bet · H301KU1 · 2015-09-21 00:00:00 — I denna del finns i betänkandet en reservation (S). Utskottet delar den uppfattning som regeringen framför i propositionen om behovet av ett eget övergripande mål för politiken för mänskliga rättigheter. Genomattlyftaframdemänskligarättigheternaiettegetmåltydliggörsvikten av att säkerställa full respekt för dessa rättigheter i . Utskottet har inget att invända mot den föreslagna lydelsen av målet. Ett eget övergripande mål för politiken för mänskliga rättigheter innebär att det övergripande målet för demokratipolitiken behöver ändras. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om målen för demokratipolitiken och för politiken för mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 punkterna 5 och 6) och avstyrker motion 2015/16:2504 (M) yrkandena 7 och 8. Resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1 Som redovisats tidigare ingår samepolitiken i flera utgiftsområden. Som exempel kan nämnas utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. När det gäller samisk kultur finns i budgetpropositionen under utgiftsområde 1 en resultatredovisning och en beskrivning av politikens inriktning framöver. Samerna är dessutom erkända som en nationell minoritet och samiskan är erkänd som ett nationellt minoritetsspråk i . Området nationella minoriteter behandlas samlat i budgetpropositionen under utgiftsområde 1 och behandlas närmare längre fram. Vid bedömningen av resultatet av de åtgärder som har vidtagits för en levande samisk kultur används framför allt tre indikatorer. Ett par av de valda indikatorerna mäter samråd med och inflytande för samerna samt och andra aktörers arbete med att stärka det samiska språket. En annan indikator är och andra myndigheters arbete för ett starkt och mångfaldigt konst- och kulturliv. Bedömningarna utgår främst från årsredovisning. Resultatredovisningen i budgetpropositionen utgår bl.a. från de ovan redovisade indikatorerna. När det gäller analyser och slutsatser av resultatredovisningen konstaterar regeringen bl.a.att fyller enviktig funktion för att uppnå målet om en levande samisk kultur, bl.a. genom att bevaka att samiska behov beaktas i samhällsplaneringen och att arbeta med det samiska språket och kulturen. För att uppnå det övergripande målet krävs enligt regeringen ytterligare insatser inom en rad områden. Bland annat behöver dialogen mellan och regeringen formaliseras i syfte att långsiktigt säkerställa samiskt inflytande och delaktighet. Regeringen lyfter även fram arbetet med en nordisk samekonvention och behovet av att säkra det samiska språkets ställning. När det gäller arbetets inriktning framöver lyfter regeringen bl.a. fram arbetet med en formaliserad dialog mellan och regeringen. Därutöver ska regeringen intensifiera förhandlingarna om en nordisk samekonvention. Dessutom kommer regeringen, i enlighet med vad meddelat för mänskliga rättigheter, att arbeta för en ratifikation av ILO:s1 konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder. I denna del framhåller regeringen att en ratifikation dock ytterst är en fråga för att besluta om. Inom ramen för regeringens arbete mot rasism ska även den rasism som riktas mot samerna uppmärksammas och bemötas. Av propositionen framgår att det nuvarande målet för området demokratipolitik uppfylls bl.a. genom ett högt och mer jämlikt valdeltagande samtettbreddatochmerjämlikt deltagandeidefolkvaldaförsamlingarna.För att uppnå målet för demokratipolitiken framhålls vidare att medborgarna ska ges stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. Andra prioriterade frågor för att uppnå målet för demokratipolitiken är att öka den demokratiska medvetenheten och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Resultatredovisningen i propositionen görs i förhållande till det övergripandemåletfördemokratipolitikenochtillderesultatsomharuppnåtts inom de ovan redovisade prioriterade områdena. Redovisningen sker också i förhållande till resultatredovisningarna för Justitiekanslern och Datainspektionen. Vidare finns ett avsnitt om arbetet med mänskliga rättigheter. När det gäller resultatredovisningen för arbetet med ett högt och mer jämlikt valdeltagande (avsnitt 9.5 i propositionen) redogörs för verksamhet och andra åtgärder som har vidtagits på området, bl.a. lagstiftning och informations- och stödinsatser. är en förvaltningsmyndighet som ansvarar för att planera och samordna genomförandet av val och nationella folkomröstningar. När det gäller arbete framgår det av propositionen att valen till och till och kommun- och medförde betydande arbete för . Enligt regeringen har arbete varit ändamålsenligt, och myndigheten har gjort korrekta prioriteringar i arbetet med att genomföra sina kärnuppgifter. Regeringen bedömer dock att det behövs åtgärder för att stärka myndigheten och minska sårbarheten. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att valdeltagandet i vid valen till och till och kommun- och 1 Internationella arbetsorganisationen () är ett av FN:s s.k. fackorgan med uppgift att bevaka frågor om arbetsvillkor, diskriminering m.m. Inom ramen för denna uppgift bevakar ursprungsfolkens arbets- och livsvillkor. utarbetar bl.a. konventioner, och 1989 tillkom konvention nr 169. Konventionen innehåller ett antal bestämmelser och åtaganden till skydd för ursprungsfolken. ökade 2014 jämfört med tidigare valår och att den övergripande bilden är att valdeltagandet är högt och stigande. att en rad faktorer påverkar individers benägenhet att rösta, att den effekt som insatser inom regeringens demokratipolitik har på valdeltagandet är svår att mäta och avgränsa från andra faktorer som påverkar valdeltagandet och att de insatser som har genomförts för att öka valdeltagandet har aktualiserat valens och rösträttens betydelse. Sammantaget anser regeringen dock att de satsningar som gjorts har varit framgångsrika och bidragit till det ökade valdeltagandet vid valen till och till och Insatser riktade till specifika målgrupper såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning har enligt regeringen medfört ett ökat intresse för valen och bidragit till en ökad vilja att rösta hos dessa grupper. visar utvecklingen på ett behov av ytterligare insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. framhåller regeringen att det är alltför stora skillnader i valdeltagandet mellan olika valdistrikt och mellan olika befolkningsgrupper. Det är enligt regeringen särskilt angeläget att fortsätta att genomföra insatser som kan bidra till att valdeltagandet ökar i socioekonomiskt svaga stadsdelar där valdeltagandet är lågt. När det gäller arbetets inriktning framöver avser regeringen bl.a. att ge Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att fortsätta driva en webbplats som riktar sig till samhällsgrupper som röstar i lägre utsträckning än övriga röstberättigade, såsom utrikes födda, unga och personer med funktionsnedsättning (avsnitt 9.10.1). Därutöver avser regeringen att under 2016 arbeta med att förenkla deltagandet i allmänna val för personer med När det gäller verksamhet anför regeringen att de administrativa och handläggande uppgifterna ska föras över till som därmed blir värdmyndighet för . Regeringen anför vidare att ska kvarstå som nämndmyndighet utan eget arbetsgivaransvar och att den valda organisationsformen inte påverkar myndighetens oberoende i beslutsfattandet som central valmyndighet. Med denna förändring skapas enligt regeringen förutsättningar för effektivitets- och kvalitetsförbättringar i verksamhet och myndigheten blir därmed mindre sårbar. hanteringen av den redovisade organisationsförändringen anför regeringen att en promemoria med förslag till framtida organisation har upprättats (dnr Ku2015/02044/D) och att ett remissmöte om förslagen i promemorian har hållits med bl.a. berörda myndigheter och organisationer samt med de centrala parterna på det statliga avtalsområdet. frågan förankrats hos företrädare för Moderata samlingspartiet, , Regeringen kommer att hålla informerad om den fortsatta processen. I propositionen finns vidare en redogörelse för bl.a. lagändringar, vidtagna åtgärder och pågående utredningar när det gäller arbetet för ett breddat och merjämliktdeltagandeidefolkvaldaförsamlingarna(avsnitt 9.6).Regeringen framhåller i propositionen att villkoren för de politiskt förtroendevalda har förändrats och att kvinnor, unga och utrikes födda är underrepresenterade bland de folkvalda. Utvecklingen visar enligt regeringen på behovet av ytterligare insatser på området. Regeringen kommer framöver bl.a. att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att stärka ungas möjligheter till inflytande i de demokratiska processerna genom stöd till unga politiker (avsnitt 9.10.2). När det gäller resultatredovisningen för arbetet för stärkta möjligheter för medborgarna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen (avsnitt 9.7) redogörs för bl.a. pågående utredningar, demokratiforskning, medborgardialog med stöd av it och i den lokala beslutsprocessen samt EU:s medborgarinitiativ.Enligtregeringenfinnsdet ettbrettintressefördelaktighet i