bet · H201NU7 · 2015-02-13 00:00:00 — I betänkandet behandlas 47 motionsyrkanden om regional tillväxtpolitik från den allmänna motionstiden . Motionerna behandlas i följande avsnitt: Vissa frågor om den regionala tillväxtpolitikens inriktning, Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag, Kommersiell och offentlig service på landsbygden, Återföring av vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m. och Utvecklingen i vissa län och regioner. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden och hänvisar bl.a. till pågående och aviserade åtgärder. Andra uppfattningar än de som utskottets majoritet står bakom redovisas i sammanlagt åtta reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa frågor om den regionala tillväxtpolitikens inriktning Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag Kommersiell och offentlig service på landsbygden Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m. Utvecklingen i vissa län och regioner 1.Vissa frågor om den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (SD) 2.Vissa frågor om den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 – motiveringen (M, C, FP, KD) 3.Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag, punkt 2 (M, C, FP, KD) 4.Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag, punkt 2 (V) 5.Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 3 (M, C, FP, KD) 6.Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 3 (SD) 7.Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m., punkt 4 (C) 8.Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m., punkt 4 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Motionsyrkanden om utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa frågor om den regionala tillväxtpolitikens inriktning 2014/15:566 av (C) yrkandena 1 och 2, 2014/15:745 av och (S), 2014/15:925 av m.fl. (S), 2014/15:1094 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2014/15:1735 av (S), 2014/15:1753 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 5, 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 17, 2014/15:2260 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2014/15:2802 av (S). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (M, C, FP, KD) – motiveringen Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:486 av (S), 2014/15:737 av (S), 2014/15:1162 av och (S), 2014/15:1212 av (M), 2014/15:1568 av Per Åsling och (C), 2014/15:1799 av och (C), 2014/15:2803 av och (S) och 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Reservation 3 (M, C, FP, KD) Reservation 4 (V) Kommersiell och offentlig service på landsbygden 2014/15:1 av och (C), 2014/15:558 av (C), 2014/15:912 av (M), 2014/15:935 av m.fl. (S), 2014/15:986 av och i (C), 2014/15:1566 av Per Åsling (C), 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 29, 2014/15:1970 av (MP), 2014/15:2226 av m.fl. (M) yrkande 1, 2014/15:2251 av och (S), 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2014/15:2987 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–3. Reservation 5 (M, C, FP, KD) Reservation 6 (SD) Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m. 2014/15:256 av m.fl. (V) yrkande 3, 2014/15:826 av Per Åsling och (C), 2014/15:1499 av (M), 2014/15:2372 av (M), 2014/15:2502 av (M) och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Utvecklingen i vissa län och regioner 2014/15:31 av (FP) yrkande 3, 2014/15:365 av och (M), 2014/15:976 av m.fl. (M) yrkande 2, 2014/15:1169 av m.fl. (S), 2014/15:2140 av m.fl. (S) och 2014/15:2260 av m.fl. (S) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (C), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 47 motionsyrkanden om regional tillväxtpolitik från den allmänna motionstiden . Inför beredningen av ärendet har företrädare för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och informerat utskottet om respektive myndighets verksamhet. mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. En mer utförlig beskrivning av politikens mål finns att läsa i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar bl.a. insatser för en hållbar regional tillväxt i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Regionala hänsyn ska också tas inom andra politikområden, som t.ex. infrastruktur och kommunikationer, jobb och utbildning samt näringspolitiken. Vid utskottets behandling av budgetproposition och anslagen för utgiftsområdet Regional tillväxt redogjorde utskottet för regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken och inriktningen för sammanhållningspolitiken i –2020 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 19, bet. 2014/15:NU2). En