bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — Det har enligt motionären framkommit att små svensk-finska friskolor har haft svårigheter att få tillstånd att starta sin verksamhet och motionären vill se en genomlysning av orsakerna till detta. I motion 2014/15:158 av (M) anför motionären att fristående skolor bör inkluderas i lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Enligt motionären bör statens roll begränsas till auktorisation och inspektion av skolor och en kommun bör inte ha möjlighet att lägga ett veto mot etableringen av en fristående skola. I motion 2014/15:2874 av (M) yrkande 6 anför motionären att en översyn bör göras av reglerna om tillståndsgivning för friskolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. I yrkande 7 anför motionären att man bör överväga möjligheten att tillåta kommunala och fristående skolor att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor. Motionären anser att lagstiftningen förhindrar att t.ex. kommunala och fristående skolor samarbetar om vilka kurser som ska erbjudas eleverna inom ramen för det individuella valet. I motion 2014/15:2950 av m.fl. (SD) anför motionären att det bör införas ett förbud i skollagen (2010:800) mot finansiering av friskolor och fristående förskolor med bidrag och lån från aktörer utanför . Undantag ska kunna göras för de skolor som klassas som internationella, International Baccalaureate och skolor utomlands avsedda för svenska elever. I motion 2014/15:2997 av m.fl. (SD) efterlyser motionären en hårdare granskning av de konfessionella friskolorna och framför att de bör följa styrdokument och lagstiftning. Motionären vill också att regeringen tillsätter en utredning för att klargöra förhållandena på de konfessionella friskolorna. Bakgrund och gällande rätt Skolor som drivs av en enskild huvudman har funnits i . Genom den s.k. friskolereformen blev det möjligt för andra än kommuner, landsting och staten att bedriva skolverksamhet med offentlig finansiering (prop. 1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, rskr. 1991/92:346). För att lika villkor ska gälla så långt som möjligt oberoende av huvudman förtydligades reglerna om kommunernas bidrag till fristående skolor och fritidshem (prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09: 280) och när det gäller annan enskild pedagogisk verksamhet (prop. 2009/10:157, bet. 2009/10:UbU22, rskr. 2009/10:322). skollag (1985:1100) fanns det i 9 kap. en särskild reglering av fristående skolor. I och med skollag (2010:800) gäller i huvudsak samma regelverk för kommunala skolor och fristående skolor. beslutade den förra regeringen kommittédirektiv om att en parlamentarisk kommitté skulle se över regler och villkor för fristående skolor m.m. (dir. 2011:68). Regeringen beslutade också tilläggsdirektiv om förlängd utredningstid (dir. 2012:101, dir. 2013:24, dir. 2013:42 och dir. 2013:69). Kommittén, som antog namnet (U 2011:04), överlämnade betänkandet Friskolorna i samhället (SOU 2013:56). Till grund för förslagen låg en uppgörelse mellan de sex partierna , som presenterades . I betänkandet finns en reservation från och en från . Det finns också ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna och och ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna. Den förra regeringen överlämnade propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112) till . Propositionen tog upp alla frågor som fanns med i betänkande (SOU 2013:56). Ett antal frågor rörde endast skolor med enskild huvudman (fristående skolor), medan frågor om tillsyn, information och insyn rörde alla skolor oavsett huvudman. Förutom lagförslagen om bl.a. samråd och etableringskontroll presenterade regeringen förordningsbestämmelser och utredningar som pågick eller aviserades (se nedan). beslutade enligt regeringens förslag (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Grundläggande regler om godkännande av enskilda huvudmän finns i 2 kap. 5–7 §§ skollagen (2010:800). Enligt 5 § får enskilda efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. Av 7 § framgår att Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Ärenden om godkännande av enskild som huvudman för förskola handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas. Godkännande ska lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt (5 §). Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet (5§). Nya bestämmelser om samråd och etableringskontroll gäller nya bestämmelser i skollagen (2010:800) om att en nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd mellan den enskilde huvudmannen och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Vidare gäller att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar. Skolinspektionen kan återkalla godkännandet om huvudmannen varken vid etableringskontrollen eller efter ett föreläggande kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Nya bestämmelser om när en huvudman senast ska starta en fristående skola gäller nya bestämmelser i skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) om när en huvudman senast ska starta en fristående skola. När en enskild huvudman har godkänts för en utbildning ska utbildningen starta senast vid början av det läsår som inleds efter godkännandet. Den förra regeringen beslutade om dessa förordningsändringar. Insyn i fristående skolor förtydligades bestämmelserna i skollagen (2010:800) om kommunernas rätt till insyn i de fristående skolornas verksamhet. Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och tillgodose allmänhetens behov av insyn. En ny bestämmelse om uppgiftsskyldighet har också införts i skollagen . En huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska till lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för allmänhetens insyn. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om vilka uppgifter som ska lämnas. fick i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla ett nytt informationssystem som möjliggör jämförelser mellan skolor, i enlighet med vad som anges i propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112). Systemet ska vara i drift . Enligt propositionen bör systemet innehålla information om skolors organisation, resultat och utbildningsutbud, upplevd kvalitet, ekonomisk information samt eventuella förelägganden från Skolinspektionen. Ekonomisk information bör redovisas på huvudmannanivå och på skolenhetsnivå. Informationen bör redo-visas i lättillgänglig form på en webbsida samt erbjuda goda sökmöjligheter för allmänheten. En utredning tillsattes för att skyndsamt utreda hur ekonomisk information ska kunna lämnas och redovisas på skolenhetsnivå, den s.k. (dir. 2014:126). Uppdraget utvidgades och utredningstiden förlängdes då till (se nedan). Som en följd av friskoleöverenskommelsen utreds hur offentlighetsprincipen kan införas i fristående skolor (dir. 2014:91). Uppdraget ska redovisas . Ett förslag om ett stärkt meddelarskydd för anställda i bl.a. fristående förskolor och skolor har lämnats av i betänkandet Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (SOU 2013:79) som remissbehandlades . Som en följd av friskoleöverenskommelsen utreds också hur en öppen redovisning av kostnader och intäkter på skolenhetsnivå kan införas, den s.k. (dir. 2014:126). Regeringen beslutade om ett utvidgat uppdrag och en förlängd utredningstid för uppdraget (dir. 2015:37). En del av det utvidgade uppdraget är att utreda hur kommuner kan ges ett avgörande inflytande över nyetableringar av skolor som är avsedda att drivas med vinstsyfte och lämna nödvändiga författningsförslag. Den reglering som utredaren ska föreslå ska inte omfatta icke-kommersiella aktörer. Uppdraget ska redovisas . (Fi 2012:11) tillsattes (dir. 2012:131, dir. 2014:3, dir. 2014:141 och dir. 2015:1). Den överlämnade sitt betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7) . Utredningen föreslår bl.a. att insikt, erfarenhet och lämplighet samt ekonomiska förutsättningar för en långsiktig verksamhet ska krävas av huvudmän för fristående skolor och förskolor. Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras (dir. 2015:22). Syftet med utredningen är att säkerställa dels att offentliga medel används till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo, dels att eventuella överskott som huvudregel ska återföras till den verksamhet där de uppstått. Utredningen ska föreslå hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att den säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekonomisk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. De nya reglerna ska omfatta bl.a. verksamhet inom skolväsendet. Uppdraget ska redovisas . Lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) När det gäller utförare inom viss hälso- och sjukvård och kan landsting, regioner och kommuner tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Den innebär att patienten eller den enskilda brukaren kan välja och välja om utförare och att ersättningen till utföraren följer patientens eller den enskilda brukarens val. För verksamheter som regleras i skollagen (2010:800) gäller en annan ordning. Valet av förskola, grundskola och gymnasieskola regleras i skollagen. Elever och föräldrar har enligt denna lag möjlighet att välja fristående förskolor, grundskolor och gymnasieskolor. Dessa skolor bedriver sin verksamhet och får bidrag under förutsättning att de följer gällande regelverk. I 23 kap. skollagen (2010:800) finns det bestämmelser om utbildning på entreprenad. Med entreprenad avses att kommuner, landsting och enskilda huvudmän i vissa fall med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (23 kap. 1 §). Vid entreprenad behåller således skolhuvudmannen sitt ansvar för utbildningen och är därmed ansvarig för elevens undervisning. Enligt regleringen kan de som överlämnar uppgifter på entreprenad endast vara kommuner, landsting och enskilda huvudmän medan de som får åta sig att utföra uppgifterna endast kan vara enskilda fysiska eller juridiska personer. Möjligheterna att överlämna undervisning på entreprenad är mycket begränsade. De uppgifter som får överlämnas på entreprenad inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får inte vara hänförliga till undervisningen (23 kap. 3 §). Uppgifter som kan tänkas komma att med stöd av denna bestämmelse överlämnas på entreprenad är exempelvis skolmåltider, skolskjuts och elevhälsa (se prop. 2009/10:165, s. 872). Inom gymnasieskolan får endast uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad (23 kap. 4 § första stycket). Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får en enskild huvudman överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad (23 kap. 4 § andra stycket). Genom ändringar i 23 kap. 1 och 4 §§ skollagen som träder i kraft kommer inom , gymnasieskolan och gymnasiesärskolan uppgifter som avser fjärrundervisning att få överlämnas till staten på entreprenad. Sådana uppgifter får inte överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person. (Se prop. 2014/15:44, bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141.) genomfördes den s.k. friskolereformen i . I och med skollag gäller i huvudsak samma regelverk för kommunala skolor och fristående skolor. Utskottet kan konstatera att av eleverna (126 000 av 921 000 elever) under detta läsår går i fristående grundskolor och ungefär en fjärdedel av gymnasieeleverna (83 400 av 323 700 elever) går i en fristående gymnasieskola enligt officiella statistik. När det gäller yrkanden om ökad insyn i skolornas ekonomi kan utskottet konstatera att en ny bestämmelse om skolhuvudmännens skyldighet att lämna uppgifter till om bl.a. ekonomiska förhållanden har införts i skollagen och att har i uppdrag att utveckla ett nytt informationssystem som möjliggör jämförelser mellan skolor och som ska vara i drift . När det gäller yrkanden om att ett meddelarskydd ska införas för anställda i fristående skolor hänvisar utskottet till att en utredning i frågan överlämnades till regeringen och remissbehandlades . När det gäller yrkanden om att offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor vill utskottet avvakta den utredning om detta som pågår. När det gäller yrkanden om ett långsiktigt ägaransvar och prövning av huvudmannens lämplighet vill utskottet avvakta beredningen av den överlämnade . När det gäller frågan om kommunernas inflytande över etableringen av fristående skolor vill utskottet avvakta den pågående som fått sitt uppdrag förlängt och utvidgat till att även omfatta denna fråga. När det gäller yrkanden om tillståndsgivning och granskning vill utskottet hänvisa till den ordning som gäller och ser inte något skäl att vidta någon åtgärd. Yrkandet om ett förtydligande i skolförordningen respektive gymnasieförordningen om när en huvudman senast ska få starta en fristående skola tillgodoses enligt utskottet av de nya bestämmelser i skolförordningen och gymnasieförordningen som den förra regeringen beslutade. När det gäller yrkandet om att lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) även bör omfatta skolan ser utskottet inte något skäl att ändra den ordning som gäller för verksamheter som regleras i skollagen (2010:800). När det sedan gäller yrkandet om att man bör överväga möjligheten att tillåta kommunala och fristående skolor att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor anser utskottet att det är viktigt att frågan utreds grundligt. Utskottet vill därför upplysa om att har gett regeringen till känna att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (se bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141). Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:23 (FP) yrkande 4, 2014/15:158 (M), 2014/15:2838 (M, FP, C, KD) yrkandena 2, 3, 4, 5 och 6, 2014/15:2839 (M, FP, C, KD) yrkandena 27, 28 och 29, 2014/15:2874 (M) yrkandena 6 och 7, 2014/15:2943 (SD) yrkandena 1 och 4, 2014/15:2950 (SD) och 2014/15:2997 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om val av skola. Jämför reservationerna 17 (SD), 18 (C), 19 (V) och 20 (M, C, FP, KD). I partimotion 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 1 anför motionärerna att utgångspunkten bör vara att varje elev placeras i en grundskola så nära hemmet som möjligt. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma med alternativa önskemål som bör tillgodoses så långt det är möjligt. Geografisk närhet ska ge företräde om fler elever än det finns plats för önskar gå i en grundskola. gäller närhetsprincipen endast de kommunala skolorna, medan de fristående skolorna har möjlighet att använda sig av andra antagningsregler, t.ex. ett kösystem. I kommittémotion 2014/15:2838 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 1 anför motionärerna att det fria skolvalet bör behållas. Det fria skolvalet är mycket uppskattat av elever och föräldrar, menar motionärerna. Det ger inflytande över det egna barnets skolgång. Motionärerna framhåller att barn är olika och har olika behov. Yrkande 26 i flerpartimotion 2014/15:2839 av samma motionärer är likalydande. I kommittémotion 2014/15:2838 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 7 anför motionärerna att det bör finnas lättillgänglig och relevant information om alla skolor och om vilka fristående och kommunala utbildningar som erbjuds i kommunen så att det blir lättare för föräldrar och elever att välja skola. Yrkande 30 i flerpartimotion 2014/15:2839 av samma motionärer är likalydande. I kommittémotion 2014/15:2943 av m.fl. (SD) yrkande 2 anför motionärerna att en skola endast undantagsvis bör kunna skapa klasser eller skolor för t.ex. barn med