtgärder. Rätt utformade leder också åtgärderna till stora fördelar för samhället vad gäller energisäkerhet, förbättrad luftkvalitet, hälsa och livskvalitet i stort. Som framgår ovan har regeringen anfört att den avser att använda resultaten från utvärderingen i det nationella arbetet och vid konsekvensbedömningar. Utskottet anser därmed att motion 2014/15:2461 (C) yrkande 14 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte är tillgodosedd. Effekterna av svensk klimatpolitik Utskottet stöder regeringens uppfattning om att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser och ska minska utsläppen av växthusgaser i den takt som behövs för en globalt hållbar utveckling. Enligt genomgång och bedömning av olika länders miljöpolitik är som nämnts ovan en föregångare inom många områden inom miljöpolitiken. har också kommit fram till att långvariga engagemang för miljön avsevärt har minskat utsläppen av växthusgaser, luftföroreningar och kväveläckage. När det gäller den framtida klimatpolitiken noterar utskottet att Miljömålsberedningen i sitt arbete med förslag till ett klimatpolitiskt ramverk vid utformningen av förslagen enligt direktiven ska ta hänsyn till riskerna för koldioxidläckage där det är relevant, och till möjligheten att hantera sådana risker och till effekter för sektorer och regioner. Därmed avstyrker utskottet motion 2014/15:2834 (SD) yrkande 2. Regeringen har inrättat som består av myndighetschefer vid myndigheter som är strategiskt viktiga för att nå miljömålen och har inrättat en analysgrupp för Grön omställning som består av ett tiotal experter. Miljömålsberedningen finns inrättad . De tre organen fyller olika behov för regeringens samlade politik och har i uppdrag att samverka med varandra. Regeringen har anfört att den kommer att lägga stor vikt vid att söka nå en bred politisk förankring och debatt om klimatpolitiken där den parlamentariska Miljömålsberedningen är central. Utskottet har inget att invända mot denna ordning och avstyrker därför motion 2014/15:1473 (M) yrkande 4. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det föreligger skillnader i konsumtionsmönster, och därmed i fråga om utsläpp av växthusgaser, mellan olika grupper i samhället. I klimatpåverkan (rapport 5903, ) ges några exempel på sådana skillnader. I rapporten anförs att växthusgasutsläppen tydligt följer hushållens inkomster. Ju högre inkomst i hushållet, desto högre utsläpp. Män orsakar större utsläpp än kvinnor, vilket främst beror på mäns och kvinnors olika resmönster. Män åker mer bil än kvinnor medan kvinnor åker mer kollektivt. Resandet varierar även kraftigt mellan olika livsfaser, och storleken på växthusgasutsläppen varierar därför även med ålder. Förutsättningarna för bl.a. olika uppvärmningssystem och dagliga resor skiljer sig åt mellan tätorter av olika storlek och ren glesbygd. Utskottet har tidigare redovisat uppgifter om skillnader i konsumtion, och därmed i koldioxidutsläpp, mellan olika grupper i samhället (bet. 2013/14:MJU1 s. 15). lägger stor vikt vid generella ekonomiska styrmedel som koldioxidskatt och utsläppshandel för att begränsa koldioxidutsläpp. Utskottet bedömer att en koldioxidransonering skulle innebära en stor administrativ börda och finner inte nu några skäl att föreslå att frågan utreds. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motion 2014/15:136 (V) yrkande 16. Påverkan från livsmedel m.m. I de rapporter från och som nämns ovan framkommer att man i västvärlden borde äta mindre kött, främst med hänsyn till att köttproduktion är resurskrävande och orsakar höga växthusgasutsläpp. nämns att köttproduktionen inte bara har negativ miljöpåverkan. Betande djur behövs för att bevara naturbetesmarkerna, som är värdefulla för den biologiska mångfalden och för landskapsbilden. Det har också betydelse hur djuren föds upp. Därutöver framgår av rapporterna att svensk köttproduktion ligger relativt bra till i flera hållbarhetsperspektiv. Frågan om utformningen av styrmedel inom detta område är komplex, bl.a. på grund av nämnda faktorer. Miljö- och har hänvisat till att styrmedel för att nå klimatmålen behandlas i Miljömålsberedningens arbete och inom arbetet med den planerade redovisningen av kontrollstation 2015, som ska ske . I avvaktan på resultatet av pågående arbete bör motion 2014/15:255 (V) yrkandena 3 och 4 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om en premie för att ge konsumenterna incitament att