politiska beslutsprocesser mellan valen. Regeringen har beslutat att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som vill upprätta lokala resurscenter för demokratisk delaktighet i områden med ett lågt valdeltagande och områden med en svag demokratiskdelaktighetiövrigt(avsnitt 9.10.3).Regeringenavserattfortsätta med satsningen på lokala resurscenter –2018. I propositionen finns även en redogörelse för vidtagna åtgärder och pågående utredningar när det gäller arbetet för en ökad demokratisk medvetenhet (avsnitt 9.8). Enligt regeringen är tilltron till demokratin väl förankrad i det svenska samhället. Det finns dock grupper i samhället som har ett lägre förtroende för demokratin i och inomEU. Det finnsdärför ett fortsatt behov att arbeta för att öka förtroendet för demokratin i dessa grupper. Regeringens arbete framöver handlar om att på olika sätt stärka det demokratiska samtalet (avsnitt 9.10.4). Bland annat har fått i uppdrag att ta fram en nationell biblioteksstrategi. I uppdraget ingår att belysa bibliotekens roll för att främja det demokratiska samtalet, den fria åsiktsbildningenochförmågantillkritiskanalysochkällkritik.Regeringenhar även beslutat att ge stöd till trossamfund i uppdrag att föra en dialog med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med frågor som rör demokrati och demokratisk medvetenhet. När det gäller resultatredovisningen för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (avsnitt 9.9) redogörs för vidtagna åtgärder och pågående utredningar. Regeringen framhåller att arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism ständigt måste pågå och utvecklas för att möta nya hot. I syfte att ge en helhetsbild av regeringens arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har regeringen beslutat att överlämna skrivelsen Åtgärder för att stärka samhällets motståndskraft mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144) till riksdagen.2 Syftet med skrivelsen är enligt regeringen att tydliggöra utgångspunkter, insatsområden 2 Skrivelsen bereds av i ett separat betänkande (bet. 2015/16:KU4). och målgrupper för arbetet som den nationella samordnarens I propositionen finns även resultatredovisningar för Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter (avsnitt 9.11). Justitiekanslern hade som mål att vaka över tryckfriheten och yttrandefriheten samt värna integriteten och rättssäkerheten i den offentliga Av propositionen framgår att myndigheten ska med hög kvalitet och effektivitet bevaka statens rätt samt medverka till att rättstillämpningen är effektiv och av hög kvalitet. Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt de mål och uppgifter somregeringen har satt upp för verksamheten. Det är enligt regeringen av vikt att myndigheten fortsätter med det utvecklingsarbete som bedrivs för att vidareutveckla och effektivisera verksamheten. mot den personliga integriteten. Av propositionen framgår bl.a. att myndighetens verksamhet främst ska inriktas på dels områden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, dels nya företeelser och användningsområden av teknik. Vidare ska myndigheten prioritera de områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara som regeringen har satt upp för verksamheten. Med utgångspunkt i ett omfattande uppdrag och ett föränderligt och växande arbetsfält har Datainspektionen enligt regeringen gjort väl avvägda prioriteringar i sin I propositionen finns även en redogörelse för arbetet med mänskliga använts (avsnitt 9.13). Regeringen framhåller bl.a. att genom de insatser som genomförts har ett brett arbete påbörjats för att stärka medvetenheten och kunskaperna om mänskliga rättigheter inom den offentliga verksamheten. denna del understryker regeringen att det dock saknas dels en samlad strategi för ett systematiskt arbete för de mänskliga rättigheterna i , dels ett När det gäller arbetet framöver anför regeringen bl.a. att den avser att återkomma till med en ny strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i (avsnitt 9.14). En viktig del i denna strategi är enligt uppgift att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i enlighet med de s.k. mandat som är tydligt formulerat i grundlag eller annan lag. sammansättning och verksamhetsområde bör också enligt principerna specificeras i lag. I propositionen framhåller regeringen att målet för politiken för nationella minoriteter ska följas upp inom tre delområden: diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). I propositionen finns en redogörelse för vilka resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder som har använts för de tre delområdena. I propositionen redovisas dels hur lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk efterlevs, dels vilka informations- och kunskapshöjande insatser som gjorts för att förstärka de nationella minoriteternas rättigheter. Vidare finns en redogörelse för resultaten av insatser inom de ovan nämnda delområdena (avsnitt 10.4). När det gäller delområdet diskriminering och utsatthet redogörs i propositionen för och andra aktörers arbete, särskilda insatser för romsk inkludering och jämställdhetssatsningen för att motverka diskriminering av nationella minoriteter. För delområdet inflytande och delaktighet finns en redogörelse över bl.a. samråds- och stödformer. När detgällerdelområdetspråkochkulturellidentitetfinnsbl.a.enredogörelseför insatser för kultur, språkvård och revitalisering. Vidare finns en redogörelse över särskilda insatser för romsk inkludering. Enligt regeringen har den positiva utvecklingen inom förvaltningsområdena avstannat något (avsnitt 10.4.3). Detta beror bl.a. på otydligheter i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt på nya behov och önskemål från berörda aktörer. Vidare framhåller regeringen att uppföljningen från i och indikerar att den pågående språkbytesprocessen med en övergång från de nationella minoritetsspråken till majoritetsspråket måste brytasochvändasförattnåmåletomattstödjadehistoriskaminoritetsspråken så att de hålls levande. När det gäller arbetet med romsk inkludering anför regeringen bl.a. att kommunernas intresse för att arbeta med dessa frågor ökar. Vidare framhåller regeringen att Kommissionen mot antiziganism har bidragit till att synliggöra de utbredda fördomarna mot romer och den upplevda ökade diskrimineringen i gruppen. Regeringen anser, i enlighet med tillkännagivande (bet. 2014/15:KU16, rskr. 2014/15:156), att det behövs fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering. Enligt regeringen kommer arbetet framöver bl.a. att inriktas på fortsatta satsningar inom utbildningsområdet och på nivå (avsnitt 10.5). Regeringen kommer även att se över bl.a. den aktuella lagstiftningen på området och behovet av att ytterligare förtydliganden kopplas till konventionsåtaganden i syfte att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter såväl inom som utanför förvaltningsområdena. kommer också samråd att genomföras med företrädare för de nationella När det gäller arbetet med strategin för romsk inkludering avser regeringen att i enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition avsätta ytterligare resurser –2019 (prop. 2014/15:100 avsnitt 7.2). I denna del anför regeringen att det är viktigt att säkerställa långsiktighet i myndigheters och kommuners arbete med romsk inkludering, att fler samhällsaktörer behöver involveras i arbetet och att det romska civila samhället och berörda myndigheter och kommuner ska konsulteras när kommande insatser utformas. Regeringen kommer också att följa arbetet vid Kommissionen mot antiziganism som lämnar sin slutredovisning till Arbetet med att tillgodose tillkännagivande om fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering kommer därmed att fortsätta. bl.a. har uppgifter som rör livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård samt miljö- och hälsoskydd,lantbrukochlandsbygd,fiske,regionaliseradrovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter anges i förordningen(2007:825)medlänsstyrelseinstruktionattvissalänsstyrelserhar särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter som rör samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Regeringens mål för området länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan staten och kommunerna. Som redovisats har länsstyrelserna uppgifter inom ramen för Dessa mål är fördelade på ett stort antal utgiftsområden, och flera av målen är bundna med . Målen återfinns under respektive Resultatredovisningen för länsstyrelserna avser deras verksamheter inom samtliga berörda utgiftsområden och utgår i huvudsak från de uppgifter som de har fått i regleringsbrevet . I regleringsbrevet har länsstyrelserna fått i uppdrag att lämna förslag på utveckling av ett antal resultatindikatorer för att tydliggöra hur de bidrar till att uppfylla målet för länsstyrelserna. I årsredovisningarna redovisar länsstyrelserna värden för elva resultatindikatorer. Tidsserien för indikatorerna är 2012–2014, men för ett fåtal indikatorer saknas värden . Av propositionen framgår att resultatredovisningen utgår från bl.a. sju