majoritet i utskottet tillstyrkte regeringens förslag till anslag , vilka också överensstämde med motsvarande förslag i allianspartiernas gemensamma budgetmotion (mot. 2014/15:3002 (M, C, FP, KD)). Företrädare för i utskottet valde att inte delta i beslutet om anslag och hänvisade i stället i ett särskilt yttrande till de budgetförslag som lagts fram av deras parti (mot. 2014/15:3003 (SD)). Företrädare för samtliga partier redovisade även i särskilda yttranden sin syn på inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. I det följande behandlas motionsyrkanden om olika frågor som rör regional tillväxt från den allmänna motionstiden . Motionerna delas upp i avsnitten Vissa övergripande frågor om regional tillväxt, Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag, Kommersiell och offentlig service på landsbygden, Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m. och Utvecklingen i vissa län och regioner. Vissa frågor om den regionala tillväxtpolitikens inriktning Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden i avsnittet med hänvisning till pågående och aviserade åtgärder på området. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (M, C, FP, KD). I motion 2014/15:745 av och (båda S) efterfrågas en aktiv regionalpolitik för att stoppa urbaniseringen. En minskande befolkning innebär stora svårigheter att upprätthålla en god samhälls- och kommersiell service på mindre orter, vilket enligt motionärerna påskyndar utflyttningen. I motionen framhålls lokalisering av statliga verk och myndigheter på fler orter som ett sätt för staten att bidra till utveckling i landets glesare befolkade delar. Offentlig och kommersiell service till företag och boende, samt effektiva person- och godstransporter , inte minst i skärgården, är viktiga funktioner för landsbygdens utveckling, sägs det i motion 2014/15:925 av m.fl. (S). Motionärerna framhåller att detta är viktigt såväl ur ett sysselsättningsperspektiv som utifrån ambitionen att ha en levande landsbygd, och betonar behovet av att formulera en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård. Även i motion 2014/15:1735 av (S) framhålls att det behövs en samlad skärgårdspolitik för att skärgården ska leva året runt. I likhet med i motion 2014/15:745 (S) betonas behovet av en aktiv regionalpolitik för tillväxt i hela landet (yrkande 1) i motion 2014/15:1753 av m.fl. (S). Detta kräver enligt motionärerna att flera områden inom politiken måste samspela, t.ex. närings-, arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Vidare framhålls jämställdhetens betydelse för tillväxt (yrkande 5). Som ett exempel lyfter motionärerna fram arbetet med resurscentrum för kvinnor som bidragande till jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet genom att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors inflytande. De framhåller att satsningen har gett resultat och behöver långsiktiga villkor. Behovet av en framtidsinriktad urban tillväxtpolitik som gör det möjligt för företag och människor att utvecklas påtalas i motion 2014/15:2260 av m.fl. (S). Motionärerna menar att detta förutsätter ett aktivt politiskt ledarskap och ett gemensamt ansvarstagande från stat, kommuner och landsting. I motion 2014/15:2802 av (S) beskrivs glesbygdens utmaningar och motionären framhåller vikten av att skapa fler arbetstillfällen i hela landet. En sådan politik bör enligt motionären överväga möjligheter till åtgärder som innebär förbättrade stöd till näringslivsutveckling, fungerande regional kompetensförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service, lokalisering av statliga arbetsplatser, riskkapital och investeringar i kommunikationer och infrastruktur. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara, och människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas, framhålls i motion 2014/15:1850 av m.fl. (M). påtalas de betydande utmaningar som finns, med ökande skillnader mellan städer, en stark privat tjänstesektor och små orter som är beroende av en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. Motionärerna menar dock att dessa små orter har goda förutsättningar att utvecklas väl genom en förstärkt politik med ett ökat fokus på att skapa jobb, och förordar ett riksdagsuttalande om att de generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat ska kombineras med regionala tillväxtinsatser. I kommittémotion 2014/15:1094 av m.fl. presenteras flera förslag inom olika områden, t.ex. infrastruktur, service, kommunikationer och kapitalförsörjning, för att hela ska leva. Motionärerna anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller förutsättningarna för regional tillväxt. När det gäller statens riskkapitalförsörjning efterfrågas en översyn över hur de statliga riskkapitalfonderna används och i motionen förordas att dessa med fördel i högre utsträckning används för regional tillväxtpolitik (yrkande 5). I motion 2014/15:566 av (C) konstateras att samtliga beslut som fattas av regeringen prövas gentemot vilka konsekvenser de får för landsbygden. På samma vis anser motionären att de regler som beslutas av verk och myndigheter utvärderas och förändras (yrkande 2). Motionären lyfter fram regler för hämtning av sopor på enskilda vägar (yrkande 1) som ett exempel som på ett avgörande sätt gör det svårare att bo på landsbygden. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 23) aviserar regeringen sin avsikt att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Utredningen ska utarbeta en strategi för landsbygdens utveckling, lämna förslag på mål för en hållbar sammanhållen landsbygdspolitik och föreslå vilka medel och åtgärder som krävs för att nå målen. Vidare framgår att utredningen bl.a. ska analysera åtgärder som är effektiva för att främja tillväxt, sysselsättning, attraktivitet och boende i landsbygdsområden. På framgår att regeringen vill att utredningen ska påbörja sitt arbete . Landsbygdsprogrammet är en del av för att nå målen i den gemensamma landsbygdspolitiken. Programmet innehåller satsningar i form av stöd och ersättningar för att utveckla landsbygden som finansieras ungefär till hälften av och till hälften av EU. Landsbygdsprogrammet ligger inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. fattade den förra regeringen beslut om att överlämna förslaget till nytt landsbygdsprogram för perioden –2020 till kommissionen för godkännande. Kommissionen har efter detta på sig att granska och godkänna programmet. Enligt uppgift från har kommissionen begärt in vissa kompletteringar, och programmet förväntas godkännas först . Fram till dess finns det dock en övergångslösning. fattade den förra regeringen beslut om ett uppdrag till om ett antal riktade insatser inom Landsbygdsprogrammet 2014–2020. Av beslutet framgår bl.a. att [1] ska avsättas för att utveckla lokal service. Enligt en bilaga till beslutet ska av dessa medel avse stöd till näringsidkare med försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel. Resterande medel avser projekt inom lokal serviceutveckling. gav den förra regeringen regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan eller länsstyrelser i uppdrag att etablera kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering . Det övergripande syftet med kompetensplattformarna är att stärka förutsättningarna för en god kompetensförsörjning, bidra till en hållbar nationell och regional tillväxt, öka kunskaperna om regionernas behov, förmedla kunskap mellan regional och nationell nivå och bygga strukturer. Av budgetpropositionen (utg.omr. 19) framgår att har i uppdrag att –2016 förstärka och vidareutveckla de regionala kompetensplattformarna för att säkra kompetensförsörjningen till näringslivet och den offentliga sektorn i hela landet . Inom ramen för programmet för regionala kompetensplattformar har utlyst en första ansökningsomgång där de regionalt tillväxtansvariga med ansvar för kompetensplattformar har möjlighet att söka projektmedel för att kunna förstärka och vidareutveckla sitt arbete inom de regionala kompetensplattformarna. Utgångspunkten är att få fram kvalitativa projekt inom de olika insatsområdena, som kommer att utgöra konkreta, goda exempel inom kompetensförsörjningsområdet. Uppdraget ska genomföras i dialog med , och och ska redovisas samt slutredovisas . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har en analytiskt stödjande och samordnande funktion i förhållande till (). Av myndighetens regleringsbrev för framgår att Tillväxtanalys ska redogöra för hur attraktiva platser kan definieras och vilka faktorer som skapar attraktiva platser. Vidare ska myndigheten göra en omvärldsanalys om attraktiva platser. Omvärldsanalysen ska inkludera exempel på sådana insatser för att öka platsens attraktivitet som har gjorts på lokal, regional och nationell nivå i andra länder och vilka resultat dessa exempel har gett. Uppdraget redovisades till . I rapporten (2014:14) redovisar myndigheten bl.a. ett antal fallstudier med erfarenheter och exempel från sju svenska kommuner och två europeiska, som alla på olika sätt systematiskt arbetar för att öka sin attraktivitet. Ambitionen med urvalet är att det ska innehålla ett visst mått av lärande som kan vara intressant för andra kommuner och regioner att ta del av. De valda