bet · H201FiU22 · 2015-04-10 00:00:00 — Åtgärder som genomfördes under den förra mandatperioden, som högre kapitaltäckningskrav i banksektorn och lånetak vid bostadsköp, har varit välkomna, men enligt motionären behövs fler insatser för att hushållens skuldökningstakt ska minska. (S) anför i motion 2014/15:2091 att regeringen bör se över möjligheten att vidta andra åtgärder än bolånetaket för att minska den totala skuldsättningen. Det kan exempelvis handla om ett obligatoriskt amorteringskrav vid stora lån. I kommittémotion 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 2 framhålls att det bör införas ett amorteringskrav mot bakgrund av hushållens höga skuldsättning och för att motverka en eventuell bostadsbubbla. Också (SD) framför i motion 2014/15:2870 att ett lagstadgat amorteringskrav på bostadslån bör införas för att minska nybelåning och risken för en bostadsbubbla. (M) framför i motion 2014/15:2209 att banker och andra kreditinstitut borde vara skyldiga att redovisa vilka borgensåtaganden och andra ansvarsförbindelser deras kunder har i form av en årlig engagemangsrapport. Enligt motionären vittnar både konkursförvaltare och kronofogdar om att många privatpersoner i stor utsträckning är ovetande om sina borgensåtaganden. Motion 2014/15:1445 av och (båda S) tar upp problemet med s.k. evighetsgäldenärer och behovet av åtgärder för att skapa ett ekonomiskt och socialt hållbart kreditsystem. Enligt mo-tionärerna behövs ett regelverk för hantering av ett såväl ekonomiskt som socialt hållbart kreditsystem som gör det möjligt för människor som hamnar i skuldfällan att komma tillbaka till en hälsosam ekonomisk situation. (M) anser i motion 2014/15:2307 att regeringen bör se över möjligheten att använda befintliga data för att underlätta övervakningen av det finansiella systemet. Det finns enligt motionären behov av en regelbunden statistik över hushållens skuldsättning. Data över hushållens skuldsättning finns hos Upplysningscentralen (UC) och den kan med fördel behandlas av () utan avsteg från personlig integritet, menar motionären. I motion 2014/15:159 av (M) framförs att statens innehav i () bör avyttras i sin helhet eller i form av en majoritetspost. är en icke obetydlig spelare på bostadsmarknaden, och staten bör enligt motionären inte riskera svensk ekonomisk stabilitet och bidra till en osund utveckling av hushållens skuldsättning och huspriser. Finn (M) anför i motion 2014/15:2882 att en utredning bör tillsättas för att se över möjligheterna för fler att bygga en ekonomisk buffert. Ett alternativ till att använda intäkter från försäljning av statliga företag till att minska statsskulden ytterligare skulle enligt motionären vara att låta intäkterna tillfalla folket. De exakta formerna för detta bör utredas närmare. Regeringens planerade åtgärder mot överskuldsättning Enligt svaret på en skriftlig fråga till finansmarknadsminister från arbetar regeringen med att ta fram en strategi mot överskuldsättning som inrymmer såväl förebyggande och stödjande som rehabiliterande åtgärder, liksom med en proposition som syftar till att hjälpa evighetsgäldenärer ut ur skuldfällan (skriftlig fråga 2014/15:177). Utgångspunkter för arbetet är bl.a. de båda betänkandena Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78) och Ut ur skuldfällan (SOU 2013:72) samt de remissvar som lämnats med anledning av dessa. Målsättningen är att såväl strategin som propositionen ska presenteras . presenterade ett förslag om amorteringskrav på nya bolån. Enligt förslaget ska amorteringskravet gälla för alla nya lån som ges med bostad som säkerhet fr.o.m. . Enligt dämpar ett amorteringskrav skuldsättningen. Lägre skuldsättning ökar enligt hushållens motståndskraft mot störningar och minskar risken för att ekonomi påverkas negativt om något oväntat händer i eller i omvärlden. Nya bolån med en belåningsgrad på ska amorteras ned med av det ursprungliga lånebeloppet . Lån med en belåningsgrad ska amorteras ned med