bet · H301AU2 · 2015-09-17 00:00:00 — I fråga om insatser som riktar sig mot unga på arbetsmarknaden finns även skäl att uppmärksamma Delegationen för unga till arbete. Delegationen har till uppgift att främja en konstruktiv och flexibel samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner för att minska ungdomsarbetslösheten (dir. 2014:157). Delegationen har enligt ett tilläggsdirektiv också bl.a. möjlighet att besluta om statsbidrag till kommuner som har ingått överenskommelse om lokal samverkan (dir. 2015:68). Uppdraget ska slutredovisas senast den Utskottet noterar med tillfredsställelse att ett mycket stort antal kommuner har meddelat att de har för avsikt att ingå lokala överenskommelser för att arbeta mer strategiskt och samordnat för att Det finns skäl att följa de resultat som detta nya samarbete genererar framöver och se om erfarenheterna av ökad samverkan kring ungdomsarbetslösheten kan användas på andra områden. Utskottet noterar att regeringen dessutom har initierat en nationell samling för unga utanför (se utg.omr. 17) och som en del av denna beslutat om en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70). Samordnaren och Delegationen för unga till arbete ska samarbeta i syfte att komplettera och förstärka varandras arbete. beslutat om strategin Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar (dnr U2015/05478/UF). Strategin innehåller åtgärder för unga som varken arbetar eller studerar som regeringen har vidtagit eller avser att vidta Strategin syftar till att förbättra möjligheterna för dessa unga personer att etablera sig i arbets- och samhällslivet. utredningsinsatser riktade mot denna grupp av särskilt utsatta ungdomar. är välkommet med ett strategiskt arbete som är specifikt inriktat på unga som varken arbetar eller studerar och en utvecklad samverkan kring insatser till denna grupp, för att öka deras möjligheter att etablera sig i samhället. Liberalerna föreslår i en motion att kravet på kollektivavtal för yrkesintroduktionsanställningar ska avskaffas. Utskottet noterar att den s.k. migrationsöverenskommelsen från innehåller en rad insatser för att stärka nyanlända invandrares etablering i genom att snabbare komma i arbete, varav en är att yrkesintroduktionsanställningarna ska omfatta även nyanlända och utvidgas till att gälla arbetsgivare som inte omfattas av kollektivavtal. En förutsättning är att villkoren för den nyanställde Utskottet finner inga skäl att inom ramen för det aktuella ärendet ta några initiativ i frågan. I fråga om åldersgränsen för stöd till start av näringsverksamhet, s.k. starta- eget-bidrag, noterar utskottet att så sent som på arbetsmarknadsutskottets förslag beslutade om ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet anser inte att det redan nu finns några skäl för nya initiativ på området. Sammantaget kan utskottet konstatera att regeringen står för ett kraftfullt arbete mot ungdomsarbetslösheten och att det bl.a. pågår utredningsinsatser på Enligt utskottet finns det därför inte behov av något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena, som därför avstyrks. Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. det nya utanförskapet, otillbörligt utnyttjande av subventionerade anställningar och matchningsanställningar. Jämför reservationerna 8 (M), 9 (V) och 10 (KD). uppmärksammar i motion 2015/16:2277 av m.fl. att utanförskapet förändras och fördjupas. ser framför allt hur många människor aldrig ens får sitt första jobb. Av dem som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen tillhör närmare sju av tio grupper som står långt från arbetsmarknaden, där utomeuropeiskt födda och personer som saknar gymnasieutbildning utgör den största delen. Partiet menar att detta är en utmaning för arbetsmarknaden i då det råder brist på enklare jobb. anser att det nya utanförskapet behöver brytas (yrkande 1). framhåller i motion 2015/16:378 av m.fl. att det nuvarande systemet med subventionerade anställningar är behäftat med risker och problem. Partiet anser att regelverket måste motverka möjligheten för arbetsgivare att på olika sätt utnyttja subventionerade anställningar endast för att ersätta icke subventionerade, och att dumpa löner och arbetsvillkor. anser därför att det bör införas en maxgräns för hur många anställda med subventionerad lön som en och samma arbetsgivare får ta emot (yrkande 11). Partiet påpekar vidare att Arbetsförmedlingen har en skyldighet att genomföra samråd med facklig organisation inför varje enskild anvisning till arbetsplatsförlagd insats, men att efterlevnaden av bestämmelsen är dålig. anser att denna samrådsbestämmelse även bör omfatta nystartsjobben. Regeringen bör därför förtydliga för Arbetsförmedlingen att myndigheten ska