bet · H201FöU11 · 2015-02-04 00:00:00 — gemensamt utnyttjande i fråga om försvarsmateriel med de nordiska länderna och att allt materiel ska vara tydligt öronmärkt i händelse av krig (avsnitt 6.10). 45.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs mer materiel i garnisonernas förråd eftersom det med nödvändighet innebär förseningar att hämta från centrallagret (avsnitt 8.5). 55.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att ärenden av regional civil beredskapskaraktär bör beredas hos länsstyrelserna efter yttrande av Försvarsmakten (avsnitt 9.5). 56.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att ärenden av lokal civil beredskapskaraktär bör beredas hos kommunerna efter yttrande av Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna (avsnitt 9.5). 68.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Utlandsstyrkan ska öppnas som en egen myndighet (avsnitt 12. 77.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell civil överbefälhavare behöver inrättas när det civila försvaret återuppbyggs (avsnitt 21). Regeringens förslag: Inriktningen ska vara att 2016 i huvudsak ska bestå av följande krigsförband: Försvarsmaktens telekommunikations- och informations- systemförband (FMTIS) Försvarsmaktens logistik (FMLOG) offentliga utfrågning om försvar för perioden –2020 Tid: –12.00 Ordförande (FP) Regeringens förslag i propositionen om försvarspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020. Försvarsminister (S) Hur möter Försvarsmakten den försvarspolitiska inriktningen av försvar för perioden –2020? Vice ordförande (S) FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 (FP), ordförande (S), vice ordförande (M) (M) (S) (SD) (M) (S) (C) (MP) (M) (S) (SD) (V) (KD) (S) (S) Dag Klackenberg (M) (C) (SD) BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING (S), försvarsminister Försvarshögskolan (FHS) Försvarsmakten (FM) , överbefälhavare, general Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) Bo Jifält, kanslichef Folk och Försvar (FOF) FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 Föreningen små och medelstora företag med specialistkompetenser (SME-D) , ordförande , styrelsemedlem , ständige sekreteraren, generalmajor , styresmannen, generaldirektör Säkerhets- och försvarsföretagen (SOFF) Ordföranden: kommer att hålla en hearing med såväl försvarsminister från Försvarsdepartementet som överbefälhavare . Jag vill börja med att hälsa alla varmt välkomna till denna hearing, det vill säga myndigheten, riksdagsledamöter och olika organisationer med intresse för försvar och säkerhet. Hearingen kommer att dokumenteras skriftligt. Avsikten är att det som avhandlas här ska ingå som en bilaga i försvarsutskottets betänkande med anledning av inriktningspropositionen. Vi kommer att inleda med föredragningar av försvarsministern och överbefälhavaren. Därefter kommer vi att övergå till frågor från försvarsutskottets ledamöter. Det hela kommer att avslutas ca . Vi lever i en mycket orolig tid. fick försvarsutskottet besök av forskare från FOI, bland andra . Hon lämnade ett kristallklart besked till utskottet, nämligen att nu förbereder sitt land och sitt folk för krig, varmt eller kallt sådant. Det är mot denna bakgrund som utskottet nu vill veta vilka åtgärder som regeringen och myndigheten är beredda att vidta för att stärka måttet av svensk nationell säkerhet. Med detta lämnar jag ordet till försvarsministern. Försvarsministern: , åhörare, ordförande, presidium! Jag är glad över den politiska överenskommelse som har gjorts när det gäller försvarets inriktning 2016-2020. Den vittnar om ett brett politiskt ansvarstagande. BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING av ledamöter står bakom den. tern, , som står bakom Detta är en bra signal till svenska folket. Det är också en bra signal till om- världen och våra samarbetspartner. Det är en tydlig signal om stabilitet till Vad hade alternativet varit? Förmodligen hade det varit parlamentariskt kaos, en söndrande