tills den totala belåningsgraden är . Omvärdering av bostaden får göras . Reglerna ska gälla alla banker och kreditmarknadsföretag. Förslaget ska nu remissbehandlas och därefter väntas fatta ett beslut. återkallade det bemyndigande som lämnade till regeringen om att helt eller delvis avyttra statens aktier i (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190). I svaret på en skriftlig fråga till näringsminister från poängterade ministern att är en bank som agerar på en konkurrensutsatt marknad på marknadsmässiga villkor (skriftlig fråga 2014/15:134). har inget samhällsuppdrag. Vidare anförde näringsministern att de statliga bolagen ska agera föredömligt och transparent inom ramen för ett hållbart företagande. Utskottet kan konstatera att en rad åtgärder vidtagits för att minska riskerna i det finansiella systemet och med hushållens skuldsättning. Det handlar bl.a. om bolånetaket och Svenska bankföreningens branschöverenskommelse om individuella amorteringsplaner. presenterade också ett förslag om amorteringskrav på nya bolån som planeras att börja gälla från . Enligt kommer amorteringskravet att dämpa skuldökningstakten hos hushållen. Dessutom arbetar regeringen med att ta fram en strategi mot överskuldsättning, liksom en proposition som syftar till att hjälpa evighetsgäldenärer ut ur skuldfällan. När det gäller det förebyggande arbetet är det inte minst viktigt att konsumenter som börjar få ekonomiska problem lätt kan få tillgång till ett bra konsumentstöd. I regeringens resultatskrivelse om det finansiella systemet som utskottet behandlade redogjordes bl.a. för insatser för stärkt konsumentskydd, som ökad öppenhet och bättre rådgivning samt stärkt tillsyn för snabblån (bet. 2014/15:FiU8, skr. 2013/14:210). Dessutom vill utskottet understryka betydelsen av åtgärder för att lösa bostadsbristen. Bostadsbristen skapar långa köer till hyresrätter och driver upp priserna på bostäder, vilket i sin tur leder till ökad skuldsättning bland hushållen. För att långsiktigt minska riskerna i det finansiella systemet och med hushållens skuldsättning krävs ett ökat bostadsbyggande, inte minst av hyresrätter. Utskottet välkomnar att regeringen har aviserat ytterligare initiativ för att öka byggandet och motverka bostadsbristen. I frågan om statistik över hushållens skuldsättning vill utskottet påminna om att det införts ett rättsligt ramverk och en databas hos SCB för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (prop. 2013/14:161, bet. 2013/14:FiU31). och har direktåtkomst till databasen. Olika uppgifter om hushållens tillgångar och skulder bygger på personuppgifter, och bl.a. av sekretesskäl finns ett uttryckligt förbud mot att behandla personuppgifter i databasen. gäller att både riksbankslagen och andra lagar som reglerar skyldigheten att lämna uppgifter till och ger båda myndigheterna möjligheter att begära in personuppgifter. har exempelvis , senast , presenterat en omfattande undersökning av hushållens lån hos de åtta största bankerna. Uppgifterna är månatliga och täcker . Vad gäller roll på bostadsmarknaden är det enligt utskottet viktigt att detta bolag, i likhet med andra aktörer på marknaden, inte bidrar till en osund utveckling som resulterar i samhällsekonomiska obalanser. De statligt ägda bolagen ska agera föredömligt och transparent inom ramen för ett hållbart företagande. återkallade det bemyndigande som tidigare lämnat till regeringen om att helt eller delvis avyttra statens aktier i . Utskottet ser ingen anledning att ändra på detta beslut utan menar att har en viktig roll att fylla när det gäller att skärpa konkurrensen på bolåne- och inlåningsmarknaderna. Utskottet anser att det är viktigt att föra en aktiv politik som motverkar växande inkomstklyftor och bidrar till ett hållbart samhälle och ett land som håller ihop. Däremot anser utskottet inte att det vore lämpligt att utreda hur intäkter från försäljning av statliga bolag skulle kunna användas för att fler ska bygga en ekonomisk buffert. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att tillsätta en parlamentarisk utredning om uppdelning av banker. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående förhandlingar på EU-nivå om ett förordningsförslag gällande strukturella reformer i europeiska kreditinstitut. Jämför reservation 3 (V). m.fl. (V) framför i kommittémotion 2014/15:83 att regeringen skyndsamt bör tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att ta fram ett lagförslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet. Bland annat talar den implicita bankgarantin enligt motionärerna för en uppdelning av banker för att undvika att staten subventionerar privata företags finansiella spekulation. Ytterligare ett skäl för att införa en lag om bankdelning är risken för intressekonflikter eftersom bankerna med den nuvarande affärsmodellen både placerar pengar för kundernas räkning och handlar för egen räkning. presenterade ett förslag till förordning om strukturella reformer i europeiska kreditinstitut (KOM(2014) 43). Förslaget innebär ett förbud för kreditinstitut som uppfyller vissa tröskelvärden att bedriva handel för egen räkning. Om tillsynsmyndigheten anser att sådan verksamhet bedrivs måste denna verksamhet avyttras, avvecklas eller förläggas till en separat kapitaliserad legal enhet. Förordningsförslaget är en uppföljning av den s.k. Liikanenrapporten om strukturreformer i banker som presenterades . Förordningen syftar till att reducera kopplingarna inom det finansiella systemet och därigenom sannolikheten för smittoeffekter vid kris. Den syftar även till att reducera bankers risktagande med kapital som enligt uppfattning är subventionerat genom implicita och explicita statsgarantier. Förslaget har behandlats i en faktapromemoria från reger-ingen (2013/14:FPM59). Utskottet hade överläggningar med regeringen om förslaget till förordning . Regeringen ansåg bl.a. att eftersom få kriser uppstått i kreditinstitutens tradingverksamhet är det inte säkert att en uppdelning löser det s.k. too-big-to-fail-problemet. Vidare angav regeringen att en separation kan försvaga bankernas balansräkningar, vilket i sin tur kan leda till bl.a. minskad tillgång till kapital och till mindre diversifierade banker med minskad motståndskraft mot kriser. Regeringen ansåg det lämpligare att arbeta med åtgärder som kapitalkrav och separation efter bedömning. Regeringen menade också att beslut om separation bör baseras på institutets risktagande och inte dess storlek. Regeringen fick vid överläggningarna stöd av utskottet för sin ståndpunkt i frågan. informerades utskottet av finansmarknadsminister om det aktuella läget i förhandlingarna om förslaget till förordning. Förhandlingar pågår i rådet. Flertalet medlemsstater har i likhet med invändningar bl.a. mot den automatiska separationen. Enligt regeringens aktuella ståndpunkt kan det ifrågasättas huruvida förslaget kommer , med tanke på alla andra förslag på området som är under genomförande och vars effekter ännu inte är fullt synliga och heller inte har utvärderats. Förslaget lades dessutom fram innan många av de nuvarande finansregleringarna hade kommit på plats. Vidare anser regeringen att det hade varit lämpligare att arbeta med exempelvis högre kapitalkrav på vissa verksamheter inom befintliga och kommande regelverk, vilket Liikanenrapporten föreslog som ett alternativ. Slutligen är det enligt regeringen mycket viktigt att hänsyn tas till enskilda länders marknadsstrukturer och förslagets påverkan på realekonomin. I synnerhet är det viktigt att säkerställa att länder utanför eurozonen inte missgynnas. Utskottet kan konstatera att det successivt utarbetats ett ramverk för finansiell stabilitet som syftar till att minska risken för att det finansiella systemet drabbas av allvarliga problem. ska även kunna användas vid en eventuell finansiell kris så att återverkningarna på tillväxt och sysselsättning begränsas och eventuella kostnader för skattebetalarna