fallbeskrivningarna gör dock inte anspråk på att representera de mest framgångsrika exemplen. Fallen är valda utifrån att de representerar kommuner som arbetar med att utveckla platsens attraktivitet, men på olika sätt och under olika förutsättningar. Tillväxtanalys understryker att lärandet kring dessa frågor inte är tillräckligt utvecklat för att myndigheten ska kunna uttala sig om hur bra eller dåligt arbetssätten fungerar inom ramen för uppdraget. En övergripande slutsats är dock att det inte finns en faktor som avgör attraktiviteten och att det krävs ett långsiktigt arbete utifrån olika förutsättningar. Det finns inte en universell lösning eller metod. visar slutsatserna från fallstudierna att det inte räcker med att ha arbetstillfällen, utan att man även måste få människor att bosätta sig i den egna kommunen. Därför blir satsningar på att göra kommunen attraktiv för boende allt viktigare. Utbud som service, kulturella aktiviteter, möjligheter till fritidsaktiviteter, hur en plats kan utformas, en citykärna etc. är satsningar som prioriteras. Av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 19) framgår att regeringen vill utveckla s.k. servicepunkter på landsbygden, t.ex. livsmedelsbutiker, apotek, postservice och drivmedelsstationer. Av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 19) framgår att den förra regeringen fattade beslut om att bevilja bidrag med för perioden –2015. Bidraget ska främst stödja riksförbundet i dess roll som forum för utveckling och information i frågor som rör arbete, boende, service och miljöfrågor i landets skärgårdar. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa genomförande, erfarenheter och resultat av myndighetens dialoger genom ett s.k. skärgårdsforum. Syftet med forumet är att skapa och upprätthålla ett forum för samråd och dialog mellan aktörer inom skärgårdsområdet. Uppdraget ska redovisas . Statligt riskkapital i det regionala tillväxtarbetet I syfte att åtgärda kartlagda brister i kapitalförsörjningen för nya och växande små och medelstora företag finns elva regionala riskkapitalfonder i . Fonderna drivs som projekt inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) tillsammans med regionala finansiärer med avsikt att öka det regionala utbudet av ägarkapital. Med anledning av vad som anförs i kommittémotion 2014/15:1094 (SD) om statligt riskkapital och regional tillväxt kan nämnas att det av budgetpropositionen (utg.omr. 19) framgår att de riskkapitalsatsningar som genomförts regionalt inom ramen för de regionala strukturfondsprogrammen –2013 kommer att fortsätta inom den befintliga strukturen. Utöver detta avser regeringen genomföra två riskkapitalsatsningar i det nationella programmet. Den ena avser en s.k. fond i fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder. Den andra avser en grön investeringsfond i syfte att stärka utbudet av riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Vidare kan påminnas om att det statliga riskkapitalsystemet har varit föremål för översyner, dels i en offentlig utredning (SOU 2008:121), dels i ett regeringsuppdrag till konsultfirman (Översyn av statliga riskkapitalaktörer). I båda översyner konstaterades att det finns utrymme för att förbättra systemet och öka dess effektivitet. Förslag som nämns är bl.a. att skapa en mer sammanhållen och överblickbar organisation med minskad överlappning mellan aktörerna, mer samordning, ökat samarbete mellan aktörerna och en tydligare och mer enhetlig styrning och uppföljning av systemet. har även genomfört en granskning av statens insatser för riskkapitalförsörjning (RiR 2014:1). En av de slutsatser som drar med anledningen av sin granskning är att de statliga insatserna till relativt stor del sker i den senare utvecklingsfasen och begränsas till vissa regioner och branscher. rekommenderar därför regeringen att ompröva systemet med statligt riskkapital och bli tydligare med vad systemet ska åstadkomma och formerna för detta. I detta sammanhang bör regeringen bl.a. överväga antalet statliga riskkapitalaktörer och tydliggöra de olika aktörernas inbördes roller så att intentioner uppfylls bl.a. när det gäller regional- och sektorspolitik. Den förra regeringen lämnade en skrivelse till (skr. 2013/14:235) med anledning av rapporten. När det gäller det anför om regional- och sektorspolitik skriver den förra regeringen att de anser att inriktningen för politiken huvudsakligen ska vara generell och ta utgångspunkt i statliga insatser som motiveras av att det både finns behov av att komplettera marknaden och samhällsekonomiska skäl att motverka marknadsmisslyckanden. Enligt den förra