offentlig debatt, spekulationer och en otydlighet i förhål- lande till Försvarsmakten och svenska folket. Det hade inte varit bra i förhål- lande till samarbetspartner och omvärld. I grunden är den här uppgörelsen bra I uppgörelsen har vi utgått från Försvarsberedningens ambitioner. ens i Försvarsberedningen trodde vi att allt som stod där skulle vara verkställt Tio nya , en extra ubåt och lång räckvidd i fjärrstrids- förmåga är sådant som ligger längre fram i tiden, likaså en lång rad andra ma- Detta ska hanteras i en särskild utredning. Uppgörelsen innebär på det principiella planet att försvaret ges ett nationellt Försvaret av står nu i centrum utan att vi för den skull undantar Vi kommer även i fortsättningen att vara interna- Men den nationella dimensionen är det centrala. Varje del av Försvarsmakten som har uppgifter att lösa vid höjd beredskap organiseras som ett krigsförband och får ett krigsduglighetskrav. kraven tydliggörs så att krigsförbanden ska kunna mobiliseras inom efter höjd beredskap. Totalförsvarstanken genomsyrar förslaget. hället har en roll vid kris. Det civila försvaret ska planeras. Vi har tre huvudinriktningar. Den första är basplattan. Det handlar om så- dant som mängdmateriel, standardfordon, radioutrustning, mörkerutrustning, ny kvalificerad ammunition till bland annat stridsvagnar och granatkastare, nya pansarvärnsvapen och personlig utrustning på plutons- och kompaninivå. Vi förstärker övningsverksamheten. Alla förband ska övas 2016–2020. Försvarsmaktsgemensamma övningar prioriteras. nödvändig för att höja krigsförbandens krigsduglighet. Vi gör en tydlig förstärkning på . Ett stående mekaniserat kompani och ett stridsvagnskompani bildar en ny stridsgrupp. Dagens lätta bataljon för- ändras så att den också blir lufttransportabel och kan användas till förstärkning på bland annat . Ledningsfunktion samt högre övningsnivå med bland annat luftvärn kommer också att ske på . När det gäller ubåtsjaktförmågan kommer vi att skapa större redundans med Investeringar sker i två korvetter med sensorledningssystem. Sju bevakningsbåtar modifieras, och fyra byggs om till bojbåtar. granatkastare kopplas till bevakningsbåtarna. Rörliga sensorer omsätts, och FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 Vi satsar nu på fler förband – en motoriserad skyttebataljon, två brigadspaningskompanier och den mekaniserade stridsgruppen på . Vi utökar förbandsvolymen. Jag tycker att detta är mycket viktigt. Det var länge sedan förbandsvolymen ökade, och det är värt att särskilt notera. Utöver detta vill jag särskilt nämna att två nästa generations ubåt, nytt luftvärnssystem med kort räckvidd och medelräckvidd, renovering av stridsfordon och stridsvagnar, brobandvagn och stridsfordonsbundna granatkastare också ingår. Vi går också från en defensiv cyberförmåga till en aktiv cyberförmåga. Detta är ett viktigt principiellt steg som också kan fungera tröskelhöjande. Vi föreslår tre viktiga utredningar. Den första handlar om personalförsörjningen. Syftet är att skapa en långsiktig hållbarhet i personalförsörjningen. Vi kommer bland annat att studera den norska och den danska modellen. Där kombinerar man värnplikt och ett professionellt försvar. Den andra utredningen handlar om materielsituationen. Materielsituationen är mycket utmanande och ansträngd och måste hanteras på något sätt. Detta borde ha gjorts tidigare. Men här handlar det om mångmiljardbelopp i nyinvesteringar, vidmakthållande och underhåll. Jag tycker att det är bra att vi kan ha en bred enighet om att detta ska genomföras. Det kan också lägga grunden till en framtida prioritering som är tydlig och underlätta beslut som ska fattas i nästa försvarsberedning eller av regeringen. Den tredje handlar om att våra internationella samarbeten ska värderas. Däremot ska inte den militära alliansfriheten utvärderas. säkerhetspolitiska grund ligger fast. När det gäller ekonomin tillförs i grunden genom tidigare beslut –2020. Det manifesteras av den röda delen