bet · H301NU6 · 2015-10-16 00:00:00 — Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 I detta betänkande behandlar näringsutskottet regeringens proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 samt fyra motioner som har väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslår regeringen att ska godkänna ett nytt nationellt finansieringsmål för den förnybara elproduktionen. Vidare föreslås en justering av kvotkurvan i lagen (2011:1200) om elcertifikat med anledning av den ambitionshöjning för den förnybara elproduktionen till 2020 som det nya finansieringsmålet innebär. Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns sammanlagt fyra reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nytt finansieringsmål och anpassning av kvotkurvan 1.Nytt finansieringsmål och anpassning av kvotkurvan, punkt 1 (M, FP, KD) 2.Nytt finansieringsmål och anpassning av kvotkurvan, punkt 1 (SD) 3.Vissa övriga frågor, punkt 2 (C) 4.Vissa övriga frågor, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nytt finansieringsmål och anpassning av kvotkurvan a) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat, b) godkänner det nya nationella finansieringsmålet för den förnybara elproduktionen. Därmed bifaller proposition 2014/15:123 punkterna 1 och 2 samt avslår motionerna 2014/15:3098 av m.fl. (SD) och 2014/15:3102 av m.fl. (M, FP, KD) yrkandena 1–3. Reservation 1 (M, FP, KD) Reservation 2 (SD) 2014/15:3101 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:3103 av (C). Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar näringsutskottet regeringens proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 samt fyra motioner som har väckts med anledning av propositionen. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 återfinns regeringens förslag till ändringar i lagen (2011:1200) om elcertifikat. Vid utskottets sammanträde besvarade tjänstemän från Miljö- och vissa frågor om den tilltänkta ambitionshöjningen inom ramen för elcertifikatssystemet. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. har och en gemensam elcertifikatsmarknad. Inom den gemensamma marknaden är målet att öka elproduktionen med . Beslut om frågor om förhållanden som rör väsentliga ramvillkor för elcertifikatsmarknaden ska huvudsakligen ske vid s.k. kontrollstationer. En sådan kontrollstation ska, enligt avtalet med , äga rum senast före utgången av innevarande år. I budgetpropositionen angav regeringen att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Regeringen angav att den förnybara elproduktionen bör byggas ut ytterligare och att målet ska vara ny el från förnybara källor 2020, vilket ska ersätta den nuvarande målsättningen, och att ett mål till 2030 ska tas fram. Vidare uttalade regeringen att elcertifikatssystemet ska användas för att uppnå detta mål. fick () i uppdrag att redovisa de justeringar av kvotkurvan som krävs för att möjliggöra regeringens ambitionshöjning samt konsekvenserna av justeringarna. Uppdraget redovisades i rapporten av ny förnybar el till 2020 (ER 2015:07). Miljö- och har i departementspromemorian Ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet till 2020 föreslagit en ändring i lagen om elcertifikat som innebär att kvotkurvan anpassas för att möjliggöra regeringens ambitionshöjning. beslutade regeringen att överlämna propositionen Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 till (prop. 2014/15:110). Regeringen återkallade emellertid propositionen genom en skrivelse till (skr. 2014/15:119). Det förslag om att skulle godkänna avtalet mellan och regeringar om ändring i det gällande avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat som fanns i den återkallade propositionen har utgått. Förslaget återfinns i stället i budgetpropositionen (se vidare s. 9). I propositionen föreslås en justering av kvotkurvan i lagen (2011:1200) om elcertifikat. Justeringen görs med anledning av den kontrollstation 2015 som genomförs för elcertifikatssystemet och den ambitionshöjning för den förnybara elproduktionen till 2020 som aviserades i regeringsförklaringen och i budgetpropositionen . Regeringen gör vidare bedömningen att vissa marknadsförbättrande informationsåtgärder bör vidtas, att nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet bör tidigareläggas och att förutsättningarna för torvanvändning för elproduktionsändamål inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras . Därutöver bör få i uppdrag att analysera frågan om godkännande av anläggningar för tilldelning av elcertifikat efter 2020 och frågan om nya mål efter 2020. Ändringarna i lagen om elcertifikat föreslås träda i kraft . Nytt finansieringsmål och anpassning av kvotkurvan Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till nytt nationellt finansieringsmål för den förnybara elproduktionen och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat som innebär att kvotkurvan anpassas till det nya finansieringsmålet. avslås motionsyrkanden om avslag på regeringens förslag. Även två andra motionsyrkanden med anknytning till det som anförs i propositionen avslås av . Jämför reservationerna 1 (M, FP, KD) och 2 (SD). Ökad ambition inom elcertifikatssystemet Regeringen anser att klimatfrågan är vår tids ödesfråga och att ska ligga i framkant i den klimatomställning som är nödvändig. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att har särskilt bra förutsättningar att bygga ut den förnybara energin och att den därför bör byggas ut ytterligare. Regeringen angav vidare att elcertifikatssystemet är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el och att en ambitionshöjning för den förnybara elproduktionen till 2020 bör genomföras inom ramen för det systemet. Ambitionshöjningen bidrar till att öka utbyggnaden av den förnybara energin och till att nå regeringens ambition om att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. har och en gemensam elcertifikatsmarknad. Samarbetet innebär att det är upp till investerarna att besluta i vilket land man ska lokalisera den förnybara elproduktion som behövs för att nå det gemensamma målet. Regeringen föreslår att godkänner ett nytt nationellt finansieringsmål som innebär att , inom ramen för elcertifikatssystemet, ska finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med . Det nya nationella finansieringsmålet ersätter det mål som har fastställt om en ökning med förnybar el till 2020 jämfört med . Enligt regeringens förslag kommer målet för den gemensamma marknaden med att höjas från till ny förnybar elproduktion till 2020. Enligt avtalet mellan och om det gemensamma elcertifikatssystemet krävs att länderna är eniga om en ändring av det gemensamma målet för elcertifikatsmarknaden. I propositionen anger regeringen att den har för avsikt att återkomma med en sådan överenskommelse . Ambitionshöjningen innebär att behöver justera kvoterna i lagen (2011:1200) om elcertifikat. har tagit fram underlag för en sådan justering av kvoterna. Regeringen har följt förslag och föreslår de ändringar i 4 kap. 4 § elcertifikatlagen som framgår av lagförslaget i bilaga 2. I kapitel 12 i propositionen (s. 33 f.) beskrivs konsekvenserna av i första hand regeringens förslag till ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet. Inledningsvis konstateras bl.a. att höjda kvoter på kort sikt innebär stigande kostnader för kvotpliktiga elanvändare i . Höjda kvoter kan även komma att påverka elcertifikatpriset och handelspriset på el. Det innebär att samtliga producenter och elanvändare på den nordiska elmarknaden kan komma att påverkas. Exempelvis kan ny förnybar elproduktionen med lägre marginalkostnader tränga undan andra dyrare kraftslag på elmarknaden, vilket skulle innebära lägre elpriser och lägre kostnader för elanvändarna. Ett förändrat elcertifikatpris påverkar däremot i första hand endast aktörer inom elcertifikatssystemet, dvs. certifikatberättigade producenter och kvotpliktiga elanvändare i både och . För en närmare beskrivning av övriga konsekvenser av regeringens förslag hänvisas till de ovan angivna sidorna i propositionen. Noterbart är också att regeringen i propositionen anger att konsekvensbeskrivningen omfattar de samlade konsekvenserna som den föreslagna kvotkurvan förväntas få på elcertifikatssystemet och elmarknadens aktörer. För de specifika konsekvenserna av ambitionshöjningen hänvisar regeringen till den departementspromemoria som har legat till grund för förslaget. I kommittémotion 2014/15:3102 av m.fl. (M, FP, KD) efterfrågas en politik som gör att företag och människor ska kunna räkna med en tillförlitlig tillgång till el och annan energi till rimliga priser och med liten miljöpåverkan. Motionärerna vill ha ett robust energisystem där vattenkraften värnas och förnybar energi välkomnas och som öppnar för att kunna ersätta befintlig kärnkraft. Långsiktiga, breda och gärna internationellt överenskomna styrmedel efterfrågas också. Motionärerna konstaterar att slöt ett avtal med om att skapa en gemensam marknad för elcertifikat för att stötta ny, förnybar energi. De anser att ska fullfölja de beslut som har fattat om en ökning med ny, förnybar el till 2020 och som genom det gällande avtalet med innebär en ökning med ny, förnybar el . I linje med denna uppfattning anser motionärerna att regeringens proposition ska avslås (yrkande 1) och att regeringen i stället bör återkomma