genomföra samråd med facklig organisation inför varje arbetsplatsförlagd anvisning, även när det gäller nystartsjobben (yrkande 12). Partiet anser vidare att regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att den fackliga organisationens yttrande alltid noga bör övervägas i myndighetens beslut om arbetsplatsförlagd anvisning (yrkande 13). framhåller också behovet av att skärpa och förtydliga Arbetsförmedlingens kontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner, i syfte att motverka felaktiga utbetalningar, oegentligheter och överutnyttjande. Partiet föreslår därför att regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tydliggöra sina rutiner i fråga om för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner (yrkande 14). Arbetsgivare som utnyttjar möjligheten att uteslutande anställa med lönestöd behandlas också i motion 2015/16:1428 av m.fl. (S). Motionärerna vill se över möjligheterna att Arbetsförmedlingen och fackliga organisationer har rätt att begränsa lönestöd. I motion 2015/16:1991 av m.fl. framhåller Kristdemo- kraterna s.k. matchningsanställningar som ett lämpligt komplement till andra insatser i jobb- och utvecklingsgarantin. Målsättningen är att kraftigt minska risken för att människor permanent stängs ute från arbetsmarknaden. föreslår att utformning av matchningsanställningar tas fram för att finnas på plats (yrkande 6). Vikten av tillgång till utbildning för långtidsarbetslösa belyses i ett par motioner från enskilda socialdemokratiska motionärer. I motion 2015/16:875 vill se över möjligheten till gymnasial studiefinansiering för för ett liknande resonemang i motion 2015/16:998. Hon anser att regeringen bör se över systemen för att använda alla möjligheter att få individer långt från arbetsmarknaden att utbilda sig så att de därigenom blir anställningsbara. Finn och (båda M) framhåller i motion 2015/16:970 folkbildningens och folkhögskolornas roll för en bättre fungerande En insats som är värd att satsa mer på när det gäller personer som står långt från arbetsmarknaden är enligt motionärerna s.k. förrehabilitering på folkhögskola. I motion 2015/16:1711 anförs att ett sätt att ordna jobb åt arbetslösa vore att inom ramen för ett arbetsmarknadsprojekt rusta upp de statliga vandringslederna (yrkande 2), som enligt (M) håller på Utskottet noterar inledningsvis att arbetslöshetens börda har blivit alltmer ojämnt fördelad. Arbetslöshetstiderna har förlängts i samband med den utdragna lågkonjunkturen, och de arbetslösa är i allt större utsträckning individer som har det relativt sett svårare att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Till dessa hör bl.a. personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, individer med högst förgymnasial utbildning och individer födda utanför . Många av dessa arbetslösa har även i gynnsammare konjunkturlägen svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill poängtera att det är viktigt att konjunkturåterhämtningen även kommer personer med relativt små jobbchanser till del. Arbetsmarknadspolitiken ska sträva efter ge de personer som har svårast att få jobb ordentliga förutsättningar att ta sig in i eller komma tillbaka till arbetslivet. Utskottet välkomnar att regeringen för en politik som ser behovet hos de aktuella grupperna och genomför satsningar för att motverka långtidsarbetslösheten. Som en följd av både den tidigare regeringens och den nuvarande regeringens politik finns det en rik flora av insatser att ta till för att stärka möjligheten för utsatta grupper att hitta ett arbete, såsom utbildning, arbetspraktik och subventionerade anställningar. Utskottet anser att det är välkommet att det finns flera olika typer av insatser att använda sig av. Olika individer kan behöva olika lösningar. är det viktigt att ständigt vara vaksam när det gäller de insatser som finns tillgängliga och utvärdera dessa för att säkerställa bästa möjliga effekt. Det får inte bli fråga om så många alternativ att det blir oöverblickbart för potentiella arbetsgivare eller arbetsförmedlare. I flera motionsyrkanden föreslås olika insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden. lyfter särskilt fram utomeuropeiskt födda personer och personer som saknar gymnasieutbildning. I fråga om personer som kommer till från ett annat land konstaterar utskottet att regeringen är tydlig i sin ambition att tillföra resurser till arbetet med nyanlända och att den har ett särskilt fokus på en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända. Utskottet anser att det är viktigt att hitta vägar att bättre ta till vara den kompetens som många nyanlända har med sig. Utskottet välkomnar därför de satsningar som regeringen gör på området i budgetpropositionen . Satsningarna