på bilden. Den blå delen handlar om det som är styrt utifrån det tidigare försvarsbeslutet . Men den röda delen är vad som tillfördes i anslutning till Försvarsberedningens arbete. tillförs ytterligare 10 miljarder. Det är den gröna delen på bilden. Det handlar alltså om ca 17 miljarder sammanlagt. Jag betraktar detta som ett trendbrott i sammanhanget. Vi löser inte alla problem med den uppgörelse som vi har gjort. Vi har inte haft den ambitionen. Men vi flyttar fram positionerna, och vi blundar inte för utvecklingen i omvärlden. Vi tillsätter också en försvarsgrupp, där de partier som står bakom uppgörelsen ingår. Den är mycket viktig, för den ska vårda och utveckla den försvarspolitik som vi nu har lagt grunden för. Detta är ett sätt att ta gemensamt ansvar och också ha ett öppet sinnelag för det som sker runt omkring oss och de olika behov som finns men framför allt att värna stabiliteten i riksdag, vilket också är mycket viktigt i den tid som vi nu lever i. Överbefälhavaren: ordförande, presidium, ledamöter, mina damer och herrar! Jag välkomnar den breda politiska överenskommelsen om den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Bred samsyn om framtiden och svenskt försvar är i sig av stor betydelse, inte minst mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget. BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING Uppgörelsens inriktning möjliggör en ytterligare förstärkning av svensk operativ förmåga i samtliga stridskrafter . slagna höjningen av försvarsanslagen innebär ett nödvändigt Det skickar en tydlig signal gentemot omvärlden. skärningar tar nu aktivt steg för att anpassa sin försvarspolitik mot bakgrund av en försämrad omvärldsutveckling. Ett annat perspektiv som är lika viktigt och riktigt är att uppgörelsen i sig inte löser alla våra problem. Såväl kortsiktiga som långsiktiga utmaningar Det är förvisso ett ordentligt ekonomiskt tillskott som föreslås. Men lika sant är att vi utgår från en för svenskt vidkommande historiskt låg nivå – av bnp. Det är den nivå som vi stannar kvar på. oss även efter övriga nordiska länder. Så borde det inte vara. Det bekymmersamma utgångsläget är den ackumulerade effekten av en se- rie försvarsbeslut sedan slut. kommer vi att stå inför betydande och kostsamma moderniseringsbehov på materielsidan. Så enkelt är det. Det gäller oavsett vilka säkerhetspolitiska val i övrigt vi gör som nation. Försvarsberedningen gjorde i sin rapport en välgrundad analys av om- Man identifierade därtill en ambitionsnivå för svenskt försvar som var en logisk följd av den gjorda analysen. Målbilden måste vara att nå den nivå som vann bred uppslutning i samband med att rapporten presenterades. Jag vill understryka att utvecklingen gör det ännu mer angeläget. Men dit har vi fortfarande en bra bit, även när den nu presenterade uppgörelsen är fullt genomförd. Med sitt agerande fjärmar sig successivt från väst. politisk isolering är ett pris som man tycks vara villig att betala. giska avskildheten framställs rent av som en styrka. Tyvärr tror jag att vi bör utgå från att det hårdnande säkerhetspolitiska klimatet i vårt närområde, som en följd av det ryska agerandet, blir bestående över . militära förmåga stärks genom ökad och mer komplex övnings- verksamhet samt materieltillförsel. Vapenprogrammet fullföljs i sin helhet. Det ryska militära kroppsspråket blir alltmer utmanande i lik- som i andra väderstreck. För svensk del medför detta att vi exponerar oss för risker så länge vår egen förmågetillväxt inte reflekterar denna utveckling. Detta ska inte tolkas som att vi kan skönja något direkt militärt angreppshot riktat mot . mot har vi redan kunnat konstatera att såväl incidenter som provokationer av olika slag inträffar med ökad frekvens som ett resultat av den tilltagande mili- tära aktiviteten i vårt närområde. Med detta som grund måste det försvarspolitiska samtalet fortsätta. ökade osäkerheten i vår omvärld gör det angeläget med löpande analys, utvär- dering och vid behov