minimeras. Viktiga delar i ramverket är stärkta regelverk, förbättrad tillsyn, förstärkt insättningsgaranti och ett effektivt krishanteringssystem inklusive en stabilitetsfond. Vidare kan utskottet konstatera att frågan om separation av bankverksamhet som motionärerna tar upp är aktuell inom EU genom förordningsförslaget om strukturella reformer i europeiska kreditinstitut. pågår förhandlingar om förslaget i rådet, och utskottet har informerats av regeringen om det aktuella förhandlingsläget. Utskottet kommer sannolikt att få anledning att överlägga med regeringen på nytt i denna fråga när förhandlingarna på EU-nivå framskridit ytterligare och finner ingen anledning att föregripa den processen. Mot den bakgrunden avstyrks motionen. Sparbanker och lokal närvaro av banker Utskottets förslag i korthet avslår motioner om sparbanker och lokal närvaro av banker. Utskottet anser att sparbankerna har en viktig roll att fylla för att bidra till ökad mångfald och konkurrens på den svenska bankmarknaden. Vidare hänvisar utskottet till en kommande utredning om bl.a. kapitaltillskott till sparbanker. Jämför reservation 4 (V). I kommittémotion 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 7 anförs att landsbygden behöver banker med lokal närvaro, stor personkännedom och samhällsengagemang. Enligt motionärerna behövs en översyn av banklagstiftningen för att minska de administrativa bördorna för små lokala sparbanker. I syfte att bredda bankkonkurrensen vill motionärerna att möjligheten till statligt uppstartstöd till lokala banker ses över. Dessutom behövs stärkta möjligheter till kapitalisering av lokala sparbanker. I motion 2014/15:475 av och (båda S) framhålls sparbankernas betydelse för små och medelstora samhällen. Enligt motionärerna bör sparbankerna ges möjlighet att konkurrera på samma villkor som andra banker, utan att sparbankerna ska behöva ombildas till aktiebolag. En möjlighet kan vara att ge sparbankerna rätt att utfärda sparbanksaktier motsvarande egenkapitalbevis eller förlagsinsatser, anser motionärerna. Per Åsling och (båda C) framhåller i motion 2014/15:996 att det finns ett stort behov av att göra det lättare för svenska sparbanker att ta in externt kapital, bl.a. för att främja konkurrensen på bankmarknaden. Sparbankslagen bör ändras så att den möjliggör utgivande av särskilda sparbanksbevis, förlagsinsatser eller andra lämpliga finansiella instrument liknande norska sparbankers egenkapitalbevis. Vidare måste regelverket för banker enligt motionärerna ha en proportionalitet och rimlighet i användningen. Statssekreterare kallades till utskottets sammanträde för att informera om egenkapitalbevis. Statssekreteraren redogjorde för regeringens argument mot att införa egenkapitalbevis som hon framfört i utskottet tidigare. aviserade statssekreteraren att reger-ingen hade för avsikt att tillsätta en utredning för att belysa villkoren för de mindre bankerna till följd av de nya regelverk på bankmarknaden som förhandlats fram inom EU. I betänkande 2013/14:FiU22 ställde sig finansutskottet positivt till att regeringen avsåg att tillsätta en sådan utredning. Utskottet anförde att frågan om de mindre bankernas tillgång till kapital naturligtvis kan belysas i en sådan utredning, men att en annan angelägen fråga ur de mindre bankernas perspektiv var frågan om proportionaliteten i de regelverk som förhandlats fram inom EU och den ökade rapporteringsskyldighet som regelverket innebär. Utskottet betonade vikten av att den aviserade utredningen inte dröjer. Enligt aktuella uppgifter från är det fortfarande aktuellt att utreda frågan om kapitaltillskott till sparbanker. Det ska göras inom ramen för en utredning med anledning av förordningsförslaget om strukturella reformer i europeiska kreditinstitut (KOM(2014) 43), som nämndes ovan. Sparbankerna är i sitt arbetssätt och sin konstruktion unika i jämförelse med andra banker i . Deras betydelse är stor för många små och medelstora samhällen, eftersom