bet · H201MJU13 · 2015-05-21 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:81 Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod tillsammans med en följdmotion med två yrkanden. Därutöver behandlar utskottet 59 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15. I propositionen föreslår regeringen att godkänner den s.k. Dohaändringen av Kyotoprotokollet. Dohaändringen antogs vid det åttonde partsmötet för Kyotoprotokollet i . Med Dohaändringen infördes en andra åtagandeperiod för Kyotoprotokollet. Perioden inleddes och avslutas . Under den andra åtagandeperioden åtar sig EU och dess medlemsstater samt att gemensamt minska utsläppen av växthusgaser till 2020 jämfört med . EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan har träffat ett avtal om deltagande i avtalsparternas gemensamma fullgörande av sina åtaganden under den andra åtagandeperioden. Regeringen föreslår även att godkänner det avtalet. Godkännandena syftar till att ska kunna ratificera Dohaändringen och avtalet med . I propositionen redovisas även hur uppfyllde åtagandet under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod (perioden –2012) och att det nationella delmålet för att minska utsläppen av växthusgaser är nått. Motionerna från den allmänna motionstiden tar bl.a. upp frågor om internationellt klimatarbete, klimatarbetet inom EU och nationellt, hållbara bränslen, luftkvalitet och vindkraft. Utskottet föreslår att godkänner Dohaändringen och . Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 30 reservationer (M, SD, C, V, FP, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod Det globala samarbetet m.m. Vissa frågor inom EU-samarbetet 1.Hantering av Kyotoenheter, punkt 2 (V) 2.Internationellt klimatarbete, punkt 3 (M, C, FP, KD) 3.Nytt globalt klimatmål, punkt 4 (V) 4.Bördefördelning i klimatavtal m.m., punkt 5 (SD) 5.Bördefördelning i klimatavtal m.m., punkt 5 (V) 6.Konsumtionsbaserade utsläpp, punkt 6 (V) 7.Klimatfinansiering, punkt 7 (V) 8.Jämställdhetsperspektiv i klimatsammanhang, punkt 8 (V) 9.Klimatmål för EU, punkt 9 (M, C, FP, KD) 10.Klimatmål för EU, punkt 9 (SD) 11.Klimatmål för EU, punkt 9 (V) 12.EU:s utsläppshandelssystem, punkt 10 (V) 13.Markanvändning m.m. vid utsläppsberäkning, punkt 11 (SD) 14.Nationella klimatmål, punkt 12 (V) 15.Klimatekonomi, punkt 13 (M, C) 16.Den svenska klimatpolitikens effekter, punkt 14 (SD) 17.Koldioxidransonering, punkt 16 (V) 18.Livsmedelskedjans klimatpåverkan, punkt 17 (V) 19.Nationell klimatanpassning, punkt 21 (SD) 20.Nationell klimatanpassning, punkt 21 (V) 21.Småskalig biogasproduktion, punkt 22 (M) 22.Småskalig biogasproduktion, punkt 22 (SD) 23.Biogasproduktion med hjälp av tång m.m., punkt 23 (SD) 24.Torv, punkt 24 (SD) 25.Hållbara drivmedel, punkt 26 (V) 26.Kvotplikt m.m., punkt 27 (C) 27.Etanol och biodiesel, punkt 28 (SD) 28.Luftkvalitet, punkt 29 (C) 29.Vindkraftens miljökonsekvenser m.m., punkt 30 (SD) 30.Prövning av vindkraftsverksamhet, punkt 31 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod a) Dohaändringen, Därmed bifaller proposition 2014/15:81 punkterna 1 och 2. 2014/15:3064 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 i denna del. Reservation 2 (M, C, FP, KD) 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 3 (V) Bördefördelning i klimatavtal m.m. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 8 samt 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 12. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 15. Reservation 6 (V) 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 7 (V) 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 8 (V) 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 5, 2014/15:1899 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 8 och 13 samt 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 i denna del. Reservation 9 (M, C, FP, KD) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 12 (V) Markanvändning m.m. vid utsläppsberäkning 2014/15:1546 av (SD) och 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 13 (SD) 2014/15:3064 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Reservation 14 (V) 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 15 (M, C) Den svenska klimatpolitikens effekter 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 16 (SD) Svenskt klimatpolitiskt ramverk m.m. 2014/15:1473 av (M) yrkande 4. 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 16. Reservation 17 (V) 2014/15:255 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Reservation 18 (V) 2014/15:1683 av (MP). 2014/15:282 av (M) och 2014/15:1762 av (M). Kontrollstation för klimat- och energipolitiken 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 2. 