bet · H201CU10 · 2015-04-23 00:00:00 — När det gäller kommuners skyldighet att lösa in mark gäller enligt 14 kap. 14 § första stycket PBL att kommunen är skyldig att på fastighetsägarens begäran lösa in mark som enligt detaljplanen ska användas för en allmän plats som kommunen ska vara huvudman för. Denna skyldighet gäller dock enligt bestämmelsens nya andra stycke inte om ett icke offentligt organ har fått bygglov för en åtgärd på kvartersmark för allmänt ändamål enligt 9 kap. 32 a § första stycket PBL. Genom de lagändringar i PBL som trädde i kraft har kommunerna fått möjlighet att ge bygglov på kvartersmark för allmänt ändamål även till icke offentliga organ. Detta innebär att det inte längre finns något hinder i PBL mot att godta enskilda huvudmän för offentligt finansierade verksamheter såsom skolor och vårdcentraler på sådan kvartersmark. Vidare innebär lagändringarna att kommuners skyldighet att lösa in viss kvartersmark för allmänt ändamål upphör att gälla om ett icke offentligt organ har fått bygglov för en åtgärd på sådan mark. Eftersom motionsförslaget genom de ovannämnda lagändringarna får anses ha blivit tillgodosett, saknas anledning för att ta initiativ till någon åtgärd. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler om klimatfrågor i och ett utökat skadeståndsansvar för kommunerna. Utskottet anser att gällande bestämmelser bör kunna utgöra en god grund när kommunerna ska ta ställning till klimatrelaterade frågor i den fysiska planeringen. Vidare hänvisar utskottet till ett pågående arbete med att ta fram vägledningar på detta område. När det gäller frågan om skadeståndsansvar hänvisar utskottet till sitt tidigare ställningstagande till motsvarande motionsförslag. (MP) framhåller i motion 2014/15:2525 att den pågående klimatförändringen leder till bl.a. ökande och oregelbundna regnmängder och en höjning av havsnivån som måste beaktas i kommunernas planering. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om vikten av att genomföra de ändringar i PBL som behövs för att kommuner ska upprätta en klimatplan för minskade växthusgaser och anpassning till de klimatförändringar som kan förväntas i ett hundraårsperspektiv (yrkande 4). Vidare föreslås ett tillkännagivande om vikten av en ändring i PBL så att kommunernas ansvar för detaljplaner förlängs från 10 till (yrkande 5). Enligt bestämmelser i ska hänsyn tas till bl.a. miljö- och klimataspekterna vid planläggning (2 kap. 3 §). Vidare anges att vid planläggning och i ärenden om bygglov eller förhandsbesked ska bebyggelse och byggnadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till bl.a. risken för olyckor, översvämning och erosion (2 kap. 5 §). Det finns även bestämmelser om att under samrådet om kommunernas förslag till översiktsplan (3 kap. 10 §) respektive detaljplan (5 kap. 14 §) särskilt ska verka för att bebyggelse och byggnadsverk inte blir olämpliga med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Vidare ska överpröva kommunens beslut om detaljplan bl.a. om beslutet kan antas innebära att en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion (11 kap. 10 § PBL). gav den tidigare regeringen i uppdrag att ta fram en vägledning till plan- och bygglagens hållbarhetsbestämmelser (S2014/186/PBB). Uppdraget avser frågor som har en tydlig koppling till hållbar utveckling, i första hand bestämmelserna i 2 kap. 3 § och 3 kap. 5 § 4. I uppdraget framhålls att det finns ett behov av vägledning för att ge kommuner, länsstyrelser och andra berörda aktörer stöd vid tolkningen av och avvägningarna mellan de olika hållbarhetsdimensionerna i PBL i syfte att säkerställa ett tydligt fokus på hållbar utveckling vid tillämpningen av PBL. gjorde en delredovisning av uppdraget i rapporten och exempelsamling till hållbarhetsbestämmelserna i (rapport 2014:31). Uppdraget ska slutredovisas till . har behandlat och avstyrkt motionsförslag om ändringar i med krav på en ökad klimatanpassning i kommunernas planering . anförde utskottet följande med anledning av ett motionsförslag med denna inriktning (bet. 2013/14:CU10): hänvisar till sina ställningstaganden vid de senaste årens behandling av motionsförslag motsvarande det nu aktuella. Plan- och bygglagens bestämmelser bör således kunna utgöra en god grund när kommunerna ska ta ställning till klimatrelaterade frågor i den fysiska planeringen på olika nivåer. Däremot kan kommunerna behöva stöd för tillämpningen av bestämmelserna så att den ökade tyngd som getts åt klimatanpassningen verkligen får genomslag i det praktiska arbetet med planläggning. Som framgår ovan har regeringen genom uppdrag till länsstyrelserna och också tagit initiativ till ett