bet · H201NU13 · 2015-04-16 00:00:00 — Vi har unga som har förlorat sitt framtidshopp eftersom de inte kommer ut på arbetsmarknaden. ABB är ett jättestort företag med bas i bland annat . De letar efter en specifik ingenjör för att kunna ta nya ordrar på den globala marknaden. När de inte hittar denna specialkompetens förväntar de sig att samhället ska ställa upp med satsningar på utbildning. Hur gynnar det ABB om skatten sänks? När de behöver välutbildad personal för att utveckla sin verksamhet och kunna ta nya ordrar hjälper inga skattesänkningar i världen. Det och svenska företag behöver är satsningar på infrastruktur, satsningar på fler bostäder och satsningar på utbildning. Jag välkomnar en utvärdering av vår tid vid regeringsmakten, som jag hoppas blir lång. började berätta om det lilla exportberoende landet med grundbultarna sysselsättning och välstånd. I mitt anförande lyfte jag fram samspelet mellan det lilla företaget och den lilla människan, där allting börjar, och hur det hela utvecklas och hjulen börjar snurra, vilket leder till handelspolitik och export. Jag får fylla på frågor. Jag förstår inte hur skattehöjningar kan vara lösningen på allt. Man kan tycka att skattesänkningar är dåligt, men hur kan skattehöjningar lösa de problem som räknas upp? Alla människor, inklusive unga, får höjd skatt, företag ges krångligare och svårare regelverk, företag i välfärden motarbetas, valfrihet motverkas, energi blir dyrare och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Det blir 27,3 miljarder i skatt på företagande medan näringspolitiken får 630 miljoner. Det saknas en del nollor däremellan. Jag vill gärna höra utveckla detta. Jag tackar för frågan. Låt oss fortsätta på det spår vi var inne på. respektive Socialdemokraterna och ser olika lösningar på samhällets utmaningar. Jag tror att vi måste börja med det grundläggande: Hur vill vi att vårt välfärdssamhälle ska vara uppbyggt? Hur används våra skatter? Hur ger vi våra barn och unga samma möjlighet till utbildning, samma möjlighet att ta sig ut på arbetsmarknaden och samma möjlighet att lyckas i världen? Det har ju inte fungerat . Som jag sa till vill företagen ha satsningar på utbildning så att de kan hitta kompetent personal. Företagen vill även ha satsningar på ökat bostadsbyggande. I min hemkommun i har vi en enorm bostadsbrist. Om ett företag hittar en person med rätt kompetens kan den personen kanske inte ta jobbet eftersom det inte finns någonstans att bo. Det är en jätteutmaning som alliansregeringen inte lyckades göra något åt med sina skattesänkningar. Bostadsbyggandet har varit nästan obefintligt. Företagen behöver utbildad personal, bostadsbyggande och tåg som kommer så att människor kan pendla till sina arbeten. var inne på hur mycket besöksnäringen omsätter. Många unga jobbar där. tog själv upp att det är svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Det problemet fanns långt före alliansregeringen. Vi behöver därför underlätta för unga att komma ut på arbetsmarknaden. Varför tror ni att det blir lättare om ni höjer arbetsgivaravgifterna för unga? talade om utbildning. avviker jag kanske från ämnet, men jag ska berätta om min hemkommun . valde Socialdemokraterna att stoppa den skola som hade bäst resultat från att finnas kvar. fick barnen lämna sin skola på grund av ideologi. Det är tragiskt. Jag saknar ord för att beskriva vad jag tycker om det. När saker fallerar måste man göra om och göra rätt. var också inne på att förhindra, försvara och stoppa. Man ska ta tag i de problem som finns och lösa det där och då i de fall där saker och ting missbrukas. Man ska inte lägga ned bra verksamheter som leder vidare i samhället. Det är dåligt. Det finns mycket att säga om bostadspolitiken. En sak man kan säga är att svaret inte är att ge bidrag till något som blir mycket dyrare, utan svaret är att få marknaden att fungera. Jag vet inte om jag har särskilt stor tilltro till lösningar på bostadsbristen. Ni har ju misslyckats. Alliansen har absolut inte haft någon lösning på hur vi ska få fart på bostadsbyggandet så att människor i har någonstans att bo och unga kan flytta hemifrån. Låt oss pröva och se om vi får fart på bostadsbyggandet . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Jag kan tyvärr inte kommentera det som hände i hemkommun. Vi var inne på den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Om det hade fått en stor effekt på ungdomsarbetslösheten och alliansregeringen hade lyckats få ut arbetslösa ungdomar i arbete hade jag välkomnat det. Då hade jag tyckt att det vore idiotiskt att höja arbetsgivaravgiften. Men reformen kostade oerhört mycket pengar och gav ingen som helst effekt vad gäller att få fler unga i arbete. Det har stimulerat stora företag med många anställda men inte lett till nya jobb. Unga som är arbetslösa behöver helt andra reformer och satsningar. De måste kunna komplettera sin utbildning. Många arbetslösa ungdomar har inte gymnasieutbildning. Det är något vi måste satsa på, för det är svårt att få arbete om man inte har gymnasieexamen. Jag reagerade på tvärsäkra uttalande om att TTIP ger fler jobb. TTIP-debatten har rullat ett tag, och det har gjorts en hel del studier på hur mycket jobb avtalet ger. kom en forskningsöversikt där man gick igenom de olika beräkningar som har gjorts, och man konstaterade att läget är osäkert. Experterna är själva osäkra på vad som gäller. I undersökningen frågade man tio experter vad de tror. Sex av experterna sa att det är osäkert om TTIP verkligen ger fler jobb - trots att de var positiva till avtalet. säger att TTIP borde ge 0,5 procents tillväxt . Det betyder , vilket i princip är felräkningspengar när vi talar om så här mycket handel. Min fråga, herr talman, är: Vilka beräkningar utgår från, och vad är det som gör att hon så tvärsäkert kan säga att TTIP ger fler jobb? Jag kan inte säga det, varken att det ger fler jobb eller att det ger färre jobb. Jag tror att det kommer att förändra vårt samhälle i grunden, men jag tror inte att det tvärsäkert kommer att ge fler jobb. Man skulle kunna jämföra med något annat, till exempel problemen med arbetsmiljöolyckor. Jag vet att vi har en stor samsyn om att vi behöver göra något åt dem. Om man skulle stoppa alla arbetsmiljöolyckor som finns i EU skulle vår tillväxt öka . Det betyder att det ger tio gånger större effekt att lösa arbetsmiljöproblemen än att ha ett handelsavtal med . Är det inte viktigare att lösa den frågan? nämnde också de icke-tariffära handelshindren, som är skyddslagstiftning för människor och miljö. Frågan är: Varför ska vi ta bort bra skyddslagstiftning för att den ses som ett handelshinder? Jag tackar för frågorna. Det är kul att vi återgår lite till handelsdebatten, som jag tycker känns spännande. Det är mycket som händer i och i EU. Vi har en levande debatt om det framtida frihandelsavtalet mellan och , vilket jag tycker är roligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Det finns flera expertutlåtanden om hur ett frihandelsavtal med skulle kunna påverka sysselsättningen och tillväxten i och EU. Som sa finns det många olika beräkningar. Jag fick tipset av näringsministern att inte använda siffror och säga att tillväxten ökar, så jag får väl be om ursäkt för det nybörjarmisstaget. Jag tror ändå att ett så stort handelsavtal kommer att leda till positiva effekter för svensk ekonomi. Det är jag helt övertygad om. Historiskt ser man att när har träffat olika typer av frihandelsavtal har det lett till ett ökat utbyte. Om vi kan få fart på framför allt vår exportstrategi och våra exportsatsningar riktade till små och medelstora företag finns det absolut potential. Men som jag tog upp i mitt anförande och som även från tog upp finns det enorma utmaningar. Därför är det viktigt att vi nu har denna levande debatt i . Det är inte som förhandlar med , utan det är EU som har det uppdraget, men det är viktigt att finns med och trycker på i de frågor som är viktiga