göra sig av med relativt nya kylskåp anser utskottet att det finns andra mer effektiva styrmedel och informationsinsatser som kan användas för att minska hushållens energianvändning och koldioxidutsläpp. Utskottet avstyrker därför motion 2014/15:1683 (MP). Utskottet vill i likhet med tidigare utskottsuttalanden nämna att industriella verksamheter är betydelsefulla för tillväxt och för att skapa nya jobb, men att sådana verksamheter kan ha stor påverkan på människors hälsa och på miljön. Deras miljökonsekvenser har därför även i hög grad samhällsekonomiska konsekvenser. Utskottet konstaterar att det genom har åstadkommits en samlad och integrerad miljöprövning som ger en helhetsbild av alla de olika miljöeffekter som en verksamhet riskerar att medföra. En sådan prövning är nödvändig för att säkerställa att skyddet för såväl människors hälsa som miljön upprätthålls. Prövningen enligt inbegriper också de EU-krav som ställs på miljöprövningen. Enligt utskottets mening sker det en ständig utveckling av miljölagstiftningen, bl.a. genom det arbete som bedrivs inom EU. Utskottet vill även peka på genomförda och planerade förenklingar och effektivisering av miljöprövningarna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:1762 (M) och 2014/15:282 (M). Kontrollstation för klimat- och energipolitiken Framstegen mot de mål som har fastställt inom energi- och klimatområdena till 2020 ska utvärderas. Därför har regeringen aviserat att en kontrollstation ska genomföras . Regeringen planerar att redovisa kontrollstationen till . Motion 2014/15:2981 (C, M, FP, KD) yrkande 2 är därmed tillgodosedd och bör lämnas utan vidare åtgärd. Som regeringen anför i budgetpropositionen blir det allt viktigare att minska sårbarheten för konsekvenserna av ett förändrat klimat. Kunskap om klimatanpassning ska vara väl spridd. Nödvändig klimatanpassning bör beaktas i planerings- och beslutsprocesser i hela samhället. Utskottet noterar att har lämnat rapporten till kontrollstation 2015 för anpassning till ett förändrat klimat, och att regeringen avser att återkomma till i samband med kontrollstation 2015 om hur klimatanpassningsarbetet långsiktigt bör utvecklas. I avvaktan på detta arbete bör motionerna 2014/15:2525 (MP) yrkandena 1 och 7 och 2014/15:2834 (SD) yrkande 14 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om småskalig biogas-produktion, biogasproduktion med hjälp av alger och tång, brytning av torv och biokolteknik. Jämför reservationerna 21 (M), 22 (SD), 23 (SD) och 24 (SD). Enligt motion 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör en omprövning ske av regelverket för små biogasproducenter som använder stallgödsel som substrat, när det gäller begränsningen att endast tre parter kan samverka om en rötningsanläggning. I yrkande 5 i motionen anförs att en omprövning av regelverket bör ske för att kunna ta emot andra substrat än stallgödsel, t.ex. matrester, för biogasproduktion utan hygienisering. Enligt motion 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 8 bör lagstiftningen om vad som får rötas till biogas ses över. Ett alternativ för att minska slaktavfallskostnader för vilthanteringsanläggningar är att se över lagstiftningen om vad som får rötas till biogas. Enligt motion 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 6 bör en utredning tillsättas om att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång. Enligt motion 2014/15:2765 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör man utreda möjligheten att klassa torv som förnybar energi. Enligt yrkande 2 i samma motion bör man utreda en ökad brytning av torv. En reducerad import och användning av andra bränslen genom torveldning vore eftersträvansvärt eftersom torvskörd och eldning inte gör någon större skada på miljön. Enligt motion 2014/15:1652 av och (båda MP) yrkande 1 bör mängden klimatpåverkande gaser av humant ursprung i atmosfären minskas och en omfattande biokolanvändning bör komma i gång . klimatpolitik bör införa detta som ett viktigt komplement till utsläppsreduktion. I yrkande 2 anförs att biologisk produktionsförmåga bör värnas men att den snabbt ökande halten av växthusgaser i atmosfären visar att naturen inte på egen hand klarar av att hantera det tekniska samhällets belastning. Enligt yrkande 3 i motionen bör behovet av fortsatt forskning och utveckling av frågor kring biokolteknik utredas. Mer kunskap om den praktiska användningen av biokol i jordbruket borde