2014/15:2525 av (MP) yrkandena 1 och 7 samt 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (V) 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 21 (M) Reservation 22 (SD) Biogasproduktion med hjälp av tång m.m. 2014/15:1093 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 23 (SD) 2014/15:2765 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 24 (SD) 2014/15:1652 av och (MP) yrkandena 1–3. 2014/15:847 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. Reservation 25 (V) 2014/15:1426 av (M) yrkande 1 och 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 26 (C) 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 27 (SD) 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 28 (C) 2014/15:624 av (M), 2014/15:625 av (M), 2014/15:1105 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 5 samt 2014/15:2005 av (KD). Reservation 29 (SD) 2014/15:256 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:631 av och (MP). Reservation 30 (V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:81 Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod tillsammans med en följdmotion med två yrkanden. Därutöver behandlar utskottet 59 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. Motionerna från den allmänna motionstiden tar bl.a. upp frågor om internationellt klimatarbete, klimatarbetet inom EU och nationellt, hållbara bränslen, luftkvalitet och vindkraft. I propositionen föreslår regeringen att godkänner den s.k. Dohaändringen av Kyotoprotokollet. Dohaändringen antogs vid det åttonde partsmötet för Kyotoprotokollet i . Med Dohaändringen infördes en andra åtagandeperiod för Kyotoprotokollet. Perioden inleddes och avslutas . Under den andra åtagandeperioden åtar sig EU och dess medlemsstater samt att gemensamt minska utsläppen av växthusgaser till 2020 jämfört med . EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan har träffat ett avtal om deltagande i avtalsparternas gemensamma fullgörande av sina åtaganden under den andra åtagandeperioden. Regeringen föreslår även att godkänner det avtalet. Godkännandena syftar till att ska kunna ratificera Dohaändringen och avtalet med . I propositionen redovisas även hur uppfyllde åtagandet under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod (perioden –2012) och att det nationella delmålet för att minska utsläppen av växthusgaser är nått. Principbeslutet om EU:s ingående av Dohaändringen inklusive Dohaändringens text och finns i propositionens bilaga 1 och 2. Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod Utskottets förslag i korthet godkänner Dohaändringen av Kyotoprotokollet och . Vidare avslår ett motionsyrkande om hanteringen av överskott av Kyotoenheter från CDM- och JI-projekt. Jämför reservation 1 (V). Regeringen föreslår att godkänner den s.k. Dohaändringen av Kyotoprotokollet. Dohaändringen antogs vid det åttonde partsmötet för Kyotoprotokollet i . Med Dohaändringen infördes en andra åtagandeperiod för Kyotoprotokollet. Perioden inleddes och avslutas . Under den andra åtagandeperioden åtar sig EU och dess medlemsstater samt att gemensamt minska utsläppen av växthusgaser till 2020 jämfört med . EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan har träffat ett avtal om deltagande i avtalsparternas gemensamma fullgörande av sina åtaganden under den andra åtagandeperioden. Regeringen föreslår att godkänner det avtalet. Godkännandena syftar till att ska kunna ratificera Dohaändringen och avtalet med . Regeringen anför att varken Dohaändringen eller kräver lagändringar. I propositionen redovisas även hur uppfyllde åtagandet under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod (perioden –2012) och att det nationella delmålet för att minska utsläppen av växthusgaser är nått. Principbeslutet om EU:s ingående av Dohaändringen inklusive Dohaändringens text och finns i propositionens bilaga 1 och 2. Enligt motion 2014/15:3064 av m.fl. (V) yrkande 1 bör innehav av överskott av Kyotoenheter från projekt med CDM (mekanismen för ren utveckling) och JI (gemensamt genomförande) för perioden –2012 annulleras. Av propositionen framgår att beräknat samlat överskott av utsläpputrymme uppgår till koldioxidekvivalenter –2012. Av dessa avses att annulleras. När det gäller frågan om hur man ska hantera överskottet av enheter från de projektbaserade flexibla mekanismerna CDM och JI på sammanlagt ca klargörs inte detta i propositionen. har ratificerat och dess Kyotoprotokoll. Genom att godkänna Dohaändringen möjliggör ikraftträdandet av en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. Som regeringen anför i