för oss. Det gäller skydd för löntagares intressen, miljön, djurs hälsa och så vidare. Jag skulle vilja fråga något. Vi har ett enigt förhandlingsmandat som beslutade om . Jag undrar om har frångått det och har en annan uppfattning när det gäller TTIP. Vill man få till ett frihandelsavtal och vara med och påverka, eller vill man sitta vid sidan av och säga stopp? Om man tittar på och jämför med andra frihandelsavtal är en bra jämförelsemekanism. Där säger förespråkarna att det har gett 1 miljon jobb på de det har funnits, och de som är negativa säger att det har gett ungefär 683 000 färre jobb. Kongressens utredningstjänst valde att titta på vad mellan , och har gett. Deras slutsats var att det haft liten påverkan på amerikansk ekonomi. Då är frågan om man verkligen ska ta till de stora orden om alla dessa handelsavtal eller om man ska fokusera på andra delar. Det visar sig att vissa vinner på avtalen medan andra förlorar. Jag är orolig för att kommer att ha förlorare och att de förlorarna är människorna och miljön. Oavsett om regeringen har ambitionen att skydda arbetstagares rättigheter finns det flera domar om avtal som liknar och där man på olika sätt har inskränkt arbetstagares rättigheter. Därför tycker jag att det är viktigare att fokusera på de enkla handelshindren och på att lösa frågan om de tullar som finns kvar mellan och i stället för att ge storföretagen denna makt. Jag är orolig för att demokratin urholkas. återknöt till den exportstrategi som vi ska debattera här i kammaren . Det ska bli intressant att ta den diskussionen. Jag är orolig för att regeringen konsekvent har prioriterat oljeberoende diktaturer. Man har skrivit att man vill öka exporten till , , och . För mig är detta länder som står inför ett kraftigt oljeberoende, som har en försvagad ekonomi på grund av oljekrisen och som har en dålig demokrati. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Jag förvånas över att regeringen gång på gång prioriterar diktaturer framför framväxande demokratier och prioriterar att flytta makt från människor till storföretag. Jag skulle fortfarande vilja veta var egentligen står när det gäller TTIP-förhandlingarna. Man läser lite olika saker i debatten, och ibland får man bilden att absolut inte vill ha ett frihandelsavtal mellan och . Jag skulle välkomna om i stället fanns med och påverkade under den resa vi nu gör. Jag tycker att har många kloka ingångar som skulle kunna bidra till förhandlingsarbetet, så jag hoppas att ni kommer att vara med där. När det gäller tvistlösningsmekanismen, som var inne på, tror jag att vi kan göra mycket för att modernisera den så att inte beslut som fattats demokratiskt i undergrävs. Det är oerhört viktigt för oss. Jag tror att det går att kombinera ett modernt handelsavtal som är omfattande och långtgående med respekt för de beslut som vi fattar här i och i EU när det gäller miljö, löntagares intressen och så vidare. Vi hade en interpellationsdebatt där partikamrat var med och där vi diskuterade internationell handel och svensk export kopplat till mänskliga rättigheter. Det kommer att bli ett viktigt arbete i exportstrategin. Regeringens ingång är att handel bygger broar och att vi ska ha ett utbyte med länder som inte är demokratier. Det tycker vi är oerhört viktigt. ska vi ta ett stort ansvar för mänskliga rättigheter. Vi tycker att det är viktigt att ha handel med länder som inte är demokratier för att kunna vara med och påverka och sprida den svenska modellen. Handel har varit viktigt . Regeringen vill att ska främja en fri och rättvis världshandel. Det är ett bra mål. Jag vill här och passa på att höja blicken över dagspolitiken och diskutera vad begreppen "fri" och "rättvis" kan innebära. Frihandel är för många ett oreflekterat positivt laddat begrepp - visst är det bra med fri handel. Men för vem är den fri? Den enes frihet kan leda till den andres ofrihet. Frihandel urartar lätt till att ett litet antal megakoncerner kontrollerar handeln