kompletterande åtgärder. Låt oss därför se den försvars- politiska uppgörelsen som ett första och mycket viktigt steg. särskilt att ett element i uppgörelsen är inrättandet av en så kallad försvars- grupp för uppföljning och för att vårda överenskommelsen. FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 På Försvarsmakten vilar nu ansvaret att förklara och skapa förtroende hos allmänheten för vår verksamhet. Politikens roll blir naturligen att förankra och ge ett sammanhang åt den valda försvars- och säkerhetspolitiken, detta så att vi medborgare förstår och uppfattar oss som delaktiga i hur och svenska intressen ska försvaras. Det är också välkommet och viktigt att uppgörelsen betonar behovet av att återuppta planering för det civila försvaret, inklusive dess möjligheter att ge stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap. Detta är av relevans även för våra möjligheter att hantera så kallad hybridkrigföring, något som kommer att ställa stora krav på effektiva samordningsformer mellan olika myndigheter i . Så snart riksdagsbehandlingen är fullbordad och alla politiska beslut är fattade kommer Försvarsmakten att omsätta dessa i bästa möjliga effekt för samhällets militära säkerhet. Fokus nu i Försvarsmakten ska vara på genomförande. Låt mig då understryka att Försvarsmakten redan i utgångsläget arbetar mycket fokuserat med att stärka den operativa förmågan. En förbättrad operativ förmåga uppnås i samtliga vapenslag, som jag sa, även om den enligt mitt förmenande är otillräcklig. Genom extra anslagsmedel 2014 kunde vi genomföra en förstärkt övningsverksamhet och beredskapskontrollverksamhet med ett geografiskt fokus på , och . Detta föll mycket väl ut. Och för perioden –2020 planerar vi för övningar med större förband och med mer kvalificerade scenarier. Alla krigsförband ska övas . Försvarsmaktsövning 2017 blir en viktig milstolpe liksom Försvarsmaktsövning 2020 som vi planerar för och som förhoppningsvis ska kunna ge oss ett kvitto på att förmågan har utvecklats i enlighet med de politiska målen. Jag vill också understryka att det är angeläget att försvarsbeslutet blir just ett inriktningsbeslut som inte försöker detaljreglera utformningen av det militära försvaret. För att kunna nå största möjliga operativa effekt bör detta i stället överlåtas till myndigheten. Flera av de förslag som Försvarsmakten har presenterat finns med i uppgörelsen. Det är bra och viktigt, eftersom dessa förslag togs fram genom noggranna analyser och tester för att i närtid lyfta svensk försvarsförmåga. Annat har tillkommit som ett resultat av de politiska diskussionerna, bland annat åtgärder riktade mot . Det kommer att ge effekt. Försvarsmakten kommer att genomföra en operativ analys och värdering för en preciserad bedömning. Rent allmänt gäller att det från en militäroperativ utgångspunkt inte är avgörande var i geografin Försvarsmakten har permanent närvaro. En bärande tanke i vårt försvarskoncept är just flexibiliteten och rum, detta för att kunna hantera de krav som modern dynamisk krigföring ställer. Åtskilligt i de fem förmågehöjande steg som Försvarsmakten föreslog finns inte med i uppgörelsen. Gemensamt för dessa steg är att de tar sikte på att fullt ut resurssätta den befintliga organisationen och därmed lägga en solid grund för framtiden. BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING Viktiga aspekter av den så kallade bottenplattan, personlig utrustning och standardfordon, för att nämna två exempel, har inte fått tillräcklig volym utan skulle behöva mer. Det samlade paket som de fem stegen utgör kvarstår som min bästa bedömning för hur svensk försvarsförmåga snabbast kan närma sig den av Försvarsberedningen angivna ambitionsnivån. Det avgörande är att få systemet som helhet att fungera. Fokus på enskilda förmågor leder lätt till suboptimering på det övergripande planet. Utredningarna om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning respektive materielförsörjning är naturliga i så måtto