bet · H201UbU12 · 2015-03-26 00:00:00 — behandlar i detta betänkande 19 motionsyrkanden om vuxenutbildning från den allmänna motionstiden /15. Motionsyrkandena handlar bl.a. om , eftergymnasial utbildning för särskoleelever och validering. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående beredning och myndighetsuppdrag samt vidtagna åtgärder. I betänkandet finns två reservationer (M, C, FP och KD) och ett särskilt yttrande (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Eftergymnasial utbildning för särskoleelever 1.Särskilt om , punkt 2 (C) 2.Eftergymnasial utbildning för särskoleelever, punkt 4 (M, C, FP, KD) Särskilt yttrande om betänkandet Vuxenutbildning (S,MP,V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:810 av och (C), 2014/15:1197 av (S), 2014/15:2065 av m.fl. (S), 2014/15:2160 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2260 av m.fl. (S) yrkande 3. 2014/15:1146 av och (S), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 17, 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2014/15:2823 av m.fl. (S). Reservation 1 (C) 2014/15:796 av (FP), 2014/15:946 av (S), 2014/15:1125 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2014/15:1512 av (SD) yrkande 3. Eftergymnasial utbildning för särskoleelever 2014/15:549 av Per Lodenius (C). Reservation 2 (M, C, FP, KD) 2014/15:373 av (M), 2014/15:2059 av m.fl. (S) och 2014/15:2425 av (KD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (C) och (FP). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 19 motionsyrkanden om vuxenutbildning från den allmänna motionstiden /15. Motionsyrkandena handlar bl.a. om , eftergymnasial utbildning för särskoleelever och validering. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande frågor om vuxenutbildning och om ökat regionalt inflytande över kompetensförsörjningen. I motion 2014/15:1197 av (S) framhålls behovet av vuxenutbildning. Alla måste enligt motionären få möjlighet till livslångt lärande. Inte minst ställer dagens arbetsliv krav på vidareutbildning. Motion 2014/15:2065 av m.fl. (S) handlar om utbildningens betydelse för framtidens jobb i . Det livslånga lärandet blir allt viktigare för att kunna bibehålla och utveckla den svenska välfärden. Det är enligt motionärerna viktigt att ungdomar ser möjlighet att välja utbildningar som motsvarar arbetsmarknadens framtida behov. behöver bl.a. utbildningar som täcker såväl dagens som framtidens behov. I motion 2014/15:2160 av m.fl. (S) yrkande 1 understryks utbildningens betydelse för framtidens jobb i . Dagens och framtidens arbetsliv ställer allt högre krav på arbetskraftens utbildningsnivå. Möjligheterna till vuxenutbildning måste enligt motionärerna bli fler. Utbildning är också enligt yrkande 2 viktigt för att bryta traditionella könsmönster. Särskilt vid vuxnas lärande kan detta enligt motionärerna vara oerhört viktigt. Enligt motion 2014/15:2260 av m.fl. (S) yrkande 3 bör behovet av utbildningsinsatser för en växande beaktas. En god kompetensförsörjning bygger enligt motionärerna på effektiva matchningsprocesser, tillvaratagande av alla arbetstagares kompetenser på arbetsmarknaden och breda investeringar i utbildning. Ökat regionalt inflytande över kompetensförsörjningen I motion 2014/15:810 av och (båda C) anförs att ett system med regional prioritering av nationella resurser för kompetensförsörjning och komptensmatchning bör utvecklas. Det kan handla om resurser som fördelas genom Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för , Universitets- och högskolerådet och universitet och högskolor. styrs huvuddelen av resurserna för kompetensförsörjning från nationell nivå med beslutsformer där den regionala nivåns möjligheter till inflytande är begränsade. har regionala kompetensplattformar etablerats som i flera fall på ett framgångsrikt sätt har utvecklat ett omfattande regionalt samarbete. För att inte samhällets resurser ska suboptimeras finns det enligt mo-tionärerna goda skäl att stärka den regionala samordnande nivån och ge den ett reellt inflytande över hur resurserna för kompetensförsörjning används. Bakgrund och gällande rätt Den offentligt finansierade vuxenutbildningen består framför allt av vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), utbildning i svenska för invandrare (sfi), utbildning inom , konst- och kulturutbildningar (som startar och ersätter kompletterande utbildningar) och folkbildningen. De mål som har slagit fast för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). I skollagen (2010:800) anges