upparbetas. behandling och kompletterande uppgifter När det gäller regelförenklingar för biogasproduktion har utskottet tidigare behandlat den frågan (bet. 2012/13:MJU11). Utskottet påpekade då att det inte finns någon begränsning vad gäller antalet parter som kan samverka om en rötningsanläggning. Det finns däremot undantag från krav på hygienisering av naturgödsel om endast ett fåtal gårdar är inblandade. Enligt uppgifter från görs en bedömning i varje enskilt fall. För en anläggning som tar gödsel från flera gårdar bör normalt grundkravet på hygienisering fortsatt gälla, enligt verket. Anledningen är att gödseln då samlas in till, respektive sprids ut från, en gemensam punkt, nämligen biogasanläggningen, vilket skulle kunna innebära en ökad risk för smittspridning. Enligt uppgifter från är det EU-regler som ligger till grund för dessa bedömningar. Det är fortfarande så att det inte finns någon begränsning vad gäller antalet parter som kan samverka om en rötningsanläggning. Användning av matavfall i anläggningen kräver hygienisering. När det gäller vad som får rötas till biogas uttalade utskottet i betänkande 2014/15:MJU8 att omhändertagandet av animaliska biprodukter, t.ex. slaktavfall, regleras genom den s.k. ABP-förordningen – och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel. Förordningen kompletteras av Statens jordbruksverks föreskrift (SJVFS 2006:84) om befattning med animaliska biprodukter och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur. Denna har uppdaterats genom , som trädde i kraft . Syftet med reglerna är att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar till människor och djur. finns det ett stort antal biogasanläggningar som rötar slaktbiprodukter och före detta livsmedel eller andra animaliska biprodukter från livsmedelsindustrin, matavfall, och i många fall även naturgödsel. För att säkerställa ett gott smittskydd finns det regler som måste följas när animaliska biprodukter ska rötas. Detta innebär bl.a. att de krav som EU-lagstiftningen ställer på verksamheten måste följas. De flesta typer av animaliska biprodukter måste genomgå någon form av hygienisering eller bearbetning i anslutning till rötningen. Enligt uppgifter från arbetar kontinuerligt med förenklingar, vilket bl.a. innebär att ta till vara de möjligheter som EU-lagstiftningen öppnar för. Utskottet har även behandlat frågan om biogasproduktion med hjälp av tång och alger i tidigare betänkanden (bet. 2013/14:MJU8 och bet. 2014/15:MJU4). Utskottet har bl.a. redovisat att genom projektet satsar på en fullskalig biogasproduktion baserad på bl.a. alger och tång som samlas upp från kommunens stränder och produktionsvåtmarker. Enligt uppgift från tar tång och alger upp föroreningar som finns i havet. I synnerhet gäller det tungmetaller såsom kadmium. Kadmiumhalten i tång och alger varierar, men kan ofta ligga högre än de gränsvärden som finns för återvinning av näringsämnen på jordbruksmark. Det innebär att halten av kadmium kan vara ett hinder för att på olika sätt utnyttja tången som gödselmedel. Innan tång läggs på bör man enligt verket av detta skäl försäkra sig om att halten av bl.a. kadmium är under gällande gränsvärde. På samma sätt behöver man först ta prover på rötresten från produktion av biogas ur tång och alger och vid behov rena den från tungmetaller innan den kan användas som gödselmedel. När det gäller torvens roll i energisystemet har denna fråga behandlats i en proposition som lämnats till – Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:110). Av propositionen framgår att i produceras torv för bränsleändamål, jordförbättring och för strö. Utvinningen sker i glesbygden. Torvbruket sysselsätter ca 1 200 personer i , uppdelade lika mellan energi- och odlingstorvssektorn. Produktionen av energitorv har varierat mellan 2 och . Torven svarade 2013 för av totala energitillförsel. Förbränning av torv för energiproduktion beräknas ge upphov till utsläpp av ungefär 700 kiloton koldioxid, vilket motsvarar av de svenska växthusgasutsläppen. Myrar är den våtmarkstyp som sedan den senaste nedisningen lagrat kol i form av torv till ibland åtskilliga meter tjocka torvlager. Denna inbindning av kol pågår fortfarande i de flesta orörda myrar. Torrlagda myrar, exempelvis genom dikning, förlorar den kolbindande förmågan varför restaurering av sådana är lämpliga från både klimatsynpunkt som för biologisk mångfald och olika typer av ekosystemtjänster. Torveldningens samlade klimatpåverkan beror även på hur torvmarkens möjlighet att binda respektive avge växthusgaser påverkas av hur och var torven utvinns. Mängden växthusgaser som tas upp eller avgår från torvmarken beror på bl.a. på vilken typ av myr det är frågan om, vattenförhållanden samt vegetation och näringstillgång. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det är viktigt att se till den samlade klimateffekten av torvanvändningen. Kunskapen om den samlade klimateffekten av brytning vid olika platser behöver dock öka. Den största delen av energitorven används i ett fåtal kraftvärmeanläggningar (produktion av el och värme). Torvanvändningen i rena fjärrvärmeanläggningar har successivt minskat och utgör endast en liten del av den totala fjärrvärmeproduktionen. Det finns också några större industrier som är torvanvändare. är det väldigt få anläggningar som endast använder torv. I nya pannor blir andelen torv allt mindre. Av lagen (2011:1200) om elcertifikat framgår att torv inte klassificeras som en förnybar energikälla. Elproduktion baserad på torv definieras dock i lagen som förnybar elproduktion. Enligt internationell forskning och FN:s klimatpanel IPCC är torv ett bränsle som närmast kan jämställas med kol vad avser klimatpåverkan vid förbränning (se kap. 1 i Volym 2 Energi, s. 1.15 [fotnot 5] 2006 IPCC ). I propositionen bedömer regeringen att förutsättningarna för torvanvändning för elproduktionsändamål inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras . Torvbaserad elproduktion är därmed även i fortsättningen berättigad till tilldelning av elcertifikat. Regeringen avser dock att noga följa utvecklingen och närmare analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatsystemet, bl.a. utifrån torvanvändningens samlade klimat- och miljöpåverkan och med utgångspunkt i att torvanvändning för elproduktion inom elcertifikatsystemet inte bör öka jämfört med dagens nivå. Regeringen avser att återkomma i frågan i samband med nästa kontrollstation för elcertifikatsystemet 2017. Utskottet har utförligt behandlat frågan om biokol i betänkande 2009/10:MJU1. Utskottet har även behandlat frågan i betänkande 2010/11:MJU12 och anförde då att det inte är rimligt att stödja en storskalig produktion av biokol för nedbrukning i svensk åkerjord och att det inte vore rimligt att bygga om dagens kraftvärmeverk till pyrolysugnar. Utskottet har fått uppgifter om att det inom () och teknik pågår ett projekt: Biokol och småjordbruk i – förbättrad användning av resurser på gårdsnivå för energi, grödor och mark. Projektet startade och pågår . Enligt SLU har biokol som tillsätts till odlingsmark fått stor uppmärksamhet eftersom detta gör det möjligt att långsiktigt lagra in kol och därigenom minska växthuseffekten. Projektet genomförs av en mångvetenskaplig forskargrupp med deltagare från flera institutioner inom och utanför SLU. När det gäller förenklade regler för biogasproduktion konstaterar utskottet att EU-regler inom området är styrande. Utskottet har dock fått uppgifter om att kontinuerligt arbetar med sådana regelförenklingar som är möjliga inom denna ram. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna 2014/15:1093 (SD) yrkandena 4 och 5 och 2014/15:2977 (M) yrkande 8. Utskottet har tidigare behandlat motioner om biogasframställning med hjälp av alger och tång och redogjort för de projekt som pågår och den problematik som finns, bl.a. vad gäller innehållet av tungmetaller. Utskottet ser inte något skäl att nu utreda frågan och avstyrker därmed motion 2014/15:1093 (SD) yrkande 6. Regeringen anför i proposition 2014/15:110 att förutsättningarna för torvanvändning för elproduktionsändamål inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras. Torvbaserad elproduktion är därmed även i fortsättningen berättigad till tilldelning av elcertifikat. Utskottet välkomnar att regeringen avser att noga följa utvecklingen och närmare analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatsystemet, bl.a. utifrån torvanvändningens samlade klimat- och miljöpåverkan och med utgångspunkt i att torvanvändning för elproduktion inom elcertifikatsystemet inte bör öka jämfört med dagens nivå. Regeringen avser att återkomma i frågan i samband med nästa kontrollstation för elcertifikatsystemet 2017. Därmed avstyrks motion 2014/15:2765 (SD) yrkandena 1 och 2. När det gäller frågan om biokol konstaterar utskottet att viss forskning bedrivs inom området.