att detta är frågor av långsiktig strategisk betydelse för vårt försvar. Jag vill här understryka att är ett oerhört viktigt steg och omsluter en större del av de långsiktiga materielutmaningar vi står inför. Jag utgår från att Försvarsmakten som expert och utförare blir nära involverad i dessa processer. Det är oundvikligt att det är de nationella behoven, i ljuset av utvecklingen i närområde, som är dimensionerande för våra försvarsanslag kommande år. Det kan inte vara på något annat sätt. måste vi klara att hålla både den nationella och den internationella dimensionen levande. Försvarsmakten är en internationellt efterfrågad aktör. De bidrag som vi ger till olika internationella insatser – just nu i , och utanför So- malias kust – är uppskattade och viktiga. Vårt internationella deltagande bidrar dessutom till att främja de intressen som har i en stabil global omvärld där flöden som är avgörande för oss kan hållas och upprätthållas. Det har också en direkt kompetenshöjande effekt. Det som vi lär oss ute gör oss vassare på hemmaplan. Den försvarspolitiska överenskommelsen är välkommen. Försvarsmakten står beredd att omsätta kommande försvarsbeslut på bästa sätt. Uppgörelsen lägger grunden för en stärkt svensk försvarsförmåga . Men det får inte stanna vid detta. Den relevanta måttstocken är omvärldsläget och de ökade krav som detta ställer oss inför. Försvarsberedningens ambitionsnivå måste förbli vår målbild. Uppgörelsen är ett mycket viktigt steg, varken mer eller mindre. Men det måste följas av fler i ett kontinuerligt försvarspolitiskt samtal. Ordföranden: tar nu en kort paus och samlas igen 10.35. Ordföranden: återupptar hearingen. ledamöter får nu i turordning efter partiernas storlek ställa en fråga i taget. Det förekommer ibland att det ställs både fyra, fem och sex frågor, men för att detta ska bli lite mer stringent – och dessutom rättvist mellan partierna – gäller en frågeställning per inlägg. Frågorna riktas till försvarsministern eller överbefälhavaren. Vice ordföranden (): Jag har upplevt en något onyanserad diskussion i medierna . Det handlar väldigt mycket om pengar – om 10 miljarder och vad det i så fall skulle kunna räcka till. Det handlar också om ett FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING BILAGA 3 bnp i procent som kanske inte alltid säger vad man egentligen känner i de här delarna. Bnp är ju ett väldigt trubbigt föremål. Jag skulle därför vilja ställa en fråga till försvarsministern om förmågor. Vi har ju fått höra om de förmågor vi har och om förmågor vi kommer att ha. Men hur ska vi hantera de förmågor vi inte har? När skulle vi kunna i så fall se en lösning vad gäller de förmågorna? Någonstans uppfattar jag nämligen att ÖB signalerar att allt detta också är viktigt. Försvarsministern: Jag tackar för frågan. I mitt inledningsanförande redogjorde jag för en lång rad olika investeringar och projekt som ingår i det paket vi nu har gjort en uppgörelse om. Sedan kommer vi att ha en försvarsgrupp som kommer att försöka vårda överenskommelsen, och vi tillsätter dels en personalförsörjningsutredning, dels en materielutredning. De båda utredningarna kan då leverera underlag till beslut, och materielutredningen kan göra ett väldigt viktigt arbete inför nästa försvarsberedningsarbete. Det vi nu har presenterat här är alltså det som gäller –2020. Sedan kommer ju nästa beslutsperiod –2025, och det är vad som gäller i formell mening. Alla förslag vi presenterar här gäller alltså . Då har jag också pekat på att det i materielutredningen ligger sådant i Försvarsberedningen som det var avsett att fattas beslut om också på – Försvarsberedningens arbete sträckte sig längre än . Där ligger alltså en extra ubåt, och det ligger tio JAS, lång räckvidd i fjärrstridsförmåga och en hel del annat. Det är väl ungefär så läget ser ut. (M): Jag vänder mig till överbefälhavaren. Jag tycker att det är bra att överbefälhavaren är tydlig med att han välkomnar försvarsuppgörelsen och att det är ett nödvändigt