verksamheten är lokalt anknuten och väl förankrad i den bygd där sparbankerna verkar. Landsbygden behöver banker med lokal närvaro, stor personkännedom och samhällsengagemang. Sparbanksrörelsen behöver bättre möjligheter att fungera som en utvecklingsmotor i de regioner och kommuner som saknar en lokal sparbank. Utskottet anser att sparbankerna har en mycket viktig roll att fylla för att bidra till ökad mångfald och konkurrens på den svenska bankmarknaden. måste förutsättningarna för att starta och driva bankverksamhet vara konkurrensneutrala, varför eventuella nya finansieringsformer för lokala sparbanker måste passa både nya och befintliga banker. Utskottet har informerats om att regeringen avser att utreda frågan om kapitaltillskott för sparbanker inom ramen för en utredning om förordningsförslaget om strukturella reformer i europeiska kreditinstitut. Det är enligt utskottet angeläget att den utredningen inte dröjer. Förutom de mindre bankernas tillgång till kapital är också frågan om proportionaliteten i de regelverk som förhandlats fram inom EU och den ökade rapporteringsskyldighet som regelverket innebär viktig att beakta. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om lån utan ränta. Utskottet hänvisar till att det redan nu finns möjligheter att införa den här typen av lån inom ramen för den gällande lagstiftningen. I motion 2014/15:2269 av (M) anförs att lagstiftningen bör ses över för att möjliggöra islamisk finansiering, dvs. lån utan ränta. Då islam bl.a. förbjuder räntetransaktioner skulle problemet kunna lösas genom att man i stället för ränta betalar en avgift till banken. En bank kan då köpa en bostad som sedan hyrs av kunden. Islamisk finansiering skulle göra det möjligt för fler svenska invånare att finansiera sitt boende eller företagande, enligt motionären. I en undersökning som gjorde , och vars slutsatser är giltiga enligt myndigheten, konstaterades att det generellt sett inte finns några legala hinder för att driva islamisk bankverksamhet i (Inga hinder för islamisk bankverksamhet i . Enligt normala rutiner kommer dock varje enskild ansökan om bankverksamhet att prövas för sig tillsammans med de produkter och tjänster som banken tänker erbjuda. säger också att det utanför den centrala rörelselagstiftningen som gäller för banker kan finnas vissa delar i annan svensk lag som kan innebära komplikationer. Det gäller primärt på skatte- och konsumentskyddsområdet. Liksom utskottet framhållit vid tidigare tillfällen finns redan möjligheten att införa denna typ av lån inom ramen för den gällande lagstiftningen. Lån utan ränta förekommer i viss utsträckning genom exempelvis medlemsbank. Utskottet avstyrker med detta motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ändra IMF:s lånevillkor. Utskottet hänvisar bl.a. till en översyn som visar att IMF:s låne-program och villkor har blivit mer flexibla och mer anpassade till ländernas specifika situation. Jämför reservation 5 (V). I kommittémotion 2014/15:80 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att Internationella valutafondens (IMF) lånevillkor bör ändras i grunden. Utgångspunkten för IMF, () och EU har enligt motionärerna ofta varit att vanliga löntagare ska betala priset för ekonomiska kriser som skapats av en oreglerad finansmarknad och en oansvarig banksektor. Motionärerna anser i stället att banker, finansinstitutioner och andra aktörer som har bidragit till att skapa den ohållbara skuldsättningen måste bära en större del av kostnaderna. Ekonomiska kriser möts inte genom ensidiga nedskärningar när det finns stora investeringsbehov, enligt motionärerna som också anser att det bör tas större social hänsyn i IMF:s program och att större fokus bör läggas vid jämställdhet mellan kvinnor och män. När utskottet informerades av regeringen om aktuella policyfrågor inför IMF:s och höstmöten framgick bl.a. att IMF ska fokusera på s.k. smartare övervakning, exempelvis att analys och rekommenda-tioner