bet · H201SkU18 · 2015-03-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla skattebefrielsen för luftfartyg och fartyg. 2014/15:2127 av (SD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elbilar ska fråntas skyldigheten att betala trängselavgifter. 2014/15:2222 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av den svenska travsportens spelvillkor och av totalisatorskatten. 2014/15:2317 av m.fl. (M, C, FP, KD): 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska införas någon avståndsbaserad vägslitageavgift (kilometerskatt). 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte införa en nationell flygskatt. 2014/15:2318 av m.fl. (M): 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avståndsbaserad vägslitageskatt inte bör införas. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flygskatt inte bör införas. 2014/15:2322 av m.fl. (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avvisa aviseringen om införandet av en handelsgödselskatt. 2014/15:2376 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över travsportens förutsättningar. 2014/15:2379 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biodrivmedel. 2014/15:2407 av Finn och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av framtida skatteeffekter på inhemsk spritkonsumtion respektive spritkonsumtion genom införsel utifrån. 2014/15:2419 av Finn och (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur mycket alkohol som bör få föras in i landet för personligt bruk. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bussbolags eller busschaufförers ansvar för ”herrelös” alkohol på bussar bör förstärkas. 2014/15:2460 av m.fl. (C): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en skatt på giftiga kemikalier. 2014/15:2461 av m.fl. (C): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt skattebefrielse för höginblandade förnybara drivmedel. 2014/15:2541 av (C): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skatt på plastpåsar. 2014/15:2548 av (M): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa skatten på naturgrus. 2014/15:2577 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvisa villkor för svenska mikrobryggerier. 2014/15:2587 av m.fl. (C): 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trängselskatter i storstäder och resurser till satsningar på grön infrastruktur och bostäder. 2014/15:2612 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagfartsavgiften. 2014/15:2786 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte höja koldioxidskatten för uppvärmningsbränsle inom vissa sektorer . 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte införa en skatt på handelsgödsel . 2014/15:2831 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett svenskt konkurrenskraftigt jordbruk. 2014/15:2834 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att subventionerna för etanol bör fasas ut. 2014/15:2913 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att befria bilägare som kör mindre än från halva vägtrafikskatten. 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bra villkor för egenproducerad förnybar el. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge de förnybara drivmedlen fortsatt långsiktiga och goda förutsättningar och särskilt premiera drivmedel med stor klimatnytta. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fordonsskatten. Skattereglerna ska utgöra effektiva ekonomiska styrmedel men också främja ett legitimt och rättvist skattesystem. Grön skatteväxling - att höja skatten på utsläpp och sänka den på arbete - har länge varit nationalekonomernas favoritlösning på miljöproblemen. Idén lanserades av , när han argumenterade för att minska skatter som drabbar arbete och kapital och i stället införa skatter som korrigerar problem, som miljöskatter. Att välja skatter som vrider rätt i stället för skatter som snedvrider ekonomin, exempelvis på miljöområdet till förmån för folkhälsan och minskade utsläpp, är ett gott exempel. I lanserades idén om en grön skatteväxling , och den började genomföras , med som pådrivande i regeringen och som innehavare av miljöministerposten. Både intäkterna från miljöskatterna och skatterna på arbete har varit stigande eller konstanta , men bakom de siffrorna döljer sig betydande förändringar. Då utsläppen har minskat har det effektiva skattetrycket på miljöpåverkan stigit, och eftersom sysselsättningen har ökat och jobben har blivit fler har intäkterna från skatter på arbete ökat trots lägre skattesatser på arbete. Alliansregeringen, under miljöminister , tillsatte en utredning om ekonomiska styrmedel för en giftfri vardag. Det var med andra ord en utredning som skulle titta på behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper, till exempel kläder och hemelektronik. Ekonomiska styrmedel används inom klimatpolitiken men endast i mycket begränsad utsträckning inom kemikaliepolitiken i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att de uppsatta målen på miljöområdet kan nås. Miljöanpassade alternativ kan gynnas, vilket leder till att dessa snabbare kommer in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar. Skatter och andra ekonomiska styrmedel kan därmed vara substitutions- och innovationsdrivande på just kemikalieområdet. Det är viktigt att frågan får fortsatt hög prioritet. Det är också viktigt att går före i EU och visar goda exempel. har lagt en partimotion med krav på att införa skatt på farliga kemikalier för att minska risker i vardagsmiljön, särskilt för barn i hem och förskola. ska fortsätta att investera i förnybar energi, och vi ska vårda den energiöverenskommelse som alliansregeringen har träffat. Det ger stabila förutsättningar för industrin och är en miljömässigt hållbar inriktning för energipolitiken. För att stimulera mer produktion vill vi sänka skatten på egenproducerad förnybar el och effektivisera tillståndsprocessen för att ansluta kunder till elnätet. Låt mig konstatera att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är just transportsektorn. Långsiktiga och goda villkor för de förnybara drivmedlen är av yttersta vikt för en fortsatt omställning. Det krävs effektiva styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel med hög klimatprestanda. och Alliansen vill premiera drivmedel med stor klimatnytta genom att skattebefria andra generationens drivmedel. Företag ska kunna verka i hela landet. Regeringen fortsätter tyvärr hårdnackat att argumentera och förbereda införandet av vad man kallar en kilometeravgift. Det är inget annat än en skatt på avstånd. En avståndsbaserad kilometerskatt kommer att särskilt drabba företag och människor som bor och verkar på landsbygden. Vi anser därför att en sådan skatt inte ska införas. Frågan om att återinföra en skatt på handelsgödsel aktualiserades av regeringskonstellationen i samband med den budgetproposition som presenterades . Det finns en risk att frågan inte upplevs som så stor och dramatisk, men det är den. Svensk livsmedelsproduktion har under många årtionden minskat, och importeras enligt av den svenska konsumtionen. Återinförs handelsgödselskatten försämras konkurrensvillkoren för svenskt jordbruk, och importen av mat ökar ytterligare. Denna import kommer från länder med lägre miljö- och djurskyddskrav än vi har i . var tidigare det enda land inom EU som beskattade handelsgödsel, vilket påverkade svenska bönders konkurrenskraft negativt. Ett återinförande av en straffskatt på handelsgödsel är med andra ord en fråga om vår syn på svensk livsmedelsproduktion. Vill vi att svensk livsmedelsproduktion ska öka, vill vi se betande djur, vill vi ha ett öppet landskap och vill vi att svensk livsmedelsproduktion ska bidra till en tillväxt runt om i vårt land är handelsgödselskatten ett stort steg i fel riktning. Med andra ord handlar det inte bara om en enskild procentsats. Det handlar om att kunna upprätthålla en närodlad produktion av råvaror, av trygg och säker mat. Det handla rom livsmedelsförsörjning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter När landsbygdsministern i tidningen säger att en utebliven höjning av handelsgödselskatten inte hjälper svenska bönder är det mycket provocerande. Det är ett slag i ansiktet på svenska livsmedelsproducenter. Regeringens destruktiva förslag måste bort från bordet. Det gäller både handelsgödselskatten och kilometerskatten. Erfarenheten visar att handelsgödselskatten inte haft någon inverkan på handelsgödselanvändningen i och med att trenden visar en minskande användning även utan skatt. Ett återinförande av skatten skulle innebära att en än större del av den mat som konsumeras i vårt land produceras i andra länder. Fokus måste i stället ligga på att hitta åtgärder som gör konkret miljönytta och stärker svenskt lantbruks konkurrenskraft. Skatten är både ineffektiv och dyr, och den ska inte införas. Jag anser att det skulle vara mycket olyckligt och allvarligt om skatten på handelsgödsel återinförs. En sådan sär- och straffbeskattning av svenskt jordbruk i förhållande till andra länder skulle skicka helt fel signaler till näringen. Jag har under debatten talat om skadliga skatter. Handelsgödselskatten är definitivt en skadlig skatt. