bet · H201CU8 · 2015-03-26 00:00:00 — Förslaget innebär att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i stiftelserna. När det gäller 6 kap. 4 a § stiftelselagen uttalade regeringen att eftersom stiftelsemodellen valts är den statliga kontrollen över de medel som tillförts stiftelserna begränsad efter det att stiftelserna bildats. Vidare anförs att det visserligen, efter det att stiftelserna bildades, har införts en bestämmelse i stiftelselagen som gör det möjligt för regeringen att på eget initiativ ändra eller upphäva vissa föreskrifter i stiftelseförordnandena för sådana stiftelser som har bildats av staten. Med stöd av denna bestämmelse har alltså regeringen i egenskap av stiftare större möjligheter att påverka stiftelserna även efter det att de bildats. Enligt regeringen bör viss restriktivitet iakttas när det gäller att utnyttja dessa möjligheter. Stiftelseförordnandena bör, enligt regeringen, utformas så att de i huvudsak överensstämmer med hur de såg ut när stiftelserna ursprungligen bildades. I propositionen redovisar regeringen också sin bedömning att regeringen i fortsättningen bör utse två styrelseledamöter i stiftelserna. godkände regeringens förslag (bet. 2009/10:UbU17, rskr. 2009/10:254), och regeringen fattade därefter beslut om att ändra stiftelseförordnandena. Motsvarande motionsyrkande har avstyrkts av utskottet , i betänkande 2013/14:CU8. Utskottet anser att det som anförs i motionen inte föranleder utskottet att föreslå någon åtgärd från . Motionen bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av lagstiftningen om franchising. I motion 2014/15:1168 begär och (båda S) ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en översyn av lagstiftningen om franchising. Enligt motionärerna behövs en lagstiftning som bättre tar hänsyn till franchisetagarens svagare ställning i avtalsförhållandet. Lagen om franchisegivares informationsskyldighet (prop. 2005/06:98, bet. 2005/06:LU26, rskr. 2005/06:275) trädde i kraft . Lagen innebär att en franchisegivare innan ett franchiseavtal ingås ska lämna franchisetagaren information om avtalets innebörd och övriga förhållanden som behövs med hänsyn till omständigheterna. Informationen ska vara klar och begriplig. Den ska minst innehålla en beskrivning av den franchiseverksamhet som franchisetagaren ska bedriva, uppgift om andra franchisetagare som franchisegivaren har träffat avtal med inom samma franchisesystem och omfattningen av deras verksamhet, uppgift om den ersättning som franchisetagaren ska betala till franchisegivaren och övriga ekonomiska villkor för franchiseverksamheten, uppgift om immateriella rättigheter som ska upplåtas till franchisetagaren, uppgift om de varor eller tjänster som franchisetagaren är skyldig att köpa eller hyra, uppgift om konkurrensförbud som ska gälla under eller som franchiseavtalet gäller, uppgift om avtalstiden, villkoren för förändring, förlängning och uppsägning av franchiseavtalet samt de ekonomiska konsekvenserna av en uppsägning, och uppgift om hur en tvist med anledning av avtalet ska prövas och vad som ska gälla i fråga om kostnadsansvar för en sådan tvist. Detta gäller också när ett befintligt franchiseavtal, med franchisegivarens tillåtelse, ska överlåtas till en ny franchisetagare. Om en franchisegivare ingår ett franchiseavtal utan att ha uppfyllt sin informationsskyldighet, ska vid vite kunna ålägga franchisegivaren att lämna sådan information. Motsvarande motionsyrkande har avstyrkts av utskottet , i betänkande 2013/14:CU8. Enligt utskottet är det viktigt att lagstiftningen på franchiseområdet skapar goda förutsättningar för genomtänkta och balanserade avtal. Lagen om franchisegivares informationsskyldighet är därför primärt inriktad på den information som franchisegivaren ska tillhandahålla inför ett avtalsslut. I motionen föreslås att regeringen ska ta initiativ till en översyn av lagen. Utskottet utgår från att regeringen löpande följer upp och utvärderar beslutad lagstiftning och vid behov återkommer till . Det finns därför inte något behov av ett tillkännagivande till regeringen. Motionen bör således avslås. Sänkt krav på aktiekapital, punkt 1 (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1708 av m.fl. (KD, M, C, FP), 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. behöver fler entreprenörer som satsar på sina idéer för att skapa fler jobb och en bättre välfärd. Nyföretagandet är betydligt lägre i än i andra europeiska länder. behöver därför uppmuntra nystartande av företag. Nyföretagandet i är fortfarande alltför lågt – enligt Global Entrepreneurship Monitor (GEM) hamnar på 16:e plats av de EU-länder som ingår i dess mätningar. sänktes kravet på lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag från till . Hos har (i genomsnitt) 2 594 nya aktiebolag registrerats sedan förändringen, vilket kan jämföras med 1 676 nya aktiebolag 2009, dvs. Sänkningen av kravet på eget aktiekapital är ett resultat av den utredning som genomfördes under ledning av med uppdraget att finna förenklingsmöjligheter i aktiebolagslagen. Kravet på eget bundet kapital i aktiebolaget motiveras bl.a. med att det utgör ett borgenärsskydd. Detta är ett argument som på olika grunder har kommit att ifrågasättas. Ett kapital om behöver inte vara tillräckligt högt för att fylla en borgenärsskyddande funktion. En borgenär ställer oavsett aktiekapitalets storlek krav på de säkerheter som efter en marknadsmässig bedömning är nödvändiga. Det har från tid till annan gjorts invändningar om att ett sänkt krav på aktiekapital skulle misskreditera aktiebolagets goda anseende och seriositet. Att själva bolagsformen skulle svara mot en viss nivå av kreditvärdighet är en delvis felaktig utgångspunkt. Vi menar att kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi. Mot denna bakgrund anser vi att kravet på aktiekapital för att starta ett aktiebolag ska sänkas. Det är en uppgift för regeringen att utarbeta nödvändiga lagförslag och återkomma till . Vad som anförts ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Registrering av nybildade aktiebolag, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. Alliansregeringen tog flera initiativ till att förbättra förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i . Ett sådant initiativ var att fick i uppdrag att säkerställa att i de fall ärendet inte behöver kompletteras ska registreringen av ett nybildat aktiebolag ske . Jag anser att den nuvarande regeringen bör följa upp och utvärdera det uppdrag som alliansregeringen gav till . Vad som anförts ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Redovisning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:66 av m.fl. (V) yrkande 4. I internationella sammanhang har det tagits flera initiativ för att införa land-för-land-redovisning för de transnationella bolagen. beslutade att införa land-för-land-redovisning i sina rekommendationer för multinationella företag. måste alla företag inom utvinnings- och energisektorn som registrerat sig i redovisa sina resultat land-för-land. röstade igenom ett nytt redovisnings- och transparensdirektiv som innefattar obligatorisk land-för-land-redovisning för de vinster som företag gör genom naturresursexploatering. Diskussionerna inom EU kommer att handla om huruvida unionen ska utvidga sina direktiv om obligatorisk land-för-land-redovisning för transnationella bolag. Jag anser att måste vara drivande i denna process. bör agera inom EU för att obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag inom samtliga sektorer i unionen. Vad som anförts ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:66 av m.fl. (V): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera inom EU för att obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag inom samtliga sektorer i unionen. 2014/15:274 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en förändring av aktiebolagslagen för att minska byråkratin. 2014/15:317 av (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styrelsen i icke publika aktiebolag ska hållas personligen ansvarig för bolagets ekonomiska förpliktelser om aktiebolaget har ansökts om att försättas i konkurs eller har försatts i konkurs under en pågående domstolsprocess. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styrelsen i icke publika aktiebolag ska hållas personligen ansvarig för bolagets ekonomiska förpliktelser om aktiebolaget har ansökts om att försättas i konkurs eller har försatts i konkurs till följd av en dom i domstol som innebär ekonomiska förpliktelser för aktiebolaget. 2014/15:1168 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen om franchising. 2014/15:1352 av (C): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga revisorer som kan träda in då revisorer hotats så allvarligt att de inte vågar fullfölja sitt uppdrag. 2014/15:1482 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva 6 kap. 4 a § stiftelselagen. 2014/15:1708 av m.fl. (KD, M, C, FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kravet på eget kapital i aktiebolag. 2014/15:1930 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska föreningar. 2014/15:2564 av m.fl. (C): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kostnaderna för, och korta tiden det tar, att starta företag, och om att minska kraven på initialt aktiekapital. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital för att sänka trösklarna för att starta aktiebolag.