av länsstyrelsernas verksamhetsområden enligt förordningen med länsstyrelseinstruktion (avsnitt 8.4.2). Områdena har valts bl.a. utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas totala verksamhet. Resultatredovisningen delas således upp i sju avsnitt: a) samordnings- och sektorsövergripande arbete, b) naturvård och miljöskydd, c) lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd, d) hållbar samhällsplanering och bostadsmarknad, e) integration, migration och mänskliga rättigheter, f) jämställdhet och g) krisberedskap. Därutöver finns en redovisning av ärendehandläggning och service, personal och kompetens samt ekonomi och finansiering. När det gäller analyser och slutsatser av resultatredovisningen konstaterar regeringen bl.a. att verksamheten i länsstyrelserna bedöms ha bedrivits på ett tillfredsställande sätt, att de flesta av länsstyrelsernas verksamheter har kunnat genomföras likvärdigt eller på ett bättre sätt än 2013 och att det finns delar av länsstyrelsernas verksamhet som behöver förbättras. I propositionen redogör regeringen även för sina vidtagna och planerade åtgärder samt för utredningsuppdrag. Vidare anges att länsstyrelsernas verksamhet i stor utsträckning också påverkas av de politiskainriktningar som anges för andra utgiftsområden och som redovisas under respektive utgiftsområde. När det gäller politikens inriktning framöver anför regeringen bl.a. att den nuvarande indelningen av län och landsting inte är tillräckligt ändamålsenlig och effektiv (avsnitt 8.5). Regeringen har därför tillsatt en kommitté med uppdraget att föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). Uppdraget ska redovisas slutligt . I budgetpropositionen finns även en redogörelse för prioriterade satsningar framöver. Bland annat framhåller regeringen länsstyrelsernas miljöarbete och mottagandet av nyanlända flyktingar. Regeringen kommer också att fortsätta arbetet med att se över och renodla länsstyrelsernas finansiering. I denna del konstaterar regeringen att finansieringen av länsstyrelsernas verksamhet via anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. har minskat , att denna anslagsfinansiering motsvarar ungefär hälften av den totala finansieringen av länsstyrelsernas verksamhet och att nära hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader finansieras via tillfälliga medel som Den redovisadeutvecklingen innebär enligt regeringen betydande utmaningar för länsstyrelserna att bedriva en effektiv, ändamålsenlig och kostnadseffektiv verksamhet. Som en del i löpande uppföljning har utskottet analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 1. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Inledningsvis kan utskottet konstatera att regeringens resultatredovisning i stort är utformad på ungefär samma sätt som i föregående års budgetproposition. När det gäller den del av samepolitiken somrör en levande samisk kultur finns det dock i årets budgetproposition under utgiftsområde 1 en resultatredovisning och en beskrivning av politikens inriktning framöver. Utskottet välkomnar detta. När det gäller strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser anser utskottet att dessa i stort är bra. Möjligen skulle dessa delar kunna konkretiseras något. Utskottet vill i denna del framhålla att det är angeläget att resultatredovisningens struktur är logisk och tydlig, då detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de leder till. Det är vidare önskvärt att redovisningen koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambanden mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Slutligen noterar utskottet att när det gäller budgetpropositionens härledningstabeller saknas det ibland förklaringar till de förändringar av anslagsnivåerna som redovisas. Utskottet vill i denna del understryka att det är angeläget att innebörden av de förändringar i härledningstabellerna som redovisas på ett eller annat sätt tydligt framgår av budgetpropositionen. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 i enlighet med regeringens, riksdagsstyrelsens respektive ombudsmäns förslag, antar med några smärre ändringar regeringens och riksdagsstyrelsens lagförslag, lämnar med en justering de bemyndiganden som regeringen och riksdagsstyrelsen har begärt, godkänner regeringens förslag om avskaffande av det särskilda extrastödet för storstadstidningar och om förändrad stödtrappa för hög-, medel- och lågfrekventa dagstidningar, godkänner två investeringsplaner och beslutar att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet.