bet · H201NU2 · 2015-02-02 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) vad gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt och 2 motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt i enlighet med utskottets förslag. Detta förslag överensstämmer med förslaget i budgetpropositionen . När det gäller anslagens ändamål tydliggör utskottet att det är de ändamål för anslagen som redovisas i budgetpropositionen som ska gälla. Utskottet har heller inte något att invända när det gäller de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag (totalt ) och bemyndiganden . Utskottet avstyrker de motionsyrkanden som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har föreslagit. Företrädarna i utskottet för har avstått från att delta i beslutet om anslag. I stället hänvisar de i ett särskilt yttrande till de budgetförslag som har lagts fram av deras parti. I betänkandet finns därtill ytterligare 3 särskilda yttranden (S, MP, V; M, C, FP, KD; V) där företrädare i utskottet för de partier som står bakom utskottets ställningstagande om anslag m.m. inom utgiftsområde 19 redovisar sin syn på inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 1.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 (S, MP, V) 2.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 (M, C, FP, KD) 3.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 (SD) 4.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 19 punkt 3 och avslår motionerna 2014/15:1094 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2014/15:2894 av m.fl. (SD). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2022. 2. för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 –2020. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 19 punkterna 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD)*, (M), (C), (M), (SD)*, (KD), (S), (S), (S), (FP), (V) och (MP). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2014/15:1 i de delar som gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt och 2 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens och oppositionens förslag till anslag . I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. beredning av budgetpropositionen innebär att kammaren i ett första steg fastställer en utgiftsram för vart och ett av statsbudgetens 27 utgiftsområden. Utgiftsramen anger det högsta belopp som utgiftsområdets anslag sammanlagt får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). I detta ärende ska näringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt ska fördelas inom den beslutade ramen för utgiftsområdet. Enligt riksdagsordningen ska ta ställning till anslagen för utgiftsområdet genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). I detta betänkande beskriver utskottet inledningsvis utfallet i det första steget av budgetberedningsprocess. Därefter behandlar utskottet regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt motstående förslag i motioner. fattade beslut om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2018. biföll reservation 1 i finansutskottets betänkande 2014/15:FiU1 som gällde riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. När det gällde beslutet om utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna på statens budget bifölls reservation 3 i det nyssnämnda betänkandet. Kammarens beslut om att bifalla dessa båda reservationer innebar att ställde sig bakom dels de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som hade föreslagits i motion 2014/15:3002 (M, C, FP, KD), dels den ram för utgiftsområde 19 Regional tillväxt som hade föreslagits i den motionen. Beslutet innebar även att avslog regeringens förslag till ram för utgiftsområdet. har, vad gäller utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv, genom ett protokollsutdrag (prot. 2014/15:6) meddelat finansutskottet följande: – S- och MP-ledamöterna tillstyrker de berörda förslagen i budgetpropositionen och avstyrker motsvarande motionsyrkanden. – M, C, FP och KD-ledamöterna tillstyrker motion 2014/15:3002 (M, C, FP, KD) i den berörda delen. – SD- ledamöterna tillstyrker motion 2014/15:3003 (SD) i den berörda delen. – V-ledamoten har inte några invändningar mot de berörda förslagen i budgetpropositionen. I tabellen nedan visas regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till budgetramar för utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Budgetramen för utgiftsområde 19 är efter beslut . I bilaga 2 redovisas förslagen uppdelat på anslag. Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt M, C, FP, KD 2015 (föreslagen utgiftsram) 2016 (utgiftsberäkning) 2017 (utgiftsberäkning) 2018 (utgiftsberäkning) Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Utskottets förslag i korthet anvisar de anslag och godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområde 19 som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. avslår motioner med alternativa förslag till anslag inom utgiftsområde 19. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V), 2 (M, C, FP, KD), 3 (SD) och 4 (V). Förutsättningen för den fortsatta beredningen av utgiftsområde 19 Regional tillväxt är att ramen för utgiftsområdet är fastställd till 2 . Regeringens förslag till fördelning på de fyra anslagen framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de motförslag som finns i förslag till fördelning inom utgiftsområdet (se motion 2014/15:2894 (SD)). Allianspartierna redovisar inte något formellt motförslag till regeringens förslag till anslag för utgiftsområdet (se motion 2014/15:3002 (M, C, FP, KD)). Enligt förslaget i propositionen kompletteras två av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden, vilka leder till utgifter . När det gäller regeringens förslag till bemyndiganden finns inga motförslag. I det följande avsnittet beskrivs kortfattat utgiftsområdets omfattning, politikens mål och inriktning så som den redovisas i propositionen. För en mer utförlig beskrivning av olika insatser och åtgärder som regeringen aviserar hänvisas till budgetpropositionen. Där redovisar regeringen även de resultat som har uppnåtts inom den regionala tillväxtpolitiken . Slutligen redovisas regeringens överväganden när det gäller vart och ett av de fyra anslagen. I det därpå följande avsnittet redovisas motioner med motstående förslag och med förslag som bedöms ha påverkan på de föreslagna anslagen. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. En mer utförlig beskrivning av politikens mål finns att läsa i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringens mål för jämställd regional tillväxt är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. Därtill återges målet med sammanhållningspolitiken[1], nämligen att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken En modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet bör enligt regeringen inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar, såväl i städer som på landsbygder. Regeringen framhåller särskilt förbättrat stöd till näringslivsutveckling och tillgång till finansiering, en fungerande arbetskraftsförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service, utbildning samt investeringar i informationsteknik och infrastruktur som väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik. Detta skapar i sin tur förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna leva och verka i hela landet. Som exempel kan nämnas att regeringen vill utveckla s.k. servicepunkter på landsbygden. Det handlar t.ex. om livsmedelsbutiker, apotek, postservice och drivmedelstationer. Vidare betonar regeringen att hela attraktionskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett sådant sätt att det bidrar till hållbar regional tillväxt och utveckling. Detta innebär bl.a. att miljö, jämställdhet och integration på ett tydligt sätt integreras i det regionala tillväxtarbetet. konstaterar regeringen att de lokala och regionala förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling skiljer sig åt över landet. Befolkningsstruktur, utbildningsnivå, näringslivets sammansättning, tillgång till naturresurser, närhet till marknader, större befolkningskoncentrationer och andra territoriella förhållanden är faktorer som varierar. Den regionala tillväxtpolitiken ska ta hänsyn till dessa skillnader i förutsättningar och politiken ska genomföras i såväl gles- och landsbygder som små och medelstora städer och storstadsområden. Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta samhällsutmaningarna: demografisk utveckling, globalisering, klimat, miljö, energi och behovet av en inkluderande tillväxt. Regeringen menar att såväl den ökande åldrande delen av befolkningen och miljöutmaningarna kan utgöra en möjlighet för hållbar regional tillväxt genom att t.ex. skapa affärsmöjligheter och ökad sysselsättning genom nya innovativa varor och tjänster. Regeringens målsättning är att alla kvinnor och män, oavsett ålder och bakgrund, ska ha samma rätt och möjlighet till inflytande och tillgång till resurser inom det regionala tillväxtarbetet (inkluderande tillväxt). Regeringen avser att fortsatt följa upp arbetet som aktörer med regionalt utvecklingsansvar bedriver för jämställd regional tillväxt. Regeringen ser vidare ett behov av att de regionala företagsstöden ska utvecklas för att ge bättre möjligheter för det regionala tillväxtarbetet. Stöden ska också tydligare bidra till en hållbar utveckling med fokus på jämställdhet, miljö och integration. Regeringen kommer bl.a. att fortsatt arbeta för en jämställd fördelning av företagsstöden mellan kvinnor och män. För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken betonar regeringen att regional hänsyn och en tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är avgörande. Detta är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom det här aktuella utgiftsområdet. Regeringen ser att det finns behov av ytterligare samordning såväl mellan regional och nationell