att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. För vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller också att de som fått minst utbildning ska prioriteras. De mål som har slagit fast för framgår av lagen (2009:128) om och innebär att det inom ska säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområden av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Ökat regionalt inflytande över kompetensförsörjningen gav den förra regeringen regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan eller länsstyrelser i uppdrag att etablera kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering . Det övergripande syftet med kompetensplattformarna är att stärka förutsättningarna för en god kompetensförsörjning, bidra till en hållbar nationell och regional tillväxt, öka kunskaperna om regionernas behov, förmedla kunskap mellan regional och nationell nivå och bygga strukturer. Av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 19) framgår att har i uppdrag att –2016 förstärka och vidareutveckla de regionala kompetensplattformarna för att säkra kompetensförsörjningen till näringslivet och den offentliga sektorn i hela landet . Inom ramen för programmet för regionala kompetensplattformar har utlyst en första ansökningsomgång där de regionalt tillväxtansvariga med ansvar för kompetensplattformar har möjlighet att söka projektmedel för att kunna förstärka och vidareutveckla sitt arbete inom de regionala kompetensplattformarna. Utgångspunkten är att få fram kvalitativa projekt inom de olika insatsområdena, som kommer att utgöra konkreta, goda exempel inom kompetensförsörjningsområdet. Uppdraget ska genomföras i dialog med , och och ska redovisas samt slutredovisas . Vidare framgår av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 19) bl.a. att regeringen anser att ett framgångsrikt kompetensförsörjningsarbete på regional nivå är centralt för att ta till vara hela landets tillväxtpotential och skapa fler jobb. De regionala kompetensplattformarna har enligt reger-ingen möjlighet att utvecklas till att fylla en central roll i detta arbete. Alla län bedriver ett utvecklingsarbete inom ramen för sina kompetensplattformar. Behovet av regionalt kompetensförsörjningsarbete är fortsatt stort, och det är enligt regeringen viktigt att verksamheten fortsätter att utvecklas. Regeringen anser att arbetet med regionala kompetensplattformar är ett långsiktigt arbete och att det är viktigt att plattformarna får fortsätta att utvecklas utifrån de olika förutsättningar som finns och de prioriteringar som görs i respektive län. myndigheter inom kompetensförsörjningsområdet kommer enligt regeringen även fortsättningsvis att spela en viktig roll för att arbetet som pågår på regional nivå ska bli framgångsrikt. Av Myndigheten för årsredovisning 2014 framgår bl.a. följande om myndighetens samverkan. Myndigheten för ingår i flera myndighetsgrupper som leds av och är en av de särskilt utpekade aktörerna på nationell nivå som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken. Kompetensförsörjning är ett av de prioriterade områdena i den nationella strategin för regional tillväxt och attraktionskraft. Bland annat deltar myndigheten i en grupp där företrädare för och andra myndigheter samlas för att diskutera möjliga vägar för att bidra i det regionala tillväxtarbetet. När det gäller specifikt kompetensförsörjningsfrågor medverkar myndigheten även i ett annat nätverk som samordnas av . I det nätverket deltar nationella myndigheter, departement och regionalt ansvariga för kompetensförsörjningsfrågor. Syftet är att myndigheterna tillsammans med berörda departement och ansvariga för regionala kompetensplattformar ska identifiera gemensamma frågeställningar som är angelägna för och re-gionernas kompetensförsörjning. De myndigheter som ingår i gruppen är Arbetsförmedlingen, Svenska , , , Myndigheten för , , , Universitets- och högskolerådet samt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor samt Arbetsmarknads-, Utbildnings- och Näringsdepartementen. Av Myndigheten för regleringsbrev framgår bl.a. att myndigheten ska samverka med andra berörda myndigheter när det gäller uppdrag som syftar till att effektivisera statens samlade åtgärder för kompetensförsörjning på arbetsmarknaden. Myndigheten ska samverka i den utsträckning som myndighetens ansvars- och kompetensområde berörs. Inledningsvis vill utskottet framhålla att den offentligt finansierade vuxenutbildningen är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet. Vuxenutbildningen ska även i fortsättningen ge den enskilde