propositionen var de beslut om en andra åtagandeperiod som fattades vid klimatkonventionens och Kyotoprotokollets partsmöten i och i avgörande för att få till förhandlingar om en ny global, rättsligt bindande klimatöverenskommelse under den s.k. ad hoc-gruppen för Durbanplattformen för förstärkta insatser. Alltså är det viktigt att EU och dess medlemsstater skyndsamt ratificerar Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod för att visa att de står bakom sina åtaganden och för att skapa förtroende hos utvecklingsländerna. Detta är av särskild vikt inför den stundande partskonferensen för klimatkonventionen som hålls i där den nya klimatöverenskommelsen ska antas. Efter att godkänt Dohaändringen kommer att kunna bidra positivt till EU:s mål om ratifikation före partskonferensen i och det interna arbetet inom EU. Som regeringen anför bör godkännande gälla under förutsättning att ett slutligt beslut har fattats inom EU om hur EU, dess medlemsstater och ska fullgöra sina gemensamma utsläppsminskningsåtaganden (för 315 ) i enlighet med tabell 1 i bilaga I till principbeslutet om EU:s ingående av Dohaändringen. EU, dess medlemsstater och avser att gemensamt fullgöra sina åtaganden under den andra åtagandeperioden. För att så ska kunna ske krävs att villkoren för deltagande i detta fullgörande regleras och att bidrar till fullgörandet av unionens rapporteringsskyldighet, vilket är syftet med . Genom att godkänna möjliggör att EU, dess medlemsstater och ingår Dohaändringen och gemensamt fullgör sina åtaganden under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. godkännande bör gälla under förutsättning att ett slutligt beslut har fattats inom EU om hur EU, dess medlemsstater och ska fullgöra sina gemensamma utsläppsminskningsåtaganden i enlighet med tabell 1 i bilaga I till principbeslutet om EU:s ingående av Dohaändringen. Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens förslag om godkännanden av Dohaändringen och . Som anförs i propositionen innehåller Kyotoprotokollet och tillhörande beslut regler och begränsningar för hur Kyotoenheter från CDM- och JI-projekt får hanteras om de inte används för att fullgöra åtagandet för den första åtagandeperioden. Efter det att tilläggsperioden för uppfyllandet av åtagandena har avslutats och rapporten om avräkningen har granskats kommer en period när enheter kan föras över (s.k. carry-over) till den andra åtagandeperioden under Kyotoprotokollet. För del innebär reglerna för överföring till nästa period att 9 379 714 certifierade utsläppsminskningar (certified emission reduction, CER) och 9 379 714 utsläppsminskningsenheter (emission reduction unit, ERU) får föras över till den andra åtagandeperioden. En del av utrymmet för överföring av CER och ERU kan dock behöva användas för att överföra enheter från verksamhetsutövarna i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Regler som klargör hur medlemsländerna ska hantera de enheter som härstammar från verksamhetsutövare i handelssystemet diskuteras inom EU. Som regeringen anför går det att besluta om hur innehav av förvärvade Kyotoenheter ska hanteras först när detta är klarlagt och det är känt vilket utrymme för överföring av enheter som då blir kvar. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:3064 (V) yrkande 1. Det globala samarbetet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om internationellt klimatarbete, nytt globalt klimatmål, bördefördelning, bokföringsregler, klimatfinansiering och jämställdhet i klimatpolitiken. Jämför reservationerna 2 (M, C, FP, KD), 3 (V), 4 (SD), 5 (V), 6 (V) och 7 (V). Enligt partimotion 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 9 har ett ansvar för att driva på det internationella klimatarbetet. bör vara pådrivande för att EU ska driva en ambitiös linje i de internationella klimatförhandlingarna så att tvågradersmålet kan uppnås. De svenska klimatinvesteringarna i andra länder bör fortsätta genom bl.a. internationella klimatkrediter och fortsatt höga ambitioner för det svenska och europiska klimatbiståndet. kan samverka med nyckelländer och aktörer som driver på för en proaktiv klimatpolitik. behöver arbeta i parallella spår för att länder, kommuner och företag ska vidta klimatfrämjande åtgärder som går långt utöver det som bestäms av . bör driva klimatfrågorna inom ramen för alla relevanta internationella och bilaterala samarbeten. Enligt motion 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 i denna del bör vara pådrivande i det internationella klimatarbetet för att åstadkomma ett ambitiöst globalt klimatavtal där de största utsläppsländerna tar ett betydande ansvar. Inför