nivå som mellan olika sektorsområden på nationell och regional nivå och vill även se en utvecklad styrning och ett tydligare resultatfokus i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen menar att ett led i att främja ett mer resultatorienterat genomförande av den regionala tillväxtpolitiken är att gå vidare med att utveckla styrning, uppföljning, utvärdering och lärande i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen avser därför att utreda förutsättningarna för ett stärkt resultatfokus för uppföljningen av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. I budgetpropositionen redogörs även för inriktningen på samman-hållningspolitiken i –2020. Strukturfonds-programmens inriktning ska vara tydligt kopplad till 2020-strategin och bidra till smart och hållbar tillväxt för alla. Regeringen poängterar vikten och behovet av ett förenklat genomförande. För att bidra till hållbar regional tillväxt och fler jobb samt möta samhällsutmaningarna identifierar regeringen följande fyra prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet : innovation och företagande, attraktiva miljöer, kompetensförsörjning och internationellt och gränsöverskridande samarbete. De tre hållbarhetsdimensionerna, dvs. jämställdhet, integration och miljö, ska beaktas inom alla prioriteringar[2]. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Anslaget får vidare användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. För att finansiera ökade utgifter inom anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 med anledning av EU:s territoriella program föreslår regeringen att anslaget 1:1 minskas med 4,2 miljoner konor . Anslaget beräknas minska med motsvarande belopp för samma ändamål. Genom riksdagsbeslut i samband med höstbudgeten 2014 tillfördes anslaget 1:4 under utgiftsområde 24 Näringsliv –2020 för att finansiera bl.a. tillkommande uppgifter med anledning av uppdrag som förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder minskar med motsvarande belopp . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . , 2017, och 2018 beräknas anslaget till . Den övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs bemyndiganden bl.a. för att kunna hantera senarelagd verksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden och föreslår att regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2022. Anslaget 1:2 Transportbidrag får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag för att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen konstaterar att det finns ett minskat anslagsbehov utifrån den gällande förordningen och föreslår en permanent minskning av anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till samma summa . Anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 används för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för strukturfondsperioden –2013. Från statens budget sker utbetalningarna inom anslaget till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet. Utbetalningarna sker också till programmet –inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. Ramen för regionala utvecklingsfonden för programperioden beräknas till ca för de program som redovisas på statens budget. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder styr vilken valutakurs som används vid beräkningen av de finansiella ramarna för programperioden –2013 för de program som hanteras inom statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013. Anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2020. Anslaget får även användas till utbetalningar som avser programmet Lokalt ledd utveckling med stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden –2020. Från statens budget sker utbetalningar inom anslaget till regionala strukturfondsprogram och ett nationellt program inom målet för tillväxt och sysselsättning. är förvaltande och attesterande myndighet för dessa program. Regeringen beräknar att medlen från regionala utvecklingsfonden kommer att uppgå till totalt ca . Utbetalningar sker också till programmet Lokalt ledd utveckling med stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden –2020. Utgifterna kommer att uppgå till totalt ca –2020. är förvaltande myndighet för detta program. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget är ca , inklusive det territoriella programmet –(beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför är ca , exklusive programmet Kolarctic, som EU finansierar via Europeiska gemenskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENDI) som kommer att fastställas (även här avser beloppet samtliga deltagande länders EU-medel). Den valutakurs som används vid beräkningen av de finansiella ramarna för programperioden –2020 för de program som hanteras inom statens budget styrs liksom under den föregående programperioden av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. Regeringen anför att den valutakurs som används vid omräkning av de finansiella ramarna för