med förslag till om nödvändiga förändringar av elcertifikatssystemet för att fullfölja fattade beslut och ingångna avtal (yrkande 2). Motionärerna anser att detta bör kunna ske skyndsamt eftersom redan har utrett frågan och lämnat nödvändiga ändringsförslag till regeringen. I propositionen redovisar regeringen ett antal bedömningar om eventuella framtida justeringar av elcertifikatssystemet och huruvida sådana förändringar ska underställas beslut i eller kunna fattas ensidigt av regeringen. Motionärerna anser att ska ställa sig bakom ett tillkännagivande om att eventuella framtida justeringar av den totala andelen ny, förnybar el i elcertifikatssystemet även i fortsättningen ska underställas för beslut (yrkande 3). Frågor om ändringar av styrmedel efter 2020 ska enligt motionärerna hanteras av den s.k. . I kommittémotion 2014/15:3098 av m.fl. (SD) anförs att utgångspunkt är att alla former av marknadssnedvridande subventioner bör fasas ut. Motionärerna konstaterar att situationen på elproduktionsområdet är mycket allvarlig eftersom de befintliga produktionsanläggningarna har svårt att bära sina kostnader för drift och underhåll. De väderberoende energislag som uppmuntras via elcertifikatssystemet har vidare till sin natur sådana brister att de enligt motionärerna inte kan betraktas som substitut till den baskraft som är så viktig för den svenska industrin. Motionärerna understryker vidare att redan har ett elproduktionssystem som är i princip fritt från koldioxidutsläpp, och de ställer sig därför frågande inför det som sägs i propositionen om att förnybar el behövs för att minska koldioxidutsläppen. Genom sina anspråk på naturresurser och den kraftiga utbyggnad av det som blir en följd av allt mer intermittenta energislag innebär omställningen, enligt motionärernas uppfattning, ökade utsläpp av växthusgaser. Motionärerna redovisar även uppfattningen att den föreslagna ambitionshöjningen inom elcertifikatssystemet knappast hade kunnat komma och betonar att många tunga och relevanta remissinstanser är kritiska till förslaget. Motionärerna anser sammantaget att bör avslå propositionen och att elcertifikatssystemet bör fasas ut genom att nya produktionsanläggningar inte tilldelas elcertifikat. Anpassning av kvotkurvan till nu gällande mål Med anledning av vad som sägs i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD) kan nämnas att i den s.k. Kontrollstationsrapporten (ER 2014:04) föreslog de justeringar av kvotkurvan som behövs för att ska uppfylla sitt åtagande om lika finansiering av nu gällande mål enligt avtalet med (dvs. utan den nu föreslagna ambitionshöjningen). Dessa beräkningar redovisas på s. 10 f. i propositionen. Ändring i avtalet med En förutsättning för att förslaget i den nu aktuella propositionen ska kunna genomföras är att det finns en överenskommelse mellan om en ändring av målet. En sådan överenskommelse träffades mellan ländernas regeringar . Avtalet har godkänts av det norska . Som har nämnts ovan angav regeringen i propositionen att den hade för avsikt att återkomma till med en överenskommelse med . För att ändringsavtalet ska bli giltigt måste det även godkännas av . Mot denna bakgrund föreslår regeringen i budgetpropositionen (volym 1, avsnitt 6.29) att ska godkänna ett avtal om ändringar i det nu gällande avtalet med . [1] består av en ingress och fem avsnitt och överensstämmer med det förslag till ändringsavtal som regeringen presenterade i den sedermera återkallade proposition 2014/15:110. Avsnitt I i förslaget till ändringsavtal innehåller ändringar av avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat som innefattar den ambitionsökning som föreslås i den här aktuella propositionen. Avsnitt II aviserar att regeringen ska överlämna ett förslag som innebär ett avskaffande av gällande undantag från skatteplikt för vindkraftsel och annan förnybar el som inte levereras yrkesmässigt. Avsnitt III och IV berör frågor som parterna har kommit överens om att analysera i samband med kommande kontrollstation och avsnitt V innehåller en bestämmelse om ikraftträdande. Frågan om en ambitionshöjning och det ändrade målet för den gemensamma elcertifikatsmarknaden som alltså finns i avtalets avsnitt I behandlas i den här aktuella propositionen. Frågan om förändringar av undantag från skatteplikt (avtalets avsnitt II) behandlas på annan plats i budgetpropositionen (avsnitt 6.22). Där framgår att ska regeringen enligt överenskommelsen med lägga fram ett förslag inför som bl.a. innebär en begränsning av nuvarande undantag från skatteplikt i 11 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Enligt överenskommelsen ska begränsningen gälla anläggningar