regeringen finns det inte heller nödvändigtvis någon motsättning mellan generellt näringspolitiskt motiverade insatser och sektors- eller regionalpolitiska insatser, vilket den förra regeringen menar att antyder. Inga följdmotioner väcktes med anledning av skrivelsen som behandlades inom ramen för utskottets betänkande om utgiftsområde 24 Näringsliv (2014/15:NU1). I sitt ställningstagande noterar utskottet rekommendationer och den bedömning regeringen lämnat med anledning av dessa och föreslår att ska lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare kan det nämnas att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 24) aviserar en översyn av de statliga finansieringsinsatserna för att effektivisera och möta marknadens behov. Slutligen framgår det i Tillväxtanalys regleringsbrev att myndigheten ska påbörja en utvärdering av de finansiella instrument som genomförs inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för målet Investeringar för tillväxt och sysselsättning –2020. Utvärderingen ska undersöka effekter på framväxten av investerare i tidiga skeden och påverkan på utvecklingen av kapitalförsörjningssituationen för den kategori mottagare som programmen riktar sig till. Utvärderingen ska beskriva insatsernas sammantagna påverkan på kapitalförsörjningssituationen, även i förhållande till andra insatser på området, i alla delar av landet. Utvärderingsarbetet ska genomföras i samverkan med och efter samråd med och och ska vara en integrerad del av lärandet under genomförandet av respektive satsning. Uppdraget ska redovisas till i form av en plan för utvärderingens genomförande. Jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet Den förra regeringen beslutade om en handlingsplan för en jämställd regional tillväxt –2014, inklusive regionala handlingsplaner. Av regeringens resultatredovisning[2] i budgetpropositionen (utg.omr. 19) framgår att arbetet med handlingsplanerna har ökat kunskapen om jämställdhetsintegrering i regionerna och stärkt insikten om jämställdhetens betydelse för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. Handlingsplanerna genomförs nu i samtliga län med olika grad av framgång och omfattning – primärt beroende på ledningens engagemang i frågan. inleddes det nya treåriga programmet för Resurscentrum för kvinnor 2013–2015. Sammanlagt har i verksamhetsbidrag beviljats till 36 resurscentrum i 20 av 21 län. Av regeringens resultatredovisning framgår att resurscentrum bl.a. varit med och utarbetat jämställda regionala utvecklingsstrategier, stärkt kvinnors företagande, drivit projekt som påverkat ungas yrkesval för en mindre könssegregerad arbetsmarknad och tagit fram statistik som belyser jämställdheten och genuskontrakten i olika län. Cirka en femtedel av resurscentrumen har konkret bidragit till att förändra strukturer och verksamhet inom det regionala tillväxtarbetet i respektive län. Resultatet av resurscentras verksamhet påverkas dels av de olika förutsättningar som råder inom olika län när det gäller förmåga och vilja att arbeta för jämställd tillväxt i samarbete med resurscentrums, dels av respektive resurscentrums kompetens och kontakter. Majoriteten av resurscentra har fört en dialog med de regionalt utvecklingsansvariga och försökt påverka deras verksamhet i en mer jämställd riktning. Av budgetpropositionen (utg.omr. 19) framgår att regeringen välkomnar att ett flertal län använder jämställdhet som ett medel för att uppnå hållbar regional tillväxt och attraktionskraft, dvs. att ta till vara både kvinnors och mäns kunskaper, affärsidéer och innovationsförmåga. konstaterar regeringen att mycket arbete återstår i länen, bl.a. för att uppnå jämställdhet i styrsystemen, erhålla en jämn könsfördelning bland företagare, minska könssegregeringen på arbetsmarknaden samt att nå utrikes födda kvinnor med företagsrådgivning och finansiering. Regeringen framhåller att den förra regeringens arbete för att stärka jämställdhetsperspektivet i det regionala tillväxtarbetet har stärkt resurscentrum för kvinnors möjligheter att verka i länen genom att öka kraven på de regionalt utvecklingsansvariga i länen, att arbeta med jämställdhetsintegrering. Det nationella stödet till resurscentra har enligt regeringen bidragit till att stärka resurscentras kompetens och därmed deras möjlighet att påverka det regionala tillväxtarbetet. Regeringen avser att fortsatt följa upp arbetet som aktörer med regionalt utvecklingsansvar bedriver för jämställd regional tillväxt. Regeringen ser vidare ett behov av att de regionala företagsstöden ska utvecklas för att ge bättre möjligheter för det regionala tillväxtarbetet.