möjligheten att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Vuxenutbildningen har också en central roll i det livslånga lärandet. I dagens kunskapssamhälle är det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Det är också viktigt för att tillgodose arbetsmarknadens behov av kvalificerad yrkeskompetens. Utskottet håller således med motionärerna om vuxenutbildningens och det livslånga lärandets betydelse. Utskottet vill vidare anföra att är en konkurrensutsatt ekonomi där individernas möjligheter att få jobb och människors omställningsförmåga avgörs av deras utbildning och kompetens. Utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden och för samhällets välstånd. Utskottet delar regeringens uppfattning som den framfördes i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 16 s. 176) att ambitionerna inom vuxenutbildningsområdet bör öka. För att ett livslångt lärande ska vara en realitet krävs enligt utskottet framtida satsningar inom vuxenutbildningen. När det gäller frågan om regionalt inflytande över kompetensförsörjningen som lyfts i motion 2014/15:810 (C) ser utskottet, i likhet med motionärerna, positivt på den omfattande regionala samverkan som finns, bl.a. de regionala kompetensplattformarna. Behovet av regionalt kompetensförsörjningsarbete är fortsatt stort, och det är enligt utskottet viktigt att verksamheten fortsätter att utvecklas. Utskottet anser att det är angeläget att samverkan mellan arbetsmarknads- och utbildningspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken ytterligare stärks för att gemensamt bidra till insatser för en bättre matchning på arbetsmarknaden. Vidare vill utskottet framhålla att berörda myndigheter, t.ex. Myndigheten för , bedriver en omfattande samverkan. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det pågår ett omfattande arbete när det handlar om regional och nationell samverkan om kompetensförsörjningen. Utskottet avser att följa hur samverkan mellan de berörda myndigheterna och de regionala kompetensplattformarna utvecklas. Utskottet anser emellertid inte att det behövs fler åtgärder för ett ökat regionalt inflytande över kompetensförsörjningen. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:810 (C), 2014/15:1197 (S), 2014/15:2065 (S), 2014/15:2160 (S) yrkandena 1 och 2 och 2014/15:2260 (S) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför reservation 1 (C). I motion 2014/15:1146 av och (båda S) anförs att regeringen behöver överväga om det krävs en översyn av yrkeshögskoleverksamheten – en översyn som handlar om resurser, tillståndstider, kvalitet, utvärdering, samspel med branschorganisationer samt resultatuppföljning i form av anställningsbarhet. I motion 2014/15:2823 av m.fl. (S) understryks behovet av fler platser inom yrkeshögskoleutbildningen. Bland annat ska vuxenutbildningen enligt motionärerna inte enbart ses som ett sätt att möta de utmaningar vi ställs inför utan också i ett framtidsperspektiv, vilket innebär en beredskap för kommande utmaningar i samhälls- och arbetslivet. I partimotion 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 13 anförs att landets yrkeshögskoleutbildningar ska fortsätta att utvecklas. Yrkeshögskolorna är enligt motionärerna goda exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med näringslivet. Det regionala inflytandet över yrkeshögskoleutbildningarna bör dock förstärkas. Motionärerna anser att yrkeshögskoleutbildningarna bör byggas ut ytterligare och att det ska bli lättare att ansöka om och bli beviljad möjlighet att bedriva yrkeshögskoleutbildning. Motionärerna anser också att en ökad flexibilitet i fråga om längden på yrkeshögskoleutbildningarna är viktig, både ur studenternas och arbetsgivarnas perspektiv. Allt detta gör enligt motionärerna sammantaget att en översyn av regelverket för yrkeshögskolorna är nödvändig. Också i motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 17 framförs detta, bl.a. att landets yrkeshögskoleutbildningar ska fortsätta att utvecklas. Bakgrund och gällande rätt Eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte är utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) regleras inom ett och samma ramverk benämnt . Bestämmelser om finns främst i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Utbildningarna inom präglas av såväl stark arbetslivsanknytning som teoretisk förankring och ska svara mot arbetsmarknadens behov. Utbildningarna kännetecknas framför allt av att de har ett nära samarbete med arbetslivet, som deltar direkt i utformningen av utbildningarna och