innebär bl.a. ytterligare resurser till Arbetsförmedlingen, förstärkta valideringsinsatser och kortare kompletteringsutbildningar inom etableringsuppdraget. Det finns även skäl att lyfta fram regeringens satsning på s.k. snabbspår, dvs. snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . Utskottet noterar vidare att det nåddes en överenskommelse om en rad insatser som syftar till att skapa bättre ordning och reda i flyktingmottagandet, en bättre etablering så att nyanlända invandrare snabbare kommer in i arbete och en dämpning av kostnadsökningarna. Utskottet välkomnar vidare att regeringen för en politik där satsningar på utbildning av olika slag står högt på agendan. I budgetpropositionen aviserar regeringen t.ex. att möjligheterna för personer som är att ta del av studiemotiverande kurser på folkhögskola ska fortsätta. Det ska också bli möjligt för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att gå längre kurser på upp . Regeringen ökar även platserna inom folkhögskolan (se utg.omr. Andra insatser som genomförs är införandet av möjligheten att deltidsstudera vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin och att förlänga möjligheten till studier i svenska för invandrare från inom garantin. Av budgetpropositionen framgår också att regeringen avser att göra en satsning på yrkesinriktade kurser inom bristyrken på folkhögskola inom jobb- och utvecklingsgarantin –2019. Utskottets uppfattning är att utbildningsinsatser kan bidra till att bryta passivitet genom att individen går från arbetslöshet till utbildning som individens kompetens och kunskaper utvecklas. Olika typer av utbildningsinsatser spelar därför en central roll för att nå resultat för personer som står långt från arbetsmarknaden. Det är dock viktigt att framhålla att ytterligare insatser kommer att krävas för att fler arbetslösa ska välja att studera, varför utskottet välkomnar att regeringen avser att bedriva ett fortsatt analysarbete om insatsernas effektivitet. Därmed kan utskottet dela uppfattningen som framförs i ett par motionsyrkanden om nödvändigheten i Utskottet är dock övertygat om att regeringens arbete på området bedrivs med detta för ögonen och anser inte att det finns skäl till något initiativ på området. Utskottet noterar i sammanhanget att det är tydligt att regeringen prioriterar den verksamhet som sker på folkhögskolor runtom i landet, men anser inte att det finns skäl att till initiativ om s.k. förrehabilitering på folkhögskola som lyfts i ett motionsyrkande. Utskottet välkomnar regeringens ambition att ersätta sysselsättnings- placeringar i fas 3 med insatser som utgår mer från varje individs behov och Systemet med fas 3 är ett exempel på en insats från den tidigare regeringen som inte haft önskad effekt. Utskottet ser positivt på att det i stället införs extratjänster i välfärden som riktas till de långtidsarbetslösa. Extratjänsterna kommer tillsammans med andra insatser inom arbets- marknadspolitiken att bidra till att fas 3 avvecklas successivt under Utskottet välkomnar denna utveckling. vidare att regeringen i budgetpropositionen föreslår att ytterligare resurser tillförs mer aktiva och rustande insatser för dem som har varit arbetslösa längst, dvs. i jobb- och utvecklingsgarantin. är bra att det inte heller kommer att göras några nya anvisningar av nya individer till dagens sysselsättningsplaceringar. En anställning med stöd kan bryta av arbetslöshet och ge individen ny arbetslivserfarenhet och en möjlighet att visa arbetsgivaren sin kompetens och förmåga. Genom att lönesubventionerade anställningar riktas till individer som står långt från arbetsmarknaden ökar antalet sökande som är konkurrenskraftiga om jobben, vilket i förlängningen leder till högre Utskottet anser följaktligen att subventionerade anställningar har en viktig roll att spela på arbetsmarknaden. bakom det som framförs i ett par motioner om att subventionerade anställningar inte ska utnyttjas på ett otillbörligt sätt. Meningen är att de ska användas just för att ge stöd till individer som annars har svårt att ta sig in eller etablera sig på arbetsmarknaden. När anställningarna sätts i system för egen skull sker ett otillbörligt utnyttjande. Utskottet delar också uppfattningen att Arbetsförmedlingens samråd med arbetstagarorganisationerna kan spela en avgörande roll för att motarbeta Utskottet anser dock inte att det finns tillräckliga skäl för att tillföra ytterligare regleringar i Arbetsförmedlingens verksamhet i detta avseende. Det finns inte heller skäl för att införa någon maxgräns för antalet anställda med subventionerad lön. dock att fortsätta att noga följa utvecklingen på området och utesluter inte att någon typ av åtgärder för att stävja eventuellt