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 9, men jag står givetvis bakom mina och övriga Alliansens reservationer. Jag vill börja med att från talarstolen i rikta ett stort tack till alla skattebetalare, både privatpersoner och företag, som ser till att vi har en gemensamt finansierad välfärd. Som motprestation ska vi se till att de skatteintäkter som vi får in ska användas med respekt och där de gör mest nytta. är ett av de länder i världen som har det högsta skattetrycket i världen. Vi hamnar på plats fem bland med ett skattetryck på av bnp. , , och har ett högre skattetryck än vi har. Vi har världens näst högsta marginalskatter på arbete. Under dessa förutsättningar ska man studera nya skattehöjningar väldigt noga. I slutändan är det oftast konsumenterna som får betala för en skatt, direkt eller indirekt. Punktskatter är speciella konsumtionsskatter på särskilt utvalda varor och tjänster. De flesta punktskatter har inte till huvudsakligt syfte att berika staten. Ändå är det ett faktum att punktskatterna genererar stora inkomster till staten. Staten får in totalt ca från punktskatterna. Punktskatterna används för att styra konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning. Exempel på detta är skatten på alkohol, energi och tobak. Dessa tre skatter är också våra äldsta punktskatter. När punktskatterna används på rätt sätt kan de utgöra ett effektivt verktyg för att påverka till det bättre. Men när de används på fel sätt riskerar de att slå hårt mot jobb, företagande och enskilda människor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Därför säger vi nej till en avståndsbaserad kilometerskatt. En sådan skulle särskilt drabba företag och människor som bor och verkar på landsbygden. Vi anser därför att en sådan skatt inte ska införas. Vi säger nej till en skatt på handelsgödsel som slår hårt mot landsbygden och mot lantbrukare. lantbrukare är viktiga för , och de producerar mat och mjölk med hög kvalitet. En skatt skulle leda till att en ännu större andel av den mat som konsumeras i vårt land skulle produceras i andra länder och till att jobb skulle försvinna. Vi säger även nej till en nationell flygskatt, eftersom företag och människor ska kunna verka i hela . är ett land med stora avstånd, och vi är helt beroende av ett fungerande flyg. Därför måste ett skattesystem utformas på ett sådant sätt att det inte slår hårt mot landsbygden. Därför vill vi inte att en nationell flygskatt ska införas. Därutöver vill vi givetvis bevara , som är viktig för alla i hela landet. Vi säger ja till att stimulera produktion av förnybar el, och vi vill sänka skatten för egenproducerad förnybar el och effektivisera tillståndsprocessen för att ansluta en ny kund till elnätet. Vi säger ja till fortsatt långsiktiga och goda förutsättningar för förnybara drivmedel och vill särskilt premiera drivmedel med stor klimatnytta genom att skattebefria andra generationens biodiesel. Vi har fem reservationer i betänkandet, men vi yrkar bifall till reservationerna 6 och 9. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 5 och 9. Punktskatter kan, som tidigare talare har uppmärksammat, vara bra . Inte bara för att de ger skatteintäkter, utan även för att det höjer priserna för konsumtion av produkter som är skadliga för hälsan eller miljön. Det kan också handla om en förhoppning om att detta ska uppmuntra utvecklingen av alternativ. Dock finns det uppenbarligen olika uppfattningar i om vad som är skadligt och inte. menar att måste värna sina viktigaste samhällsfunktioner. Vi har länge, faktiskt sedan långt innan vi kom in i , betonat vikten av ett starkt försvar, att säkerställa tillgången till energi, att ha en fungerande infrastruktur, och, kanske den allra viktigaste samhällsfunktionen av alla: förmågan att förse den inhemska befolkningen med livsmedel i en värld där handeln över gränserna inte fungerar optimalt. Vi ska ju inte inbilla oss att fri handel av vilka varor som helst över gränserna är någonting som är garanterat för all evig tid, särskilt inte i den oroliga värld vi lever i. Vi ska heller inte inbilla oss att importerat livsmedel framställs på ett mer miljövänligt sätt än vad som görs i . är också angelägna om att behålla en levande landsbygd. lanserade , i samband med att vi lade fram vår vårbudgetmotion, det så kallade landsbygdslyftet med avsikt att säkerställa jobb och tillväxt just på landsbygden. Därför är det viktigt med ett fungerande jord- och skogsbruk som är livskraftigt och kan skapa arbetstillfällen och dessutom behålla de arbetstillfällen som finns. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Det svenska lantbruket verkar inom ramen för en hård, konkurrensutsatt internationell marknad, där vi måste sträva efter bättre konkurrensvillkor - inte sämre. Svenska bönder har en konkurrensnackdel genom ett högre skattetryck i form av koldioxidskatt på diesel för skogs- och jordbruksmaskiner. Detta har lett till att importen har ökat, och produktionen har därmed flyttat utomlands, vilket också det har konstaterats av tidigare talare. Det har även lett till färre jobb i . Minskningen av antalet anställda i jordbrukssektorn var , enligt . Regeringen tycks negligera det här problemet. Återbetalningen av koldioxidskatt har minskat. Med tanke på jordbrukets lönsamhetsproblem är detta ett direkt skadligt beslut som ytterligare försämrar det svenska jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. skattekostnader för diesel inom jord- och skogsbruket är höga i en internationell jämförelse. Till råga på det har regeringen aviserat att man avser att återinföra skatten på handelsgödsel . Det är ytterligare ett slag mot svensk livsmedelsproduktion som skadar konkurrenskraften hos svenska livsmedelsproducenter och sannolikt bidrar till att öka importen av livsmedel som producerats på exakt samma sätt, eller möjligen mer miljöskadligt, än det skulle ha gjorts i . Om man nu vill återinföra skatten av miljöskäl är det minsta man kan begära att livsmedelsproducenterna kompenseras på något sätt, exempelvis genom sänkt skatt på energi och diesel. Jag menar att vi bör eftersträva möjligheten till självförsörjning av livsmedel i . Det får ses som en långsiktig målsättning som vi måste arbeta för , förmodligen i många, , men det förutsätter också att vi börjar förbättra möjligheterna för producenterna och inte fortsätter att försämra dem, vilket vi har gjort under en väldigt . Jag vill säga några korta ord om biodrivmedel. Som argument för att tvinga fram användande av biodrivmedel anförs i huvudsak den klimatnytta som dessa bränslen genererar. Det finns dock anledning att ifrågasätta detta, åtminstone när det gäller första generationens biodrivmedel. har också skrivit i sin ? att regeringen inte har samordnat infrastrukturplaneringen med klimatmålen utan sätter förhoppningen till att stora, ännu okända, tekniksprång ska kunna bidra till utsläppsminskningar. Detta får anses vara oansvarigt. Vi bör inte köra med någon blunda- och-hoppas-politik, i synnerhet som vi inte tydligt har samordnat klimatforskningen med klimatmålen för att inrikta forskningen mot att åstadkomma de tekniksprång som skulle behövas. Med anledning av det borde regeringen göra en bredare analys av nyttan med biodrivmedlen. I detta anförande instämde (SD). Som politiker kan vi med styrmedel, skatter och avgifter försöka påverka människors beteende och på det sättet försöka uppmuntra och underlätta för människor att i vardagen välja det alternativ som är bra för samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Naturligtvis kan vi med skatter, avgifter och styrmedel försöka påverka människor att göra mindre av det som är dåligt i samhället. Det kan handla om hälsa, det kan handla om miljö, det kan handla om andra värden som vi politiker vill uppmuntra. I det här betänkandet presenterar Alliansen ett antal motioner som handlar om just detta. Bland annat har vi en motion som handlar om att skattebefria andra generationens biodiesel, det vill säga se till att göra det möjligt för människor att göra ett aktivt och miljömässigt klimatsmart val i sin vardag. Det krävs politiska initiativ och styrmedel för att göra det. På samma sätt ser vi nu hur regeringen aviserar att man kommer att gå fram med en vägslitageavgift som i realiteten är en skatt på avstånd, en skatt som innebär att den svenska landsbygden får mindre förutsättningar att vara livaktig och som minskar konkurrenskraften för företag som är verksamma på mindre orter på landsbygden. Det är ett steg i helt fel riktning. Det är också viktigt att vi politiker tar ansvar för både miljön och jordbrukets konkurrenskraft. står dessa intressen emot varandra. Ett sådant exempel är den skatt på handelsgödsel som alliansregeringen tog bort