finansierar den arbetsplatsförlagda utbildningsdelen, lärande i arbete (). Utbildningarna kan anordnas av universitet eller högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. En anordnare ska efter ansökan hos Myndigheten för kunna få statsbidrag eller särskilda medel för utbildningen. Hela eller delar av utbildningen kan även anordnas som uppdragsutbildning. Utbildningarna är oftast tvååriga, men kortare och längre utbildningar förekommer. En utbildning om kan leda fram till en yrkeshögskoleexamen och en utbildning om till en kvalificerad yrkeshögskoleexamen. Utbildningarna vänder sig till dem som genomgått gymnasial utbildning men även till dem som har en yrkesbakgrund. Studier inom berättigar i likhet med studier inom högskolan till studiemedel . mål är att utbildningarna inom ska svara mot behovet av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning i arbetslivet eller medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är av betydelse för individen och samhället. Andelen examinerade i som arbetar inom det område som deras yrkeshögskoleutbildning avser ska öka. Av Myndigheten för regleringsbrev framgår att myndigheten ska återrapportera enligt följande. Myndigheten ska när det gäller bl.a. redovisa – vidtagna åtgärder för att målen enligt ovan ska uppnås och en bedömning av i vilken grad de har uppnåtts – vilka insatser myndigheten genomfört och vilka initiativ myndigheten tagit för att öka matchningen och träffsäkerheten när det gäller yrkeshögskoleutbildningarna och arbetsmarknadens behov – vidtagna åtgärder för att tillgodose nationella behov av kvalificerad arbetskraft som endast avser enstaka yrkeshögskoleutbildningar – utbetalat statligt stöd för utbildningar som betraktas som innovativa och där behovet av kvalificerad arbetskraft bedöms uppstå på . Myndigheten för är förvaltningsmyndighet för . Myndigheten har i uppgift att bl.a. besluta vilka utbildningar som ska ingå i och bevilja statsbidrag till utbildningsanordnarna. Myndigheten har också i uppgift att utöva tillsyn och granska utbildningarnas kvalitet och resultat (jämför förordningen [2011:1162] med instruktion för Myndigheten för ). Myndigheten ansvarar även för att samordna och stödja en nationell struktur för validering (se nedan). Av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16) och av utbildningsutskottets budgetbetänkande (bet. 2014/15:UbU1 s. 63 f.) framgår följande om resultat. utbildningar uppvisar ett resultat som är på samma höga nivå . Nio av tio examinerade har ett arbete efter avslutad utbildning, och drygt sex av tio har ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. En stor andel () har ett arbete innan de påbörjar utbildningen, men betydligt färre av dessa återgår till samma arbetsgivare efter avslutad utbildning. Det skulle kunna tyda på att de examinerade har fått ett arbete där deras nya kompetens bättre kommer till användning. Det är emellertid svårt att särskilja vilken effekt utbildningen har jämfört med andra faktorer, och enligt regeringen bör resultatet därför tolkas med viss försiktighet. En skillnad jämfört med föregående års resultat är att fler arbetar hos den arbetsgivare hos vilken de deltog i lärande i arbete () under utbildningen. Enligt regeringen visar detta att kontakterna med arbetslivet under utbildningen har betydelse för möjligheten att få ett arbete. Det finns dock skillnader mellan utbildningsområdena både vad gäller andelen i arbete och arbete som stämmer överens med utbildningen som fortsatt behöver analyseras. Det gäller även skillnader mellan regioner och skillnader mellan män och kvinnor där vissa traditionella könsmönster skymtar. Uppdrag om registerbaserad kartläggning av studerande vid utvärdering (IFAU) fick i uppdrag av den förra regeringen att göra en registerbaserad kartläggning av studerande vid . IFAU ska beskriva de studerande med avseende på kön, ålder och högsta tidigare utbildning samt analysera om det finns skillnader mellan dem som har antagits till och fullföljt utbildningen med avlagd examen och dem som inte har fullföljt utbildningen. De studerandes sysselsättning och inkomster före, under och efter utbildningen ska särskilt belysas. Vidare ska IFAU redovisa hur stor andel av dem som fullföljer utbildningen som därefter arbetar inom det eller de yrken som deras utbildning syftat till. Uppdraget (U2014/541/GV) ska redovisas till () . Utskottet vill inledningsvis framhålla att visar goda resultat. Nio av tio examinerade har ett arbete efter avslutad utbildning, och drygt sex av tio har ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Utskottet finner detta glädjande. spelar en central roll för att tillgodose de behov av kvalificerad arbetskraft som finns inom arbetslivet. behöver verksamheten enligt utskottet fortlöpande ses över och vidareutvecklas. och Myndigheten för inrättades . Förutsättningarna för verksamheten har ändrats i olika avseenden. Statskontoret utförde och redovisade på den förra regeringens uppdrag 2012 en myndighetsanalys av Myndigheten för där olika utvecklingsområden identifierades (2012:29). Analysen pekar på behov av ställningstaganden och förtydliganden av målen för, styrningen av och intentionerna med myndighetens olika verksamheter. Regeringen anser att den kortsiktighet som har präglat med en ständig omprövning av utbildningsutbudet skapat osäkerhet om utbildningarnas framtid. Det har enligt regeringen gjort det svårt för studerande som vill planera sin yrkeskarriär och för arbetslivet som behöver mer långsiktiga förutsättningar. Vissa utbildningar är efterfrågade, och där arbetslivet och dess branschföreträdare ser mer långsiktiga behov måste enligt regeringen utbildningar få mer kontinuitet och stabilitet. Regeringen avser att återkomma i frågan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 178). Utskottet delar regeringens uppfattning att det behövs ökad kontinuitet i de utbildningar som har stark efterfrågan. Behovet av fortsatta utvecklingsinsatser har lett till att det har gjorts en översyn av uppgifter och organisation inom (, U 2013:G). Uppdraget har i huvudsak bestått i att utreda och lämna förslag om bl.a. hur behoven av kontinuitet och mer långsiktiga utbildningsbehov ska tillgodoses, hur förutsättningarna att tillgodose såväl nationella som regionala behov av likvärdiga yrkesutbildningar kan utvecklas, hur högre träffsäkerhet ska kunna uppnås när det gäller utbildningarna och arbetslivets behov, särskilt i fråga om bristyrken, och en effektivare ansöknings- och beslutsprocess när det gäller anordnarna. Rapporten bereds inom (). Här kan även nämnas det uppdrag som IFAU fått att göra en registerbaserad kartläggning av studerande vid . Genom en registerbaserad kartläggning av de studerande vid kan kunskapen om de studerande och utbildningens koppling till arbetsmarknaden öka. Utskottet ser inte skäl att föregripa det pågående beredningsarbetet och IFAU:s pågående uppdrag och avstyrker därför motionerna 2014/15:1146 (S), 2014/15:2457 (C) yrkande 17, 2014/15:2565 (C) yrkande 13 och 2014/15:2823 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta särskilda yrkesutbildningar m.m. I motion 2014/15:946 av (S) anförs att samtliga utbildningar vid Capellagården bör omfattas av samma regelverk. Vissa utbildningar på Capellagården kommer enligt motionären att omfattas av den nya förordningen (2013:871) om konst- och kulturutbildningar i stället för regelverket för yrkeshögskoleutbildningar. I kommittémotion 2014/15:1125 av m.fl. (SD) yrkande 6 framförs att det behövs satsningar på utbildningar som är kopplade till gruvnäringen, bl.a. yrkeshögskoleutbildningar. Man bör därför stärka utbildningsinsatserna för att möta behovet och öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. I motion 2014/15:1512 av (SD) yrkande 3 anförs att det behövs fler yrkeshögskoleutbildningar som kan svara mot handelns behov av expertkompetens. I motion 2014/15:796 av (FP) framhålls behovet av att införa en formell städutbildning, vilket enligt motionären skulle kunna leda till förbättrad yrkesstolthet och att fler söker sig till yrket. Bakgrund och gällande rätt Konst- och kulturutbildningar är en ny eftergymnasial utbildningsform i som regleras i förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. De första utbildningarna startar . Myndigheten för är tillsynsmyndighet för och fördelar statsbidraget till konst- och kulturutbildningarna. Utbildningarna ska förbereda för vidare studier på konstnärliga högskolor, leda till ett yrke inom det konstnärliga eller kulturella området eller bidra till att bevara eller utveckla kulturarvet. Utbildningarna är fristående men kan få statsbidrag och ge de studerande rätt till statligt studiestöd. Konst- och kulturutbildningarna introduceras i samband med att utbildningsformen kompletterande utbildningar upphör. Många före detta kompletterande utbildningar kommer att drivas vidare som konst- och kulturutbildningar i stället. Förutsättningarna för att en utbildning ska få ingå i Bestämmelser om förutsättningarna för att en utbildning ska få ingå i finns i förordningen (2009:130) om .