som sätts i drift efter och vilkas installerade produktionskapacitet leder till en årlig elproduktion som ungefär motsvarar den som effektgränsen i om 100 kilovoltampere leder till. Regeringens förslag om ändrade regler för undantag från skatteplikt beskrivs närmare i budgetpropositionen (volym 1, avsnitt 6.22.3, s. 289 f.). Lagändringarna förslås träda i kraft . Avtalets ikraftträdande är avhängigt av att beslutar i enlighet med regeringens nyssnämnda förslag om att begränsa gällande undantag från skatteplikt. Meningen är att avtalet ska träda i kraft . Mot bakgrund av vad som sägs i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD) om att framtida justeringar av andelen förnybar el i elcertifikatssystemet ska underställas beslut av (yrkande 3) kan noteras att regeringen i ändringsavtalet med (avsnitt IV) har överenskommit att man i samband med kommande kontrollstation ska värdera om kvotkurvan kan författningsregleras så att justeringar av de årliga kvoterna som följer av gällande avtal och av ändringsavtalet inte ska behöva vara föremål för lagändring. Parterna ska därefter ta ställning till om en sådan förändring av beslutsordningen bör genomföras. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. måste vara en föregångare på detta område och visa på att tydliga klimat- och energipolitiska mål tillsammans med konkreta styrmedel ger långsiktigt stabila förutsättningar för en snabb väg ut ur fossilsamhället. Utskottet anser att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Som ett led i denna strävan ser utskottet det som nödvändigt att fortsatt stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Det teknikneutrala elcertifikatssystemet är ett välfungerande och effektivt instrument för detta. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet förslagen om en höjd ambitionsnivå inom ramen för och gemensamma elcertifikatssystem. Utskottet ser det som beklagligt att det inte har varit möjligt att nå en ännu bredare politisk uppslutning bakom förslaget om att på detta sätt använda ett energipolitiskt styrmedel som samtliga partier utom i grunden anser fungera väl. Yrkandet i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD) om ett avslag på propositionen avstyrks. Motionärerna förordar att nu gällande ambitionsnivå inom elcertifikatssystemet ska bibehållas, vilket alltså inte är förenligt med det förslag i propositionen om en ambitionshöjning som utskottet står bakom. Följaktligen avstyrker utskottet även yrkandet i den nyssnämnda motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om nödvändiga förändringar av elcertifikatssystemet för att fullfölja fattade beslut och ingångna avtal. yrkar i motion 2014/15:3098 också avslag på hela propositionen då de motsätter sig stöd till förnybar energiproduktion. Även det yrkandet avstyrks av utskottet. I regeringens proposition redovisas vidare att det i förslaget till ändringsavtal mellan och finns en överenskommelse om att parterna i samband med nästa kontrollstation ska värdera och ta ställning till om kvotkurvan kan författningsregleras så att justeringar av de årliga elcertifikatskvoterna inte ska behöva vara föremål för lagändring. Utskottet har inget att invända mot att en sådan värdering görs och anser att det saknas skäl för att i detta läge uttala sig till förmån för vad som efterfrågas i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD), dvs. att kvotkurvan även framgent ska vara lagreglerad. Motionen avstyrks således även i denna del. Sammantaget innebär detta att utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna 2014/15:3102 (M, FP, KD) och 2014/15:3098 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dels torvens roll inom elcertifikatssystemet, dels den elintensiva industrins undantag från kvotplikt. Därutöver avslås ett motionsyrkande om satsningar på förnybar elproduktion med särskilt fokus på avskaffande av den förnybara elproduktionens nätanslutningskostnader. Jämför reservationerna 3 (C) och 4 (V). I sin rapport för elcertifikatssystemet 2015 understryker betydelsen av information till marknaden om kommande produktionsvolymer för förnybar elproduktion och uppgifternas betydelse för måluppfyllelse och elcertifikatspris. föreslår att det, som en marknadsförbättrande åtgärd, ska inrättas en energislagsövergripande databas med uppgifter om investeringsbeslut och anläggningar under byggnation och att denna ska förvaltas av myndigheten. Regeringen delar uppfattning att information till aktörerna är viktigt för marknadens funktion. bör därför få i uppdrag att tillhandahålla information om den planerade utbyggnaden av anläggningar inom elcertifikatssystemet. Vidare bör myndigheten