otillbörligt utnyttjande kan bli föreslår att s.k. matchningsanställningar införs fr.o.m. Utskottet noterar att den tidigare regeringen tillsatte en utredning om matchningsanställningar och att utredningen efter beslut från den nuvarande regeringen har gått på remiss (dnr A2015/881/A). Utskottet anser att anställningsformen visserligen har intressanta inslag, såsom att det är fråga om en subventionerad anställning som kombinerar arbete med kompetensutveckling och inkluderar socialt och praktiskt stöd för individen på arbetsplatsen. Olika typer av kombinationer av utbildning och arbete är ofta rätt väg att gå för att stödja personer som står långt från arbetsmarknaden. finns det många osäkerhetsfrågor, såsom styrning och kontroll av verksamheten. Utskottet vill avvakta den pågående beredningen av det ovannämnda betänkandet innan förslaget närmare övervägs. Sammantaget anser utskottet att regeringen för en kraftfull politik till stöd för de som står långt från arbetsmarknaden och för att dessa personer bl.a. inte ska hamna i utanförskap. Utskottet är övertygat om att allteftersom regeringens satsningar på området får full effekt kommer fler positiva resultat att noteras. Utskottet anser inte att det föreligger skäl till något initiativ med anledning av de förslag som behandlas i detta avsnitt, varför motionsyrkandena avstyrks. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillfälliga anställningar inom , ersättningsnivåerna för olika typer av subventionerade anställningar och flexjobb. Jämför reservationerna 11 (M, C, L, KD) och 12 (SD). Allianspartierna anför i motion 2015/16:2508 av m.fl. (M, C, FP, KD) att arbetsmarknaden ska rymma även dem som står långt från att få ett jobb. För de som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga erbjuder en trygg anställning till en bra lön, och många blir kvar även när arbetsförmågan har utvecklats och arbete på den reguljära arbetsmarknaden är möjligt. För att öka utflödet föreslås därför att man ska pröva möjligheten att låta erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget (yrkande 1). Enligt allianspartierna skulle framför allt fler unga på detta sätt kunna bli anställda hos en annan arbetsgivare utan att anställningstryggheten för dem som är anställda i försämras. Med ett likalydande yrkande menar också i motion 2015/16:2276 av m.fl. att tillfälliga anställningar borde provas inom ramen för grunduppdrag (yrkande 2). viktiga roll som skapare av meningsfulla och utvecklande arbeten för personer med funktionsnedsättning understryks även av i motion 2015/16:1991 av m.fl. Förutsättningarna att introducera framför allt unga till arbetsmarknaden skulle enligt partiet förbättras och fler skulle kunna anställas om gavs möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar (yrkande 8). I ett antal enskilda motioner uppmärksammas ersättningsnivåerna för olika typer av subventionerade anställningar. (S) anser i motion 2015/16:648 att om ska nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är det av yttersta vikt att alla individers inneboende potential tas till vara på ett bättre sätt än . Ett sätt är att öka antalet anställningar med lönestöd, och regeringen bör i sammanhanget se över taket för trygghetsanställningarna. (C) konstaterar i motion 2015/16:3033 att taket för lönebidrag som betalas ut till arbetsgivaren ligger under de lägsta avtalsenliga Därmed riskeras också syftet med subventionen, att personer med funktionsnedsättning ska få anställning på den reguljära arbetsmarknaden, varför motionären föreslår att lönebidragen höjs. (båda C) anför i motion 2015/16:1964 att för många personer med funktionsnedsättning är situationen på arbetsmarknaden kritisk och insatserna har inte räckt till. Motionärerna menar att förutsättningarna för ett högre tak och en indexering av lönestöden behöver ses över och hänvisar bl.a. till den s.k. förslag (yrkande 1). Samma motionärer vill också se över möjligheten till ett riktat anställningsstöd till arbetsgivare i den ideella sektorn som anställer personer med funktionsnedsättning (yrkande 3). För att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning vill (M) i motion 2015/16:1087 att även mindre företag utan kollektivavtal ska ha möjlighet att använda sig av För de som har väsentligt och permanent nedsatt arbetsförmåga uppmärksammar (SD) i motion 2015/16:2069 s.k. flexjobb, en anställningsform som funnits i . Motionären är i och för sig positivt inställd till utfästelsen i regeringsförklaringen om att införa flexjobb men menar att just den modell som regeringen förespråkar inte slagit väl ut, varför den danska motsvarigheten bör övervägas. Arbetsförmedlingens myndighetsutövning gentemot personer med funktionsnedsättning och därtill