i en viss bransch, och då har det ju inte längre något med fri handel att göra. Hur ser vi till att handeln blir rättvis? Alla aktörer har inte samma möjligheter. Den globala marknaden är något helt annat än de lokala marknaderna, och självklart går det inte att jämföra transnationella jättekoncerner och små lokala företag, varken när det gäller förmåga att konkurrera på olika marknader eller förmåga att hävda sina intressen i politiken. Närings- och handelspolitik får inte inriktas på att ensidigt tillgodose de företags och branschers intressen som har resurser att göra sig hörda. Medborgarnas - människornas - intressen måste vara högsta prioritet. Det gäller både dem som bor i och dem som bor i andra länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Jag vill påminna om att vi här har ett ansvar för politiken för global utveckling, PGU, som en enig riksdag beslutade om 2003. Dess övergripande mål, som gäller alla politikområden, är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, och de politiska beslut som fattas i ska ta hänsyn till effekter på fattiga länder och människor. Hur handel bedrivs är en nyckelfråga för att detta ska bli mer än vackra ord. Handel handlar om så mycket mer än att köpa och sälja varor och tjänster. Den handlar i högsta grad om maktförhållanden. Olika slags handel får olika konsekvenser. Vem tjänar på handeln? Vilka konsekvenser får handeln och dess regelverk för hälsa, miljö och demokrati? Vilket slags handel bör vi främja, och finns det handel vi bör stävja? Dessa frågor måste vi ställa oss kontinuerligt när vi utformar handelspolitiken. Vad gäller TTIP och andra handelsavtal är det viktigt att vi slår fast i betänkandet att ska stå upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa och att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Marknaden och demokratin har olika styrprinciper - , en röst eller en person, en röst. Dessa får inte blandas samman. Demokrati får aldrig ses som ett handelshinder. Vidare är det avgörande att möjligheten att genom demokratiska beslut stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen samt människors och djurs hälsa inte försämras i jakten på ökad tillväxt och sysselsättning när handelsavtal förhandlas och upprättas. Det är väldigt bra att detta klargörs i betänkandet. Det är också bra att statens arbete med kapitalflykt pågår på flera olika sätt - genom , och så vidare. Det gäller att följa detta väldigt noga och vid behov skärpa åtgärderna framöver. Export av många slags produkter och tjänster är självklart bra att främja, och det är bra att staten stöder små och medelstora företag i detta. Här vill jag passa på att nämna de kommunala energibolagen, som hämmas av otidsenlig lagstiftning som hindrar dem från att exportera viktig miljöteknik de har utvecklat. Dessa medborgarägda företag får inte verka på samma villkor som aktieägarföretag, och detta menar jag behöver rättas till. Ungefär hälften av det globala handelsutbytet utgörs av handel med likvärdiga produkter. Låt mig ge ett banalt exempel: och exporterar kakor till varandra. Den kände miljöekonomen har påpekat att det vore förnuftigare att byta recept med varandra i stället för att exportera kakor mellan kontinenter. Kakhandeln ger upphov till tillväxt - ja, men det är en oekonomisk tillväxt när kostnaderna för onödig energiförbrukning och miljöskador orsakade av transporterna räknas med. Frihandelssystemet av klarar inte av att i sin prisbildning integrera sådant som miljöbelastning från ökande transporter eller hälsoproblem orsakad av dålig arbetsmiljö. Produktionen flyttas dit miljökraven är lägst och arbetsvillkoren sämst. Den komparativa fördelen orsakar miljöförstöring, försämrad folkhälsa och social utslagning. Detta är en livsviktig aspekt på handel och ekonomisk tillväxt som inte får glömmas bort och som måste hanteras. All handel är inte av godo. I betänkandet berörs också tvistlösningsmekanismer i olika bi- och multilaterala handelsavtal. Låt mig åter höja blicken lite över dagspolitiken. Vad gäller tvistlösningsmekanismer behöver vi för att kunna ta ställning till dem veta vad de skulle tillföra i avtal mellan länder med fungerande rättssystem och fungerande marknader för försäkringar mot illegal expropriering och liknande. Vilket mervärde ger tvistlösningsmekanismer medborgarna i respektive länder? Vilket mervärde får företagen - de stora och de små, lokala? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Tvistlösningsmekanismer i handelsavtal brukar ge företag rätt att stämma stater medan motsvarande rätt för stater eller civilsamhällen att stämma företag inte ges. Denna obalans blir tydlig i betänkandets resonemang om företagens ansvar för mänskliga rättigheter. Där gäller frivillighet. Det finns bra riktlinjer för företags sociala ansvar, framtagna av bland andra och FN. Det är viktigt och bra att staten stöder företagens arbete för hållbarhet och mänskliga rättigheter, och jag är övertygad om att de allra flesta företag verkligen vill göra ett bra arbete på det här området. Trots att många företag gör ett gott arbete på området får vi dock gång på gång rapporter från organisationer som om missförhållanden hos svenska företag och deras underleverantörer i verksamheten utomlands. Jag vill därför än en gång lyfta blicken lite bortom dagspolitiken och framföra att det är viktigt att gå vidare med frågan om företags ansvar och rent av undersöka möjligheterna att införa skarpare verktyg för att säkerställa att företag inte medverkar till brott mot mänskliga rättigheter utomlands. Det finns en lag i , faktiskt , som heter Alien Tort Claims Act. Den ger rätten att stämma företag och gör det möjligt att vid amerikansk domstol lagföra amerikanska företag för brott mot mänskliga rättigheter begångna utanför . Då beaktar man även vad deras underleverantörer gjort. Med hjälp av denna lag har 18 burmesiska bybor fått sin sak prövad av en domstol i . De anklagade det kaliforniska oljebolaget för att ha utnyttjat dem som tvångsarbetare vid anläggandet av en pipeline, vilket var ett projekt det amerikanska bolaget utförde på uppdrag av militärregimen i . Även kinesiska demonstranter vars identiteter lämnats ut av Yahoo vände sig till amerikansk domstol. Både och Yahoo valde förlikning och ekonomisk gottgörelse i stället för att fullfölja rättsprocesserna. Lagen hade alltså effekt i praktiken. Företag måste liksom stater och enskilda ha både rättigheter och skyldigheter, och det måste finnas effektiva system för att skydda rättigheter, se till att skyldigheter respekteras och se till att nationella och internationella lagar inte bryts. Med allt detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Det var intressant att kom in på det här med komparativa fördelar, för jag hade på mitt papper skrivit frihandel, och . De ska stängas, och man ska byta recept. Jag undrar hur det skapar mer tillväxt. För mig ser frågan annorlunda ut, om vi nu ska utgå från kakorna. Det betyder att man arbetar fram nya lösningar för drivmedel, transporter, teknikutveckling och sådant ni själva var inne på, för att lösa problem man ser och kunna behålla jobb och ge folk det de efterfrågar. Uppenbarligen finns det nämligen en efterfrågan på de här kakorna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Frågan är alltså: Ska man använda TTIP till att skapa möjligheter, eller ska man förbjuda, stoppa och avveckla? Jag tycker att det är roligt att vi får en debatt om de här viktiga frågorna. Det vill belysa är att det om man skapar tillväxt genom att skicka kakor mellan kontinenterna också blir oönskade effekter. Det blir miljöförstöring, onödiga transporter, energiåtgång och klimatpåverkan, och det räknas inte in i priset. Då kan det faktiskt bli en oekonomisk tillväxt om man ser det ur ett samhällsperspektiv. Alternativet kan naturligtvis vara att man bakar kakor enligt amerikanska recept i och enligt svenska recept i . Därmed får man fortfarande