i bör EU befästa sitt ledarskap. Den internationella koalition som varit med och startat, som syftar till att begränsa kortlivade klimatgaser som sot och metan i atmosfären, ska öka sina insatser. Takten i utfasningen av länders fossilbränslesubventioner måste öka. Likaså måste fler finansinstrument och investeringsmodeller återspegla vinsterna med att agera för klimatet. Enligt partimotion 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 1 bör inför klimatmötet i , COP 21, och dess efterföljare kräva ett nytt globalt klimatmål. Det finns en vetenskaplig solid grund för en målsättning om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 ppm. bör inför förhandlingarna på klimatmötet i , COP 21, ansluta sig till de forskare, nationer och organisationer som kräver detta klimatmål. Bördefördelningen i klimatavtal m.m. I partimotion 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att bör verka för att det internationella klimatavtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och vara rättvist i så måtto att industriländer ska ta ett större ansvar än utvecklingsländer. Enligt samma motion yrkande 2 bör verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande klimatavtal. I metoden etableras en global utsläppsbudget och krav på att utsläppsminskningen och finansieringen fördelas mellan länder efter historiskt ansvar och ekonomisk förmåga. I˗länderna har fyllt en mycket stor del av det totala utsläppsutrymmet och därmed begränsat andra länders utveckling. I en strävan efter att utsläppen per capita ska jämnas ut mellan länder är det därför rimligt att hänsyn även tas till det historiska ansvaret. Enligt motion 2014/15:2834 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör regeringen i EU och i globala förhandlingar verka för att bördefördelningen när det gäller minskade utsläpp av klimatgaser ska ha en tydlig koppling till nationernas faktiska utsläpp. Eftersom vi i endast står för av värdens totala utsläpp av växthusgaser är det inte rimligt att vi ska krävas på större utsläppsminskningar än andra länder. Regeringens linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de som släpper ut mest också ska göra de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. I yrkande 12 i motionen anförs att bör verka för att det internationella avtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara bindande och att avtalet så långt det är möjligt ska vara rättvist på så vis att det är de som släpper ut mest som också ska minska sina utsläpp mest. Det är först när man har ett bindande avtal på global nivå som alla länder av större vikt anslutit sig till som man kan uppnå en rättvisare bördefördelning som inte snedvrider konkurrensen på världsmarknaden. Enligt partimotion 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 9 bör verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna. För att uppnå rättvisa klimatavtal måste hänsyn tas till den rika världens ökade konsumtion, eftersom en stor del av de globala koldioxidutsläppen kommer från produktion av varor som konsumeras i ett annat land. Enligt yrkande 15 i motionen bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik om växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Enligt partimotion 2014/15:136 (V) av m.fl. yrkande 10 bör i internationella klimatförhandlingar verka för en klimatfinansiering utanför det ordinarie biståndet med nya additionella medel. Vid klimatkonventionens toppmöte i enades länderna om en handlingsplan för hur den rika världen ska stödja de som drabbas värst av klimatförändringarna. Handlingsplanen slår fast att de rika länderna måste hjälpa de fattiga med finansiellt stöd och ny teknik, och man konstaterar att resurserna måste vara tillräckliga, förutsebara och beständiga. I partimotion 2014/15:136 av m.fl. (V) yrkande 12 anförs att bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt. Alla mekanismer och finansieringsinsatser för katastrofhantering, utsläppsminskning eller anpassning kommer att vara otillräckliga om kvinnor inte deltar fullt ut i utformning, beslutsfattande och genomförande. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) att det är en global utmaning att minska utsläppen av växthusgaser och att detta därför kräver globala lösningar. FN:s medlemsländer har enats om att jordens temperaturökning ska hållas under två grader jämfört med förindustriell nivå. FN:s forskningspanel i klimatfrågors (IPCC) senaste rapport visar att det är möjligt att hålla temperaturökningen under två grader, men för att med hög sannolikhet klara detta krävs betydligt mer omfattande globala utsläppsminskningar och insatser i alla länder. De globala utsläppen måste vända nedåt och minst halveras till 2050 för att därefter fortsätta att minska. En ny global och rättsligt bindande överenskommelse om markant minskade utsläpp av växthusgaser efter 2020 är enligt regeringen helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. Regeringen vill enligt propositionen fortsätta att bygga allianser, skapa förtroende och driva på inför klimattoppmötet i och därefter. Förutom de formella klimatförhandlingarna är det av stor vikt att i olika forum samla länder för diskussion och att vidta åtgärder för att kunna nå klimatmålen. Regeringen har tagit fram en svensk strategi för ett framgångsrikt klimatmöte i () Strategin har som övergripande målsättning att i ska resultera i ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal som bidrar till att hålla den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Målsättningen innebär också att avtalet ska skapa förutsättningar för aktörer och ställa krav på länder att ta ansvar i klimatfrågan och att vidta alltmer ambitiösa åtgärder för minskade utsläpp och bidra till ökad resiliens mot klimatförändringarnas effekter. Som ett första delmål i strategin anger regeringen en ökad ambitionsnivå för utsläppsminskningar. I det internationella klimatarbetet ska bl.a. använda sitt inflytande i det multilaterala samarbetet och de internationella finansiella institutionerna för att fasa ut stöd till subventioner av fossila bränslen och för ökade investeringar i förnybar energi. Inom den tredje konferensen om utvecklingsfinansiering och FN:s post-2015-agenda bör och EU vara pådrivande för att identifiera styrmedel som syftar till att integrera klimat, miljö och hållbarhet inom olika politikområden och sektorer på olika nivåer och därmed styra om finansiella flöden. ska även fortsätta att arbeta med insatser för internationella klimatinvesteringar med utvecklingsländer och genom att stödja insatser inom utvecklingssamarbetet som bidrar till utsläppsminskningar och koldioxidsnål utveckling. ska bidra till en globalt mer tillgänglig och billig miljö- och klimatvänlig teknik bl.a. genom förhandlingarna om tullsänkningar på miljö- och klimatrelaterade varor som planeras avslutas i samband med möte . gör enligt strategin en särskild strategisk satsning för att stödja utvecklingsländernas klimatansträngningar och deras möjlighet att bidra till ett nytt klimatavtal i . Satsningen görs inom ramen för det biståndsanslag som Miljö- och förfogar över. Strategins andra delmål är att skapa stärkta allianser för ett klimatavtal och globalt hållbar utveckling. behöver särskilt bidra till att stärka samarbetet med de minst utvecklade länderna och de som är mest utsatta för klimatförändringarnas effekter. Finansiellt stöd, teknikutveckling och teknikspridning samt kapacitetsutveckling för klimatanpassning och för att nå en koldioxidsnål utveckling är särskilt viktigt för fattiga och särskilt utsatta länder. Klimatfrågan prioriteras därför inom det svenska bi- och multilaterala utvecklingssamarbetet, vilket gör till en trovärdig allianspartner. ska även bygga förtroende genom sitt agerande inom närliggande internationella processer. bör verka för att klimatanpassning får en större politisk vikt och förstärks i EU:s kommunikation för att möjliggöra ett klimatavtal i . Regeringen ska verka för att säkra en fortsatt ambitiös finansiering av insatser för anpassning framför allt i sårbara och fattiga länder. Regeringen ska också främja teknikutveckling, teknikspridning och kapacitetsutveckling som är viktiga verktyg för länders omställning mot ett hållbart samhälle med låga utsläpp samt för att öka motståndskraften mot klimatförändringarnas effekter. Inför ska verka för att EU fortsätter att identifiera och genomföra strategier och åtgärder för att öka klimatfinansieringen före och efter 2020 från olika finansieringskällor. Rådsslutsatserna från miljörådet , liksom de om klimatfinansiering som antas av , är särskilt viktiga. ska delta aktivt i vängrupper såsom Cartagenadialogen som bl.a. omfattar länder från , och , och Friends of Workstream 2. De nordiska länderna har stort förtroende bland utvecklingsländer och tillväxtekonomier. Det nordiska samarbetet ska utnyttjas för att bygga allianser, dialog och informationsutbyte, bl.a. med dessa länder, och för att främja konkreta åtgärder genom att dela erfarenheter och samarbeta kring innovationer, investeringar och styrmedel. kommer att bidra inför med en förstärkt klimatdiplomati i enlighet med den handlingsplan som tagits fram inom EU. Det tredje delmålet i strategin är att nå ett dynamiskt avtal som stöder ökade klimatåtgärder .