bet · H301TU1 · 2015-12-09 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) när det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare behandlas motioner från , , och om alternativa anslagsberäkningar. Utskottet föreslår att godkänner de förslag till anslagsberäkningar inom utgiftsområdet som redovisas i propositionen, inom den ram på för utgiftsområdet som beslutade om . Utskottet har vidare inget att invända mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet och tillstyrker därmed propositionen i detta avseende. Utskottet avstyrker de motionsyrkanden som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har föreslagit. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar sina ställningstaganden i särskilda yttranden. har genomfört en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. I betänkandet lämnar utskottet vissa kommentarer om hur resultaten för transportpolitiken och politiken för informationssamhället redovisas i budgetpropositionen. I betänkandet behandlas även vissa motioner om bl.a. myndighetsrelaterade frågor. Utskottet anger att Transportstyrelsens avgiftssystem har brister som framförallt drabbar mindre företag. Utskottet efterlyser ett avgiftssystem som är mer effektivt för mindre företag i transportsektorn. Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den bör genomföra en generell översyn av transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament för att nå ökad effektivitet och tillstyrker ett motionsförslag om detta. Övriga motionsförslag avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 1.Transportstyrelsens tillsynsavgifter, punkt 2 (S, MP) 2.Myndighetsavgift för flyget, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Sjöfartsverkets finansiering, punkt 4 (V) 4.Samråd med intresseorganisationer, punkt 5 (M, C, L, KD) 5.Samråd med intresseorganisationer, punkt 5 (SD) 1.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (M) 2.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (SD) 3.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (C) 4.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (L) 5.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Bilaga 4 Uppföljning av regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 2 Investeringsplan –2017 Tabell 3 Beräknad låneskuld för vägar och järnvägar 2015-2017 Tabell 4 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 5 Fördelning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Tabell 6 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Tabell 7 Budgetförslag för sjöfartsområdet Tabell 8 Investeringsplan för 2016–2018 Tabell 9 Budgetförslag för luftfartsområdet Tabell 10 Investeringsplan för 2016–2019 Tabell 11 Budgetförslag för informationssamhället Tabell 12 förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 13 förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 14 förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 15 Liberalernas förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 16 förslag till ändrade anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Diagram 1 Utvecklingen av anslagsposten till drift, underhåll och trafikledning av järnvägen 2009–2016 (löpande priser) Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 22 punkt 17 och avslår motionerna 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2015/16:2353 av m.fl. (SD), 2015/16:3057 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 8 och 9, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 17, 21 och 31, 2015/16:3153 av m.fl. (C) och 2015/16:3203 av m.fl. (FP). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 91 2017–2050, 2. bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 42 för vissa infrastrukturprojekt, 3. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20 2017–2021, 4. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2017–2027, 5. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 13 2017–2057, 6. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2037, 7. bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018, 8. bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2021, 9. bemyndigar regeringen att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 22 punkterna 1–6 och 14–16. c) Godkännande av investeringsplan godkänner investeringsplanen för för 2016-2018 och investeringsplanen för 2016-2019. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 22 punkterna 9 och 12. d) Övriga bemyndiganden och godkännande av ekonomiska mål 1. godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 2. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 3. godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 4. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 5. fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst . Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 22 punkterna 7, 8, 10, 11 och 13. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör genomföra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament till att nå ökad effektivitet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 18. Reservation 1 (S, MP) 2015/16:1730 av (M). Reservation 2 (M, C, L, KD) 2015/16:188 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 3 (V) 2015/16:2042 av (SD) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 29. Reservation 4 (M, C, L, KD) Reservation 5 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M)*, (S), (S), (M)*, (S), (M)*, (C)*, Boriana (M)*, (S), Per Klarberg (SD)*, (L)*, (V), (KD)*, (S), (S) och (SD)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. I detta betänkande behandlar utskottet budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) i fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer och 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . I betänkandet tar trafikutskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ska fördelas. Betänkandet omfattar även andra ekonomiska och organisatoriska frågor som bl.a. låneramar, bemyndiganden och investeringsplaner liksom vissa myndighetsrelaterade frågor. I bilaga 1 redovisas en förteckning över behandlade förslag. Vidare redovisas i bilaga 2 regeringens och oppositionspartiernas förslag till beslut om anslag , och i bilaga 3 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag. Utskottet har även gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 som redovisas i bilaga 4 i detta betänkande. Utskottet har träffat infrastrukturminister och företrädare för . Utskottet har vidare i samband med en inrikesresa till den 23–bl.a. träffat företrädare från LFV och Transportstyrelsen. Under ärendets beredning har () bytt namn till Liberalerna (L). Budgetprocessen innebär bl.a. att fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till. har bestämde utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till . I detta ärende ska trafikutskottet föreslå för hur detta belopp ska fördelas på anslagen inom utgiftsområdet. ställningstagande till förslaget om anslagen inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (5 kap. 12 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottens behandling av budget-propositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet disponeras så att mål och resultatfrågor behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motionerna som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 22 för . Sedan behandlas motionsyrkanden om vissa i huvudsak myndighetsrelaterade frågor. Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Mål och redovisning av resultat för transportpolitiken har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken samt två jämbördiga delmål, funktionsmålet Tillgänglighet och hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). De båda delmålen har konkretiserats i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden. Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhälls-ekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Resultatbedömning för det övergripande målet för transport-politiken Regeringens bedömning av utvecklingen är att det inte har skett någon större förändring jämfört när det gäller det övergripande målet för transportpolitiken. Transporterna bär inte fullt ut sina samhällsekonomiska kostnader när det gäller luftföroreningar, buller, infrastrukturslitage och bidrag till trängsel även om internaliseringsgraderna generellt stigit något jämfört med tidigare. Hur stor del av kostnaden som är internaliserad skiljer sig mellan trafikslagen. Sjöfartens externa miljökostnader bedöms t.ex. ha minskat, vilket ökat internaliseringsgraden, medan flygtrafiken är det trafikslag som har högst icke-internaliserade externa kostnader. Enligt propositionen är de icke-internaliserade kostnaderna generellt sett större i tätorter än på landsbygden. I ett europeiskt perspektiv har låga internaliserade skatter och avgifter för godstransporter. När det gäller en långsiktigt hållbar transportförsörjning anges kortfattat i propositionen att klimatutsläppen minskar och att transportförsörjningen ännu till dominerande del är beroende av fossila bränslen. I Trafikanalys upp-följning av de transportpolitiska målen (rapport 2015:7) anförs även följande: Även om vissa aspekter av transportsystemet utvecklas mot ett tillstånd närmare hållbarhet går det inte att påstå att transportförsörjningen är lång-siktigt hållbar. Det kan inte heller sägas att tillståndet förändrats på något avgörande sätt sedan målen antogs . Historiskt sett har det funnits en stark koppling mellan godstransportarbetets