angränsande frågor berörs i ett antal motioner. I motion 2015/16:502 anför (M) att arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättning måste stärkas, vilket bl.a. kan göras genom att man överväger möjligheten att utveckla arbetsförmedlingar som är särskilt inriktade på att ta till vara kompetensen hos människor med funktions- Per Lodenius och (båda C) anser i motion 2015/16:1964 att en enda myndighet bör ansvara för genomförandet av allt arbetsmarknadspolitiskt stöd för personer med funktionsnedsättning (yrkande 2). (M) föreslår i motion 2015/16:1354 att delar av strategin för funktionshinderspolitiken bör ses över för att ge fler människor med funktionsnedsättningar fler och snabbare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. I likhet med vad utskottet framförde senast det behandlade liknande motionsyrkanden om arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning (bet. 2014/15:AU5 s. 20 f.) instämmer det i att personer med funktionsnedsättning inte ska behöva möta en arbetsmarknad som diskriminerar och väljer bort dem. Utskottet välkomnar att situationen för denna grupp uppmärksammas i ett antal motioner även under det aktuella . Det är viktigt att det råder en transparens kring den arbetsmarknadspolitik som förs på området och att de insatser som genomförs är väl avvägda. var drygt 18 300 personer med funktionsnedsättning anställda hos . Antalet anställda ökade något jämfört . Utskottet delar den uppfattning som framförs i ett antal motioner om att har en viktig roll att fylla för att skapa sysselsättning för personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Dessa personer står ofta långt från arbetsmarknaden, och många har svårt att hitta ett arbete utan stöd. tillgodoser delvis behovet av att tillvarata kompetens och färdigheter hos denna grupp. Utskottet välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen särskilt tillför extra resurser för att fler ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska. Avsikten är att satsningen sedan ska fortsätta med ökad styrka efterföljande år. Utskottet anser att det finns skäl att både för denna grupp och för arbetstagarkollektivet i stort värna anställningstryggheten. Det finns inga skäl att begära att regeringen ska vidta några åtgärder på området i enlighet med vad som framförs i motionsförslagen om tillfälliga anställningar. I fråga om olika typer av lönestöd och vilka arbetsgivare som ska kunna använda sig av dessa vill utskottet först slå fast att tillgången till subventionerade anställningar är central för att öka möjligheterna till anställning för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet konstaterar att allt fler personer med funktionsnedsättning har lämnat arbetslöshet för arbete . Det är en utveckling som utskottet självklart välkomnar. I sammanhanget är det dock viktigt att påminna om att ökningen till stor del kan förklaras främst av att antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har ökat markant . ligger andelen arbetslösa med nedsatt arbetsförmåga på mycket höga nivåer jämfört med den genomsnittliga arbetslösheten i . Behovet av olika typer av insatser för denna grupp människor är alltså fortfarande stort. Arbetsförmedlingen erbjuder ett flertal lönestöd för att öka chanserna att få jobb för personer med nedsatt arbetsförmåga. För vissa är lönestödet även en förutsättning för att kunna vara delaktiga i arbetslivet. 80 000 personer hade vid utgången av 2014 en anställning med lönestöd. Utskottet noterar att regeringen värdesätter olika former av lönestöd som viktiga komponenter på arbetsmarknaden. I linje med det presenterar regeringen i budgetpropositionen satsningar för att fler ska kunna ta del av anställningar med lönestöd. Som exempel föreslår regeringen en satsning på särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () så att fler arbetssökande ur gruppen ska kunna få särskilt stöd i processen att hitta ett anpassat arbete men också under introduktionen på arbetsplatsen och en tid efter det att personen fått anställning. Lönestöden föreslås också få ökade medel för att fler ska kunna få ett arbete med stöd. framgår också att regeringen ser över lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för att ytterligare förstärka möjligheterna till arbete. Avsikten är att förtydliga regelverket och förstärka insatserna med ett tydligt fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Frågan bereds i och regeringen arbetar vidare med förändringar i de nuvarande lönestöden för att regelverket ska förtydligas och insatserna effektiviseras. att regeringen för en aktiv politik när det gäller att hitta lämpliga stödformer för personer med funktionsnedsättning. Utskottet anser inte att det finns skäl