arbete som är inriktat på att utarbeta vägledningar på detta område. Något särskilt tillkännagivande i frågan behövs därför inte. Ett motionsförslag motsvarande det nu aktuella om utökat kommunalt skadeståndsansvar för detaljplaner behandlades av utskottet . Utskottet redovisade att förslag med denna inriktning hade lagts fram i Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande (SOU 2007:60), men blivit kritiserat vid remissbehandlingen av betänkandet. Utskottet gjorde följande ställningstagande i frågan (bet. 2012/13:CU9): Det förslag från Klimat- och sårbarhetsutredningen som motionärerna hänvisar till ledde inte fram till något regeringsförslag till . Under remissbehandlingen av utredningen redovisades flera invändningar mot det aktuella förslaget av centrala remissinstanser. Dessutom infördes en lagändring efter att utredningen hade lagt fram sina förslag. Lagändringen innebar ökade möjligheter för länsstyrelserna att ingripa i de fall då det bedöms finnas risk för den typ av skador som utredningen särskilt hade uppmärksammat. Regeringen har i en proposition gjort bedömningen att den föreslagna förlängningen av preskriptionstiden inte är motiverad. har ställt sig bakom regeringens ställningstagande. Den pågående klimatförändringen medför att planeringen för den byggda miljön måste ha ett långsiktigt perspektiv där riskerna för stigande vattennivåer och andra klimatrelaterade förändringar beaktas. Detta har också varit utgångspunkten för flera ändringar i plan- och bygglagstiftningen . PBL innehåller krav på att miljö- och klimataspekterna ska uppmärksammas vid planläggning och att bebyggelse ska lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till bl.a. risken för olyckor, översvämning och erosion. Utskottet anser att gällande bestämmelser bör kunna utgöra en god grund när kommunerna ska ta ställning till klimatrelaterade frågor i den fysiska planeringen på olika nivåer. Det är givetvis angeläget att kraven på att beakta klimataspekterna verkligen får avsett genomslag i kommunernas planeringsarbete. Som framgått ovan har i uppdrag att ta fram en vägledning för att ge kommuner, länsstyrelser och andra berörda aktörer stöd vid tolkningen av och avvägningarna mellan de olika hållbarhetsdimensionerna i i syfte att säkerställa ett tydligt fokus på hållbar utveckling. Det som anförs i motionen ger inte utskottet anledning att föreslå något tillkännagivande om ändringar i PBL vad gäller klimatfrågorna i planeringen. När det sedan gäller den fråga som tas upp i motionen om en förlängning av kommunernas skadeståndsansvar i fråga om detaljplaner har utskottet inte ändrat uppfattning sedan den tidigare behandlingen av motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet de nu aktuella motionsförslagen. Planering för hållbara städer Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om tillkännagivanden om vikten av att gå vidare i arbetet med att bygga hållbara städer. Utskottet, som delar motionärernas syn i frågan, hänvisar till pågående arbete med denna inriktning. Jämför reservation 8 (C). I partimotion 2014/15:2587 av m.fl. (C) föreslås att i ett tillkännagivande framhåller vikten av att gå vidare i arbetet med att bygga hållbara städer (yrkande 9) och samordna satsningar på bostäder, infrastruktur och kollektivtrafik (yrkande 10). Enligt motionärerna behövs det satsningar i olika projekt för att minska städernas miljö- och klimatpåverkan, exempelvis projekt som bidrar till klimatneutral kollektivtrafik, bostadsbyggande, bättre framkomlighet för cyklister, gröna tak och väggar, ekosystemtjänster samt bättre luftkvalitet och dagvattenhantering. Boriana (M) föreslår i motion 2014/15:1422 ett tillkännagivande om behovet av att stärka arbetet för att skapa framtidens attraktiva städer. Motionären förespråkar en plattform för stadsutveckling genom samverkan mellan stadens olika intressenter, offentliga såväl som privata. Den tidigare regeringen gav i uppdrag åt , , , och att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling (S2013/3465/PBB, S2013/3466/PBB, S2014/1631/PBB). Den ska bidra till tvärsektoriell samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte. Arbetet ska möta städernas, tätorternas och stadsregionernas olika förutsättningar och behov. Plattformen ska även stödja de regionala strukturfondsprogrammens arbete med hållbar stadsutveckling. Plattformen ska verka tills vidare och lämna årliga rapporter till . har en samordnande roll. redovisade myndigheterna en första delrapportering av uppdraget. Även i det pågående miljömålsarbetet har frågor om en hållbar stadsutveckling aktualiserats i flera sammanhang. fick i uppdrag av den