utveckling och utvecklingen av BNP: när den ekonomiska aktiviteten i samhället ökar, ökar även trafikflöden och transportarbete. Enligt regeringens bedömning tycks denna koppling inte längre vara så stark. Detta kan delvis förklaras av en underskattning av betydelsen av godstransportarbetet på väg och att tillväxten i stor utsträckning sker i tjänstesektorn och inte i traditionellt transporttunga branscher som gruvor, malm och skog. Enligt regeringen är det dock för tidigt att dra slutsatsen att den ekonomiska utvecklingen har frikopplats från ett ökat transportarbete. I en övergripande bedömning anför regeringen att även om ett uppfyllande av målen närmar sig på några områden är läget oförändrat för de flesta preciseringarna. På trafiksäkerhetsområdet är t.ex. utvecklingen positiv för vägar men negativ för järnvägar. Klimatutsläppen minskar, men transportförsörjningen är ännu till dominerande del beroende av fossila bränslen. Inom områdena landskap och hälsa finns det ett åtgärdsbehov med potential till förbättringar. Transportsystemet utvecklas inte heller på ett likartat sätt i hela landet. Utbudet av kollektivtrafik har utvecklats bättre i rikets mer tätbefolkade regioner. Liknande observationer görs också för tillståndet hos den fysiska infrastrukturen, vilket ger näringslivet varierande förutsättningar i olika delar av landet. Funktionsmålet Tillgänglighet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande till-gänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Funktionsmålet konkretiseras i följande sju preciseringar: • Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. • Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. • Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. • Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. • Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. • Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. • Förutsättningar för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Resultatredovisning för funktionsmålet Tillgänglighet För medborgarnas resor redovisar regeringen att transportsystemet på några områden utvecklades positivt . Flertalet mått har dock inte för-bättrats års nivå. Bedömningen är därför att tillståndet i stort sett är oförändrat sedan målen antogs. När det gäller kvaliteten för näringslivets transporter redovisar regeringen att utvecklingen har haft positiva inslag, såsom färre bärighetsrestriktioner och en fortsatt minskning av totalstoppen i vägtrafiken. med ökad punktlighet för godstågen sjönk den något . Både nationellt och i ett internationellt perspektiv upplevs dock transportsystemets kvalitet ha försämrats jämfört , något som riskerar att försvaga näringslivets konkurrenskraft. Den sammanlagda bedömningen är därför att tillståndet för preciseringen inte förändrats på något avgörande sätt . När det gäller tillgängligheten redovisar regeringen att medborgarnas tillgänglighet till olika typer av service och kommunikationer har förbättrats i kommuner med stor befolkning, medan det omvända gäller på landsbygden. I ett interregionalt tillgänglighetsperspektiv har en tredjedel av kommuner en god tillgänglighet, medan några kommuner inte uppfyller ett enda av kriterierna för en acceptabel tillgänglighet. Tillgängligheten har endast förändrats marginellt . För flygresor minskade såväl tillgängligheten som åtkomligheten –2014. Det gäller både inrikes- och Europatrafiken, men åtkomligheten för Europatrafiken har förbättrats . Sammanfattningsvis uppskattas förändringarna för precise-ringen vara små. När det gäller ett jämställt samhälle redovisar regeringen att den numerära representationen i styrelser och ledningsgrupper för myndigheter och statliga bolag inom transportområdet är könsmässigt jämställd. Däremot var representationen av kvinnor på regional och lokal nivå . Det saknas fortfarande underlag för hur transportmyndigheterna etablerar kontakt med medborgarna, dvs. kvinnor och män, i samband med planerings-processerna. Det är fortfarande stora skillnader mellan kvinnors och mäns pendlingsmönster, och den samlade bedömningen är därför att mycket lite har skett sedan målen antogs. Om transportsystemets användbarhet för personer med funktions-nedsättning redovisar regeringen att det funnits en tendens till att skillnaden i mobilitet mellan personer med funktionsnedsättningar och övriga har minskat . Man har fortsatt att åtgärda hållplatser och stationsområden för personer med särskilda behov, men i en lägre takt än –2012. Andelen fordon i kollektivtrafiken med anpassningar för personer med funktionsnedsättning har ökat . Bedömningen är därför att utvecklingen går i positiv riktning. Regeringen redovisar att arbetet med att förbättra barns förutsättningar att använda