strukturfonderna löpande måste analyseras och vid behov revideras för att inte differensen ska bli för stor mellan den verkliga kursen och den kurs som regeringen fastställer i förordningen. Regeringen föreslår att medlen i det territoriella programmet –ska hanteras utanför statsbudgeten. Enligt förordningen om bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete som antogs ska stödmottagare inom det territoriella samarbetet för programperioden –2020 omvandla utgifter till euro. Anslaget kommer därför att minska med , och . Förslaget kommer att innebära att samtliga gränsregionala program ligger utanför statsbudgeten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att för samma anslag ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst –2024. I kommittémotion 2014/15:1094 av m.fl. (SD) föreslås ett riksdagsuttalande om transportbidrag. Motionärerna påtalar att det finns ett behov av att dels se över ersättningsnivåerna, dels att ska marknadsföra möjligheterna att få bidraget till näringslivet inom det berörda stödområdet. I kommittémotion 2014/15:2894 av m.fl. föreslås en ökning av anslaget 1:2 Transportbidrag med . De föreslagna anslagshöjningarna syftar till att dels höja ersättningsnivåerna, dels göra det möjligt för att marknadsföra möjligheterna att få bidraget till näringslivet inom det berörda stödområdet. Motionärerna är kritiska till att regeringen i årets budget sänker anslaget till transportbidrag mot bakgrund av att anslaget varit större än vad som behövts för att täcka de ansökningar som inkommit. Enligt vad som framgår i motionen presenterar handläggare olika delförklaringar till att allt färre söker bidraget. Dels att företag flyttar eller lägger ner, dels att det finns företag som inte är medvetna om att de kan söka bidraget. Motionärerna menar att i den mån företag inom stödområdet flyttar söderut inom är det en tydlig indikation på att transportbidraget inte fullt ut fyller sitt syfte och kan betraktas som för lågt. Förvaltningen av regionala projektmedel har granskat förvaltningen av det statliga bidraget till regional projektverksamhet. Resultat av granskningen samt slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och presenteras i rapporten av regionala projektmedel – delat ansvar, minskad tydlighet? (RiR2014:10). Rapporten överlämnades till . lämnade regeringen en skrivelse (skr. 2014/15:12) till med anledning av rapporten. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser samt vilka åtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas med anledning av dessa iakttagelser. Regeringens skrivelse kommer att behandlas av utskottet . Transportbidraget har varit föremål för flera översyner, och utskottet har i ett tidigare betänkande refererat till en studie genomförd av med uppdrag att ta fram förslag på ett miljöanpassat transportbidrag som bidrar till regional utveckling (bet. 2012/13:NU2). Av budgetpropositionen (utg.omr. 19) framgår att jämfört företag som beviljats regionalt transportbidrag med kontrollgrupper. Sammanfattningsvis visar jämförelsen att företag som mottagit transportbidrag har haft en bättre utveckling än kontrollgrupperna, men till skillnad från kontrollgrupperna har de inte kommit tillbaka till samma vinstmarginal som före den ekonomiska krisen /09. Förädlingsvärdet har vidare utvecklats likvärdigt eller något högre än i kontrollgrupperna. Mätperioden avsåg perioden –2012. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har på uppdrag av regeringen genomfört en samlad utvärdering av de regionala företagsstöden där en empirisk analys av det regionala transportbidragets effekter ingår. I en rapport (WP 2012:17) utvärderas transportbidragets effekter på de stödmottagande arbetsställenas förädlingsvärde, omsättning och vinst. Myndigheten har jämfört företag i sågverksindustrin som har fått transportbidrag med en jämförelsegrupp utanför stödområdet. Tillväxtanalys hittar ett positivt samband mellan transportbidrag och de stödmottagande arbetsställenas omsättning och förädlingsgrad, men det finns inget belägg för att detta kan tolkas som en kausal effekt orsakad endast av bidraget. När det gäller transportbidragets effekter på de stödmottagande arbetsställenas vinst visar resultatet inte på någon entydig positiv effekt. I rapporten problematiseras svårigheten att studera effekter av transportbidraget. Vidare berörs också problemet med en svag koppling mellan mål och medel när det gäller bidraget. Tillväxtanalys menar att det inte är uppenbart hur ett transportbidrag kan öka förädlingsgraden i de stödmottagande arbetsställena. I detta sammanhang kan även nämnas att avstyrkte utskottet liknande motionsyrkanden om höjda anslag för transportbidrag som i de här aktuella motionerna. I ett särskilt yttrande framhöll företrädare i utskottet vikten av att kompensera de fyra nordligaste länen för de kostnadsnackdelar de har till följd av långa transportsträckor. har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29).