varje kvartal informera om den förväntade kvotpliktiga elanvändningen samt redovisa avvikelser mellan antaganden vid beräkning av kvotkurvan och verkligt utfall eller ny prognos och vilka tekniska justeringar som kommer att behöva göras med anledning av avvikelserna. Tidigareläggning av nästa kontrollstation Regeringen eftersträvar ett stabilt och förutsägbart elcertifikatssystem med regelbundna översyner som marknaden känner till. Av avtalet mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat framgår att den första kontrollstationen för den gemensamma marknaden för elcertifikat ska äga rum senast före utgången av 2015. Därefter ska kontrollstationer normalt äga rum . Regeringen anser att en kontrollstation 2019 skulle ligga för nära målåret och skulle kunna leda till att de föreslagna justeringarna inte hinner verka och styra mot måluppfyllelsen 2020. Det är därför angeläget med en tidigareläggning trots att det blir kort om tid för att utvärdera eventuella effekter av de åtgärder som vidtas vid kontrollstation 2015. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att nästa kontrollstation inom elcertifikatssystemet bör genomföras så att eventuella lagändringar kan träda i kraft . Enligt regeringen är 2017 en lämplig tidpunkt för nästa kontrollstation. Regeringen anser att bör få i uppdrag att analysera frågor kopplade till elcertifikatssystemets framtid. Analysen ska omfatta frågan om hur en situation där endast , och inte , beslutar om nya mål efter 2020 ska hanteras. Även frågan om hur systemet ska kunna anpassas till de förutsättningar som råder efter 2020, så att eventuell priskollaps undviks, behöver analyseras. bör utreda om det finns behov av att införa en regel för när anläggningar måste vara driftsatta för att kunna godkännas för tilldelning av elcertifikat inom ramen för den gemensamma marknaden för elcertifikat. I utredningen bör det särskilt värderas om möjligheten att godkänna anläggningar som sätts i drift efter 2020 kan påverka investeringklimatet och måluppfyllelsen till 2020. Regeringen anser att förutsättningarna för torvanvändning för elproduktionsändamål inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras. Torvbaserad elproduktion skulle därmed även i fortsättningen vara berättigad till tilldelning av elcertifikat. Regeringen avser dock att följa utvecklingen på området noga och närmare analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatssystemet. Analysen kommer bl.a. att utgå från torvanvändningens samlade klimat- och miljöpåverkan och i att torvanvändningen för elproduktion inom elcertifikatssystemet inte bör öka jämfört med dagens nivå. Regeringen avser att återkomma i frågan i samband med nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet. I motion 2014/15:3103 av (C) sägs det att vill se mer förnybar energi och ett helt förnybart energisystem. Utöver ambitionshöjningar i elcertifikatssystemet och fortsatt skattebefrielse för förnybar elproduktion krävs flera ytterligare åtgärder för att öka möjligheterna för den förnybara elen att vara en viktig del i omställningen till ett helt förnybart energisystem. Bland de åtgärder som motionären räknar upp återfinns bl.a. ett slopande av avgiften för att ansluta havsbaserad vindkraft till elnätet. I kommittémotion 2014/15:3101 av m.fl. (V) sägs det att i huvudsak välkomnar förslagen i propositionen. Enligt motionärerna krävs en ambitionshöjning för den förnybara elproduktionen. Eftersom klimatfrågan är vår tids ödesfråga är det viktigt att ligger i framkant vad gäller förnybar elproduktion. Motionärerna säger sig även emotse förslag om en än högre ambitionsnivå inom elcertifikatssystemet vid nästa kontrollstation 2017. Motionärerna lyfter emellertid fram två invändningar mot propositionen. För det första anser de att den elintensiva, icke-kvotpliktiga industrin bör ta ett större ansvar för elcertifikatssystemet framöver. Enligt dem är det inte rimligt att den elintensiva industrin drar nytta av elcertifikatssystemet genom lägre elpriser som den inte behöver vara med och betala fullt ut. Motionärerna anser därför att den elintensiva industrin i större utsträckning än bör vara med och finansiera elcertifikatssystemet. En sådan utveckling vore bra både för utbyggnaden av förnybar energi och för den elintensiva industrin i sig som behöver annan energi i takt med att kärnkraften avvecklas. betonar motionärerna vikten av att den elintensiva industrins internationella konkurrenskraft inte hotas. De vill att regeringen ska återkomma till med en utredning om hur den elintensiva industrins konkurrenskraft skulle påverkas om man avskaffade nuvarande undantag från kvotplikten (yrkande 1).