transportsystemet förefaller lågt prioriterat hos transport-myndigheterna. Där arbeten genomförts är nyttan för barnen svårbedömd. Antalet barn som omkommit i trafiken har minskat, vilket kan tyda på förbättrad säkerhet. Bedömningen utifrån fördelningen av omkomna mellan pojkar och flickor är att risken att omkomma i vägtrafiken är större för pojkar än för flickor. Detta motsägs dock av att barns egen rörelsefrihet tenderar att minska. Föräldrar skjutsar också barnen i större utsträckning, vilket gör om-råden där barn vistas mer osäkra när trafiken tilltar. Regeringens bedömning är att barns möjligheter att använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer är oförändrade jämfört med . När det gäller förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel redovisar regeringen att medborgarnas resmöjligheter med kollektivtrafiken har förbättrats i och med att utbudet ökat, främst i tre största städer. Dock överskuggas detta till viss del av att biljettpriserna fortsätter att öka kraftigt. En ökad cykelsatsning tillsammans med ett tilltagande arbete för cyklisternas säkerhet bidrar positivt till måluppfyllelsen, men påtagliga effekter dröjer. Att förbättra förutsättningarna för gång har dock fortsatt låg prioritet. Gång riskerar även att komma ännu mer i skymundan när cykelsatsningar tilltar eftersom dessa färdsätt ofta behandlas inom samma ram. Trafikanalys bedömning är, trots vissa positiva indikationer, att förutsätt-ningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel är oförändrade jämfört med . Hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet anger att transportsystemets utformning, funktion och an-vändning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Hänsynsmålet konkretiseras i följande sex preciseringar: – Antalet omkomna inom vägtransportsystemet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . – Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . – Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet minskar fortlöpande. – Antalet omkomna och allvarligt skadade inom luftfartsområdet minskar fortlöpande. – Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. – Transportsektorn bidrar till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål. Resultatredovisning för hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa När det gäller antalet omkomna och allvarligt skadade personer inom väg-transportsystemet redovisar regeringen att det exklusive självmorden omkom 191 män och 79 kvinnor i vägtrafikolyckor. Andelen män och kvinnor som omkommit har varit relativt stabil och legat på i genomsnitt för män och för kvinnor. Antalet personer som omkom ökade med 10 personer jämfört med . Om utvecklingen fortsätter i genomsnitt som kommer målet om maximalt 220 dödade ändå att nås 2020. Antalet allvarligt skadade minskade något 2014, och medelvärdet var väl under basvärdet för åren 2006–2008. Om utvecklingen fortsätter kommer målet om en 25-procentig minskning av antalet allvarligt skadade att nås till 2020. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen har varit positiv. När det gäller omkomna och allvarligt skadade inom yrkessjöfarten och fri-tidsbåtstrafiken redovisar regeringen att fyra personer omkom och tolv personer skadades allvarligt inom yrkessjötrafiken . Av dessa var tio i arbetsmiljöolyckor, en i en kollision och en i en förtöjningsolycka. Samtliga omkomna och allvarligt skadade inom yrkessjöfarten 2014 var män och alla . Inom fritidsbåtstrafiken omkom 23 personer , vilket är en minskning jämfört med då 36 personer omkom. De 23 omkomna var samtliga män och samtliga . Totalt för sjötrafiken är målet för maximalt antal omkomna 2020 endast fem personer eller , vilket kommer att nås om utvecklingen fortsätter som . Kontinuerlig förbättring av dataunderlag för att bedöma antal allvarligt skadade inom fritidssjöfarten gör att antalet skadade enligt mätningar ökar . Trafikanalys avstår därför från att göra en bedömning av hur hela preciseringen utvecklats. För järnvägstransportområdet redovisar regeringen att antalet omkomna vid olyckshändelser inom bantrafiken ökade jämfört med , från 19 till 32 personer. Av dessa var 26 män och 6 kvinnor. Genomsnittet är därmed på samma nivå som basvärdet och måste minska med för att nå målet . Dessutom har antalet självmord inom bantrafiken ökat . Antalet allvarligt skadade vid olyckshändelser 2014 ligger strax års målnivå, men på grund av rapporteringsproblem kan detta vara en underskattning av de skadade. Män dominerar i antal omkomna och allvarligt skadade i bantrafikolyckorna, och –2014 var i genomsnitt av de omkomna män. Med tanke på de höga dödstalen i olyckor och ett ökat antal självmord är den övergripande bedömningen att utvecklingen inte sker i fas med målen .