trendbrott. Jag tror också att alternativet att inte ha någon inriktningsproposition, eller att den skulle ha blivit sönderskjuten här i , hade varit värre för Försvarsmakten. Min fråga till överbefälhavaren gäller den långsiktiga materielförsörjningen. En av de riktigt bra sakerna med uppgörelsen tycker jag är just att vi försöker lyfta fram alla de materielprojekt vi nu har framför oss. Det gäller de som har identifierats av Försvarsberedningen, exempelvis tio nya och en ubåt, en del av det som fanns på Försvarsmaktens fem steg, en del som måste omsättas och så vidare. Min fråga är om överbefälhavaren saknar något annat projekt än det som finns uppräknat till de projekt som materielutredningen har att bearbeta. Det kommer att handla om väldiga summor framgent, bortom 2020 och åren därefter. Överbefälhavaren: Jag vill först understryka att vi måste fokusera på att fullfölja bottenplattan, precis som jag sa i mitt anförande. Därtill är det nu ett antal av de materielområden vi hade med i fem steg och som ligger bakom – precis som du nämnde – som ligger med. Det vi försiktigtvis också måste titta på är en del av det underlag vi gjorde i vår perspektivstudie, när vi tog ut linjerna betydligt mycket längre och tittade BILAGA 3 FÖRSVARSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING på rymdfrågor, cyber- och informationsoperationer och de delarna. Där kommer vi nämligen att vara nödgade att göra val – inte nödvändigtvis på egen hand, men vi måste göra val som nation och möjligen tillsammans med andra. De kommer dock väldigt fort nära oss, och vi ser dem inom ramen för modern krigföring ; det är det många benämner hybrid. Det är några exempel. Jag är beredd att återkomma i detta, men jag skulle primärt hänvisa till vår perspektivstudie. (SD): Det är i praktiken välkommet att det sker ett trendbrott. Den förra regeringen raserade Försvarsmakten totalt och lämnade spillror efter sig, och har man skapat ett trendbrott. Det tycker jag att den nya försvarsministern ska ha all heder av. I praktiken är det dock inte 10,2 miljarder. De pengarna tillskjuts ju, men för att de ska kunna användas i Försvarsmakten landar man väl på 7 eller 8 miljarder – någonstans där – efter att ha betalat Maliinsatser, ökade arbetsgivaravgifter, förhyrningar inte minst vid och så vidare. Men det blir en slant över, så visst är det ett litet trendbrott. Med det sagt skulle jag vilja fråga försvarsministern om de fem steg Försvarsmakten har redogjort för. Är de nödvändiga för att nå den förra inriktningen? Här går man in och petar lite grann i detalj. Man skickar in materielsystem och åtgärder på i en utsträckning som rimligtvis borde påverka de fem stegen. Hur har man förhållit sig till detta? Försvarsmakten vill införa detta i fem steg, och man ger då inte Försvarsmakten förtroendet att börja med en summa pengar utan petar i stället in de här detaljerna. Vad får det för konsekvenser? Försvarsministern: Jag tackar för frågan. Det är korrekt att det i de 10,2 miljarderna ingår kompensation även för förändringar av arbetsgivaravgiften för ungdomar och hyreskrav på . Jag vill bara notera att det här hade slagit hårt mot förbandsverksamheten om vi inte hade gått in med den kompensationen. Det hade haft en negativ effekt på möjligheten att bedriva övningsverksamhet. Pengarna är alltså verksamma och viktiga. När det gäller de fem stegen kan jag se att vi på olika sätt hanterar de frågor Försvarsmakten har lyft fram i sammanhanget. I vissa steg är det så att vi tillför pengar som hanterar det hela fullt ut, och i andra steg är det så att vi tillför pengar och hanterar det till . I ytterligare vissa delar för vi vidare det till framför allt materielutredningen. Om man tittar här ser man telekrigskapacitet, radio till hemvärnet, utbåtsjaktstorpedsfrågan och en hel del logistikfrågor. Strids- och transportfordon är sådant som kan nämnas. Det handlar också om uppgradering av fasta sensorkedjan och om en livstidsförlängning av korvett i Gävleklass.