och som regeringen nu har aviserat att man vill återinföra. Även om det inte finns något skarpt förslag i kammaren i den här frågan om att införa det ser vi från sida att det visst kan finnas anledning att ha miljöavgifter eller styrmedel som underlättar det miljömässigt hållbara, vilket är att se att utsläpp av kväve och kadmium i jordbruket är dåligt eftersom det orsakar övergödning av sjöar, hav och vattendrag. Men eftersom den rödgröna regeringen aviserar andra skattehöjningar, till exempel införande av kilometerskatten och höjda arbetsgivaravgifter som på ett påtagligt sätt påverkar det svenska näringslivet och jordbrukssektorn, menar vi att i detta läge bör det inte införas en skatt på handelsgödsel. Från sida kommer vi, om det är så att regeringen återkommer med ett sådant förslag, att bedöma det och agera i den frågan utifrån den totala effekten som den förda politiken får för det svenska jordbruket. Med tanke på de förslag som just nu har aviserats - kilometerskatten och höjda arbetsgivaravgifter - är det väldigt många skatter i vågskålen som just nu påverkar det svenska jordbruket negativt, och vi kommer därför att avstå i den omröstning som sker . I det här betänkandet är det tyvärr så att Alliansen och inte får gehör för flera av de motioner som vi har lagt fram för att underlätta människors möjligheter att välja det som är bra för samhället, både när det gäller hälsa, miljö och andra delar. Det handlar bland annat om att underlätta för människor att välja det klimatsmarta alternativet när det gäller bränslen, men det handlar också om att se till att vi har skatter som underlättar för företag att vara konkurrenskraftiga och på så sätt underlätta för det svenska näringslivet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Jag hade möjlighet att under förra mandatperioden, i opposition, vara den som förde vår talan beträffande vad vi ville med området Punktskatter. Punktskatter handlar i huvudsak om styreffekter för att uppnå god folkhälsa och bättre klimat och miljö. Det är politiken för hur vi mår i vår vardag och det ansvar vi måste ta för kommande generationer. I det perspektivet känns det minst sagt märkligt att det huvudsakliga innehållet i de gemensamma borgerliga motionerna och reservationerna handlar om vad regeringen inte borde göra. Enligt min mening blottar det ett kunskapshål och en brist på ambition på det här området som den tidigare alliansregeringen försökte dölja. Ambitionerna är helt enkelt inte särskilt höga. Det kan illustreras med den av alliansregeringen föreslagna kvotplikten, som var tänkt att genomföras men som föll på målsnöret eftersom den dåvarande regeringen inte grundlade arbetet inför EU och därmed fick dra tillbaka sitt förslag. Förslaget var i sin grund inte helt populärt, vare sig hos aktörerna på marknaden eller hos oppositionen eftersom förslaget redan låg efter i utvecklingen vad gällde utformningen. Det här är ett viktigt område både för att vi ska kunna nå det eftersatta målet om en fossiloberoende fordonsflotta och för att ge långsiktiga förutsättningar för de aktörer som finns på den marknaden. Där ligger svenska företag i framkant. Ett av företagen, Sun Pine, ligger i min hemstad och samarbetar med Preem. Viktig tid har gått till spillo, och jag märker den frustration som finns när jag är ute och besöker företagen. Därför tycker jag att det är anmärkningsvärt att reservationen i huvudsak handlar om vad regeringen inte ska åstadkomma och inte ska göra. har vi en regering som tar frågan på stort allvar, både ur perspektivet att ta ansvar för miljön och ur jobbperspektivet. Förädling och utveckling av de resurser vi har i kan hjälpa till att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta och att ska ha lägst arbetslöshet i . är ett litet avlångt land. Det vet inte minst jag som bor i den norra delen av landet. Vi är beroende av transporter, av snabba och säkra transporter, som är konkurrenskraftiga. Att kunna leverera tungt gods ut till våra handelspartner är avgörande för utvecklingen i landet. Därför är investeringar i järnväg oerhört viktiga. Både underhåll och utbyggnad har legat efter på ett bedrövligt sätt. Byggandet av exempelvis Norrbotniabanan gick i stå under förra mandatperioden. Trots att man på EU-nivå såg värdet i byggandet var intresset hos den tidigare regeringen icke-existerande. har det äntligen fått det stöd det behöver. Vi ser med tillförsikt an utbyggnaden av de viktiga infrastrukturprojekten i hela landet.