jobb men slipper transporterna. Transporter har ju inte ett egenvärde i sig. Så kan man också se det, och det är det vill belysa. Det här är stort och komplext. Visst ska vi ha export, men man får tänka sig lite för också. Onödiga effekter, transporter och egenvärde - nej, jag vill säga tvärtom. Med den politik för förstår jag att man vill höja kilometerskatterna och höja skatterna på transporter över huvud taget. På något vis tror jag inte att timret flyger ut ur av sig självt, utan man måste ha transporter. Jag vill alltså inte riktigt kalla det ett egenvärde, utan det är en viktig del av och komponent i det svenska företagandet. Jag nämnde i mitt anförande den lilla företagaren och hur det här börjar, alltså att det växer från den lilla människan som startar, driver och utvecklar någonting. Jag skulle vilja höra svar när det gäller en näringspolitiksskatt på 27,3 miljarder från regeringen och 630 miljoner på näringspolitiken. Det är högre skatt, och företagen ges krångligare och svårare regelverk. nämnde att man vill exportera teknik, och med tanke på hur man resonerar undrar jag hur man ser på det här med välfärdsteknik och välfärdsidéer som kan komma människor till del. Det kan ge bättre lösningar inom det medicinska området, inom omsorg och så vidare. Där finns det andra länder som är intresserade, och stoppar man möjligheten till valfrihet. Jag har samma erfarenhet som av vad företagarna önskar sig. Man behöver kompetent personal att anställa för att kunna utvecklas. Man behöver infrastruktur - tåg som fungerar och kollektivtrafik. Man behöver bostäder. För att detta ska fungera behöver vi ha en rimlig beskattning. Man behöver också ha en rehabilitering och en sjukvård som fungerar och så vidare. Man behöver och efterfrågar kort och gott en fungerande välfärd. Där svarar jag alltså precis som gjorde. Det var många frågor på en gång, men det fanns en fråga om transporter. Det är skillnad mellan nödvändiga transporter och onödigt åkande och resande. Det är också en viktig princip för oss att förorenaren betalar. Ställer man till en klimatskada ska man betala för sig, och det är ett marknadsekonomiskt tänkande jag utgår ifrån att delar. Till skillnad från andra saker är till exempel flyget, särskilt det internationella, skattebefriat eller skattesubventionerat på många områden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om effektivitet i exportgarantisystemet Jag, i min tur, undrar hur tänker där? Vem ska betala för klimatpåverkan? Och hur ska vi få ned den? Vi måste minska behovet av transporter genom smart samhällsplanering, och vi måste få över godstransporterna från klimatskadliga transportslag till järnväg och sjöfart i mycket högre grad än . Hur ser ni på det? Hur vill ni lösa det, om ni inte vill ha kilometerskatt? Vi vet att besöksnäringen växer så att det knakar i , och det är jätteroligt. Hela 173 000 personer är sysselsatta inom den näringen . Och jag tror att det kommer att kunna bli många fler. Som jag tog upp i mitt anförande tidigare kan man på turistnäringens hemsida se att den globala turismen beräknas växa . Det vore roligt om vi i kan ta någon eller ett par procent av den andelen. Det skulle göra mycket för jobben i . Det är många unga och många nysvenskar som får sina första jobb inom den här branschen. Därför är det konstigt att vill vara med och höja kostnaderna för att anställa unga. Många av dem får kanske inte chansen då. Om man står och väger mellan att välja någon med erfarenhet eller någon som inte har erfarenhet och det kostar ungefär lika mycket att anställa dem väljer man oftast den som har erfarenhet. gjorde en undersökning inom besöksnäringen . Och av de tillfrågade småföretagarna sa att höjda arbetsgivaravgifter för unga skulle leda till att ungdomar får gå från sina jobb. Det är väldigt tråkigt. Min fråga till och blir då: När var med och fattade beslutet tog ni då det här beslutets konsekvenser för unga människor i beaktande? Tack för frågan, !