särskilda behov. Den huvudman som vill skapa en sådan klass eller skola, och därmed begränsa mottagandet till vissa elevgrupper, ska behöva söka tillstånd hos Skolinspektionen. Denna princip ska enligt motionärerna gälla såväl grundskolor som gymnasieskolor och såväl fristående skolor som kommunala skolor. I motion 2014/15:2874 av (M) yrkande 5 anför motionären att en översyn av regelverket bör övervägas när det gäller grundskoleelevers möjlighet att gå i en skola i en annan kommun än den där man är folkbokförd. kan man enligt motionären endast välja en skola i en annan kommun om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. En sådan reglering sätter den kommunala planeringsprocessen före den enskildes val, menar motionären. I motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 4 anför motionären att det fria skolvalet bör värnas. Det är viktigt för individens möjligheter att välja den skola som passar bäst, anser motionären. Motionären menar också att konkurrens ger högre kvalitet i både friskolor och kommunala skolor. I yrkande 6 anför motionären att det fria skolvalet bör utvecklas med hjälp av bättre information, bättre kvalitetsjämförelser och en förtroendefull samverkan mellan kommunala och fristående huvudmän samt myndigheter som är viktiga för skolan. Bakgrund och gällande rätt Möjlighet att välja skola överlämnade regeringen propositionen Valfrihet i skolan (prop. 1992/93:230) till , som beslutade att införa en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406). blev det möjligt för eleverna att välja en annan skola än den som låg närmast. Det gick att välja en skola både i och utanför hemkommunen. I samband med behandlingen av propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2014/15:112) beslutade att skollagen ska reglera att kommuner ska vara skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. En skolhuvudman ska vara skyldig att till lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för allmänhetens insyn. Bestämmelserna träder i kraft och tillämpas på utbildningar som påbörjas efter (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). ska enligt uppdrag i regleringsbrevet utveckla ett nytt informationssystem som möjliggör jämförelser mellan skolor i enlighet med vad som anges i propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112). ska samråda med berörda myndigheter för uppdragets genomförande. Systemet ska vara i drift . Mottagande och placering vid en skolenhet Av 10 kap. 24 § skollagen (2010:800) framgår att det är hemkommunen som ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska enligt bestämmelsen fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. Enligt 10 kap. 25 § skollagen har en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Särskilda skäl kan vara bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer. Prövningen ska göras av den kommun där barnet önskar fullgöra sin utbildning. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagandet är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte (se prop. 2009/10:165 s. 737). I 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen, eller det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. För fristående grundskolor gäller att om det finns fler sökande än antalet platser ska urvalet göras på de grunder som Skolinspektionen godkänner (10 kap. 36 §). Skolinspektionen har godkänt bl.a. kötid och syskonförtur som grunder för urval. Hur ett kösystem ska vara organiserat och dokumenterat är oreglerat. Regeringen beslutade om ett utvidgat uppdrag och en förlängd utredningstid för den s.k. (dir. 2015:37). För att säkerställa att alla elever har lika tillgång till utbildning och att alla skolor är öppna för alla behöriga sökande bör det utredas hur det kan säkerställas att elever i enskilt bedrivna förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor antas enligt gällande bestämmelser om lika tillgång till utbildning. En lösning som ska övervägas är att lägeskommunen görs ansvarig för administrationen av köer och antagning av elever även till de fristående skolor som är belägna i kommunen. Utredaren ska därför utreda alternativa regleringar som syftar till att säkerställa att elever i fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor antas i enlighet med skollagen och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Begränsat mottagande till vissa elevgrupper I skollagen (2010:800) finns det en bestämmelse som ger fristående grundskolor möjlighet att begränsa utbildningen till att avse vissa årskurser, elever som är i behov av särskilt stöd och vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för (10 kap. 35 § skollagen). En motsvarande möjlighet infördes för fristående gymnasieskolor i 15 kap. 33 § skollagen (prop. 2011/12:49, bet. 2011/12:UbU10, rskr. 2011/12:151). Syftet med de nya reglerna var att skapa samma villkor för kommunala skolor som för friskolor samt att ge eleverna större möjlighet att välja mellan olika skolor. införde en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola. Utskottet ser inte skäl att ändra denna reglering, vilket är i linje med ett antal yrkanden om att det fria skolvalet ska finnas kvar.