tidigare regeringen att ta fram ett förslag till en strategi för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Uppdraget redovisades (rapport 2014:32). Verket föreslår fyra speciellt viktiga insatsområden: hållbar samhällsplanering, bebyggelsestruktur och transporter, energi- och resurshållning samt nybyggnad och utveckling av befintlig bebyggelse. föreslår i rapporten ett flertal åtgärder med inriktning på en hållbar stadsutveckling, bl.a. i fråga om stadsmiljöprogram och stadsmiljöavtal. Den nya regeringen beslutade att ge i uppdrag att ta fram förslag till ramverk för stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter i städer (N2015/532/TS). ska bl.a. överväga hur stadsmiljöavtalen kan bidra till att andelen kollektivtrafik, cykel och gång samt hållbara transporter ökar. Uppdraget ska genomföras efter samråd med , , och Verket för innovationssystem (). ska lämna en slutredovisning av uppdraget . Utskottet delar motionärernas syn på vikten av en hållbar stadsutveckling och att den fysiska planeringen bidrar till en samordning av satsningarna på bostäder, kollektivtrafik och övrig infrastruktur. Som framgått ovan har såväl den tidigare som den nuvarande regeringen tagit initiativ som är särskilt inriktade på dessa frågor. Även i flera andra uppdrag är de frågor som tas upp i motionerna en viktig utgångspunkt för utredningsarbetet. Det gäller exempelvis som har i uppdrag att föreslå sådana ändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling (dir. 2013:78, 2015:11). Även den s.k. Sverigeförhandlingen syftar till att medverka till samordnade satsningar på bostäder och kollektivtrafik samt att även uppmärksamma hur förutsättningarna för cykeltrafik kan förbättras (dir. 2014:106, 2014:113). Det som anförs i motionerna ger inte utskottet anledning att föreslå något tillkännagivande till regeringen om ändrad inriktning i det pågående arbetet med att utveckla planeringen för hållbara städer. Motionerna avstyrks således. Planering för grönområden och rekreation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om planering för grönområden och rekreation. Utskottet delar motionärernas syn på vikten av att dessa frågor beaktas i planarbetet, men anser med hänvisning till bl.a. pågående arbete att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Jämför reservation 9 (FP). I motion 2014/15:606 av (FP) föreslås sex tillkännagivanden till regeringen om frågor inriktade på betydelsen av grönområden i städerna och möjligheten till stadsodling. Motionären anser att särskilt bör framhålla betydelsen av trädgårdar, parker och andra grönområden för människors hälsa och miljön (yrkande 1), fritidsodlingens betydelse för hälsa, rekreation och stadsmiljö (yrkande 2) och värdet av stadsnära skogar (yrkande 3). Vidare bör framhålla det ökade intresset för stadsnära odling (yrkande 4) och behovet att vidareutveckla användningen av rehabiliteringsträdgårdar (yrkande 5). Avslutningsvis bör uppmärksamma regeringen på de samhällskostnader som blir följden av utebliven fysisk aktivitet (yrkande 6). I motion 2014/15:2429 av (C) framhålls att städernas grönområden är viktiga för rekreation och livskvalitet. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om behovet att värna städernas grönytor genom att öka möjligheterna att bygga på höjden (yrkande 6). Som framgått tidigare i betänkandet har regeringen gett i uppdrag åt , , , och att gemensamt upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. En utgångspunkt för plattformen ska vara relevanta visioner och mål som beslutats av och regeringen, t.ex. miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, målen för bostadsmarknaden, friluftslivspolitiken och den re-gionala tillväxtpolitiken. Plattformen ska verka tills vidare och lämna årliga rapporter till . Vidare framgår av tidigare nämnda rapport till strategi för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö att har för avsikt att se-nast 2016 utforma en vägledning för kommunernas arbete med tätortsnära natur och grönområden i staden (rapport 2014:32). I rapporten anges vidare att tillgången till parker och grönområden i tätorterna är viktig för människors hälsa och välbefinnande som den fyller en viktig funktion för att dämpa effekterna av klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden. Utemiljöns betydelse för barns och ungdomars hälsa uppmärksammas i publicerade rapport plats för barn och unga! (rapport 2015:8). Rapporten, som är resultatet av ett regeringsuppdrag, innehåller en vägledning för planering av utemiljön med syfte att förtydliga friytans betydelse för barns och ungas lek, lärande och hälsa. Betydelsen av stadsnära grönområden för barn och unga har även uppmärksammats i det nordiska samarbetet. har i rekommendationen Friluftsliv för barn och unga i rekommenderat att bl.a. ta fram och genomföra en nordisk strategi för ett urbant friluftsliv, särskilt för barn och unga (rek. 10/2014). Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner med motsvarande eller liknande förslag som de nu aktuella. anförde utskottet följande (bet. 2013/14:CU10): delar motionärernas syn på vikten av att frågor om grönområden beaktas i planarbetet och att behovet av ytor för bl.a. fysisk aktivitet, rekreation och odling tillgodoses. Utskottet utgår från att även regeringen har denna uppfattning. Det kan också konstateras att dessa frågor uppmärksammats i olika former genom bl.a. uppdrag till och särskilda satsningar. När det gäller de närmare formerna för hur dessa frågor bör hanteras i olika kommuner eller mer detaljerade synpunkter på hur plan- och bygglagens krav i dessa avseenden bör tillgodoses avstår utskottet från att ta ställning. Sådana frågor får överlåtas till de enskilda kommunerna och till det metodutvecklingsarbete som bedrivs av bl.a. . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella mo-tionsförslagen. Utskottet delar motionärernas syn på vikten av att frågor om grönområden beaktas i planarbetet samt att behovet av ytor för fysisk aktivitet, rekreation och odling tillgodoses. Dessa frågor måste framför allt ägnas uppmärksamhet i kommunernas löpande planeringsarbete. Det pågår också ett kontinuerligt arbete med att utveckla metoder och vägledningar som stöd för kommunernas arbete, både inom ramen för ordinarie verksamhet och genom olika regeringsuppdrag. Som framgått ovan har utskottet vid ett flertal tillfällen behandlat och avstyrkt motioner med motsvarande eller liknande förslag som de nu aktuella, och då konstaterat att det finns en bred samsyn i de aktuella frågorna. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att frångå sin tidigare bedömning att det saknas tillräcklig anledning för att föreslå något tillkännagivande på området. Utskottet avstyrker således de aktuella motionsförslagen. Planering för ökad trygghet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att ta fram en nationell handlingsplan för att identifiera otrygga områden och tillgodose deras behov av effektivare och trygghetsgivande belysning. Utskottet noterar att det pågår visst arbete på området och anser inte att motionen ger skäl till något tillkännagivande i frågan. Jämför reservation 10 (SD). I partimotion 2014/15:2871 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att en nationell handlingsplan ska tas fram som ska fungera som en kommuner i att identifiera otrygga områden och tillgodose deras behov av effektivare och trygghetsgivande belysning (yrkande 6). Målet är att kvinnor över hela landet på fler platser än ska kunna känna sig trygga efter mörkrets inbrott. har bedrivit arbete i frågor om trygghetsgivande belysning bl.a. inom ramen för regeringsuppdraget Att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. har i samband med detta beviljat pengar till ett flertal olika projekt om t.ex. framtagande av belysningsplaner, gallring och omplantering i grönområden samt åtgärder för att göra tunnlar mer tilltalande. har i rapporten och spridning av erfarenheter från uppdraget att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer – slutrapport (rapport 2013:8) utvärderat resultatet av de olika projekten. Den samlade bilden i utvärderingen är att det genom satsningen har åstadkommits betydande resultat som bidragit till mer långsiktiga effekter. har dock föreslagit att en ny utvärdering ska göras , eftersom framför allt de strategiska och metodutvecklande insatserna skulle behöva ett längre tidsperspektiv för att effekterna ska bli märkbara. I budgeten inrättade ett särskilt anslag för statsbidrag till jämställda offentliga rum. fick i uppdrag att administrera anslaget och har beslutat om stöd till ett flertal utvecklingsprojekt för jämställda miljöer i städer och tätorter. Syftet med stödet är att komma till rätta med problemet att det i många tätorter finns miljöer som är utformade så att människor – särskilt kvinnor och flickor – känner sig otrygga, ovälkomna och begränsade. Stödet kan sökas av bl.a. kommuner och bostadsföretag. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att belysningen på offentliga platser är tillräckligt god för att människor som vistas där ska känna sig trygga. Det är i första hand kommunerna som ansvarar för att det är tillräckligt bra utomhusbelysning på offentliga kommunala platser. Vid sidan om belysningen måste givetvis även ett antal andra frågor uppmärksammas i kommunernas och fastighetsägarnas planering för att utomhusmiljöer ska upplevas som trygga och säkra. När det gäller den fysiska miljön har tidigare varit engagerat i flera projekt inriktade på att ta fram vägledningar för hur bostadsområden och andra offentliga miljöer kan utformas för att öka tryggheten. Som angetts ovan har i uppdrag att administrera och besluta om stöd till utvecklingsprojekt för jämställda miljöer i städer och tätorter. Utskottet kan således konstatera att de frågor om planering för ökad trygghet som berörs i motionen har uppmärksammats i flera olika sammanhang. Det som anförs i motionen ger inte utskottet skäl att föreslå något tillkännagivande om en na-tionell handlingsplan som underlag för kommunernas arbete med bl.a. belysningsfrågor. Motionen avstyrks därför. Planer och bygglov för campingplatser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om planprocessen för campingplatser. Utskottet hänvisar till befintliga möjligheter att med stöd av besluta om minskad bygglovsplikt samt pågående arbete. I motion 2014/15:2228 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur man kan förenkla planprocessen för campingplatser i syfte att underlätta för långtidscampare som bor i husvagn. Termen ”byggnad” definieras i 1 kap. 4 § PBL som en varaktig konstruktion som består av tak eller av tak och väggar och som är varaktigt placerad på mark eller helt eller delvis under mark eller är varaktigt placerad på en viss plats i vatten samt är avsedd att vara konstruerad så att människor kan uppehålla sig i den. Enligt rättspraxis betraktas en husvagn som står uppställd på samma ställe än en normal semesterperiod (ca fem–) och används för bostadsändamål normalt som en sådan byggnad (se även prop. 2009/10:170 s. 144). Detta medför att det kan krävas bygglov för en husvagn som står på en campingplats under en hel säsong. Det förekommer dock att olika kommuner gör olika tolkningar av i vilken omfattning ett sådant bygglov krävs. Vidare kan noteras att kommuner enligt 4 kap. 15 § och 9 kap. 7 § PBL har vissa möjligheter att i en detaljplan besluta om minskad bygglovsplikt. Regeringen gav i uppdrag att utreda förutsättningarna för ytterligare undantag från kravet på bygglov när det gäller bl.a. vissa mindre byggnader, anläggningar och tillbyggnader, tillfälliga byggnader och byggnadsverk m.m. (S2014/6518/PBB). ska föreslå de ändringar på lag-, förordnings- och föreskriftsnivå som behövs med anledning av uppdraget och beskriva konsekvenserna av om förslagen genomförs, även utifrån den kommunala självstyrelsen och kostnader för kommuner. ska i samband med uppdraget inhämta synpunkter från berörda myndigheter, utredningar och andra relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas . Som angetts ovan finns redan vissa möjligheter enligt PBL för en kommun att i en detaljplan besluta om minskad bygglovsplikt för ett område. Dessutom pågår visst arbete inom som rör frågor om undantag från kravet på bygglov. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns anledning att föreslå något initiativ från i fråga om planer och bygglov för campingplatser. Motionen avstyrks därför. Skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och uppmuntrande av traditionsenliga byggna-tioner. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande och pågående arbete. Jämför reservation 11 (SD). I motion 2014/15:2921 av m.fl. (SD) föreslås dels ett tillkännagivande om stärkt skydd för historiska byggnader i (yrkande 19), dels ett tillkännagivande om att uppmuntra traditionsenliga byggnationer (yrkande 20). Vissa bestämmelser i m.m. En allmän utgångspunkt enligt är att planläggning med hänsyn till bl.a. natur- och kulturvärden ska främja en ändamålsenlig struktur och en estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden och kommunikationsleder (2 kap. 3 § första stycket 1). Vidare ska bebyggelse och byggnadsverk utformas och placeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till t.ex. stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på platsen och intresset av en god helhetsverkan (2 kap. 6 § första stycket 1). En byggnad som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt får inte förvanskas (8 kap. 13 §). Denna bestämmelse gäller även för bebyggelseområden. Det finns även krav på att ett byggnadsverk ska hållas i vårdat skick och underhållas. Underhållet ska anpassas till omgivningens karaktär och byggnadsverkets värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt. Om byggnadsverket är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, ska det underhållas så att de särskilda värdena bevaras (8 kap. 14 §).