samt råd ska vara bättre anpassade till landspecifika omständigheter (fakta-pm ). Utskottet kan konstatera att det inom IMF pågår en löpande reformering av lånevillkoren. presenterade IMF en översyn av lånevillkoren där den övergripande slutsatsen var att valutafondens låneprogram och villkor blivit mer flexibla och mer anpassade till ländernas specifika situation och problem. Olika sociala utgifter har skyddats i programmen, och i vissa fall har de sociala utgifterna utökats. I vissa program har även investeringsutgifter skyddats för att främja det aktuella landets långsiktiga konkurrenskraft. I IMF:s översyn konstaterades dock att konstruktionen av programmen i länder med stora skulder i bl.a. euroområdet har varit särskilt utmanande, bl.a. på grund av de stora finansiella underskotten, den starkt försämrade externa positionen och risken för spridning till andra länder i unionen. Utskottet anser att det är viktigt att IMF:s utlåning kombineras med villkor och övervakning, bl.a. för att länderna ska komma till rätta med sina problem och för att säkerställa att lånen betalas tillbaka. Det är enligt utskottet också viktigt att IMF fortsätter att kontinuerligt se över utformningen av lånevillkoren och programmen för att göra dem mer effektiva och bättre anpassade till landspecifika omständigheter. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om AP-fondernas verksamhet. Utskottet hänvisar bl.a. till det pågående arbetet med att se över regelverket för AP-fonderna. Jämför reservation 6 (V). I kommittémotion 2014/15:64 av m.fl. (V) lämnas sex yrkanden som rör AP-fonderna. Enligt motionärerna bör Första AP-fonden omvandlas till en fond för samhällsnyttiga investeringar (yrkande 1). AP-fonderna skulle därmed i större utsträckning kunna utnyttjas för en aktiv svensk näringspolitik och förvaltas utifrån långsiktiga, samhällsekonomiska kriterier. I mo-tionen framhålls också att gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska aktiebolag bör höjas (yrkande 2), i syfte att kunna använda AP-fonderna som en del i en strategisk näringspolitik. Dessutom bör regeln som förbjuder AP-fonderna att investera i onoterade bolag avskaffas (yrkande 3), eftersom den hindrar fonderna från att investera i många mindre onoterade bolag inom t.ex. miljöteknik och medicin. I motionen föreslås vidare att AP-fondernas placeringar ska vägledas av nya riktlinjer om miljö och etik (yrkande 4), som bl.a. innebär att miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning. I motionen yrkas också på ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna (yrkande 5) och på att ett oberoende råd bör tillsättas för att följa upp och utvärdera AP-fondernas placeringar och verksamhet (yrkande 6). (M) anför i motion 2014/15:1992 att det behövs ett starkare lagstöd för att förhindra att AP-fondernas pengar används till investeringar i annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital. Motionären hänvisar till att det i debatten framförts tankar om att AP-fonderna kan användas till projekt inom bostadsbyggande eller klimatåtgärder. Varje enskild idé kan i sig vara vällovlig men riskerar att erodera respekten för AP-fondernas grundläggande syfte, enligt motionärerna. Enligt motion 2014/15:2427 av (C) bör privat kapital och pensionsfonderna ges möjlighet att investera i infrastruktur även i . Motionären anser att i mycket högre grad än behöver använda sig av externa finansieringslösningar som exempelvis offentlig–privata samarbeten (OPS). En annan källa till externt kapital är AP-fonderna, som investerar i infrastruktur i andra länder och som enligt motionären borde ges den möjligheten också i . Slutligen anser motionären också att trängselskatt bör användas i högre grad än som medfinansieringskälla. och (båda S) framför i mo-tion 2014/15:2817 att placeringsreglerna för AP-fonderna bör ses över så att mer investeringar kan göras i fastigheter. Därmed skulle AP-fonderna kunna bidra till att skapa fler bostäder.