bet · H201CU8 · 2015-03-26 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett tiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika associationsrättsliga frågor. Motionsyrkandena gäller sänkt krav på aktiekapital, personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag, förenklingar i aktiebolagslagen, registrering av nybildade aktiebolag, revision, redovisning, lagen om ekonomiska föreningar, stiftelselagen och franchising. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns tre reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sänkt krav på aktiekapital Personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag Registrering av nybildade aktiebolag Lagen om ekonomiska föreningar 1.Sänkt krav på aktiekapital, punkt 1 (M, C, FP, KD) 2.Registrering av nybildade aktiebolag, punkt 4 (C) 3.Redovisning, punkt 6 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sänkt krav på aktiekapital 2014/15:1708 av m.fl. (KD, M, C, FP), 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag 2014/15:317 av (S) yrkandena 1 och 2. 2014/15:274 av (C). Registrering av nybildade aktiebolag 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. Reservation 2 (C) 2014/15:1352 av (C) yrkande 5. 2014/15:66 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 3 (V) Lagen om ekonomiska föreningar 2014/15:1930 av m.fl. (S). 2014/15:1482 av och (M). 2014/15:1168 av och (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (S), Shadiye Heydari (S), (FP) och (V). I betänkandet behandlar utskottet ett tiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika associationsrättsliga frågor. Motionsyrkandena gäller sänkt krav på aktiekapital, personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag, förenklingar i aktiebolagslagen, registrering av nybildade aktiebolag, revision, redovisning, lagen om ekonomiska föreningar, stiftelselagen och franchising. Utskottet behandlar de olika frågor som aktualiseras i motionerna under skilda rubriker. Motionsyrkandena finns i bilagan. Sänkt krav på aktiekapital Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att sänka kravet på aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 1 (M, C, FP, KD). m.fl. (KD, M, C, FP) föreslår i motion 2014/15:1708 ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheten att sänka kravet på aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag. I partimotion 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och motion 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 framställs liknande förslag. gäller enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) att aktiekapitalet i privata aktiebolag ska uppgå till (prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). Motsvarande motionsyrkanden har behandlats av utskottet , i betänkande 2013/14:CU8. Utskottet stod då fast vid sitt tidigare ställningstagande att aktiekapitalet fyller en funktion som en spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Att det krävs ett kapitaltillskott av den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé, som han eller hon är beredd att satsa en del egna medel på för att förverkliga. Att aktieägaren själv satsar kapital kan vidare antas minska benägenheten hos företagaren att ta alltför stora risker i verksamheten. Ett kapitalkrav utgör också ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Motionerna avstyrktes och följde utskottet. Utskottet finner inte något skäl att frångå sina tidigare ställningstaganden och föreslår därför att avslår motionerna. Personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag. I motion 2014/15:317 av (S) föreslås tillkännagivanden om att regeringen ska se över om styrelseledamöter i icke publika aktiebolag bör vara personligt betalningsansvariga för bolagets ekonomiska förpliktelser dels om ett bolag har ansökt om att försättas eller har försatts i konkurs under en pågående domstolsprocess (yrkande 1), dels om ett bolag har ansökt om att försättas eller har försatts i konkurs till följd av en dom i domstol som innebär ekonomiska förpliktelser för bolaget (yrkande 2). Om styrelsen på visst sätt försummar sina skyldigheter kan dess ledamöter enligt 25 kap. 18 § aktiebolagslagen (2005:551) drabbas av personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Ansvaret är inte beroende av att någon skada kan härledas till försummelsen och är därför strängare än det skadeståndsansvar som styrelseledamöterna också har. Bestämmelserna har till syfte att tvinga styrelsen att bevaka förändringar i bolagets eget kapital och ingripa när kapitalbristen blir kritisk. Ansvaret – som gäller solidariskt med bolaget – omfattar de förpliktelser som uppkommer efter det att styrelsens underlåtenhet inträdde. Om styrelsen vidtar de åtgärder som den har underlåtit, ansvarar ledamöterna inte för de förpliktelser som uppkommer därefter. Däremot kvarstår ansvaret för de förpliktelser som har uppkommit . I paragrafens första stycke anges de tre olika fall av underlåtenhet från styrelsens sida som utlöser personligt betalningsansvar för styrelseledamöterna. Det första fallet är att styrelsen underlåter att, när det finns anledning, på föreskrivet sätt upprätta en kontrollbalansräkning och låta revisorn granska den. Det andra fallet är att styrelsen underlåter att sammankalla den första kontrollstämman trots att kontrollbalansräkningen visar att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Det tredje fallet är att styrelsen underlåter att hos rätten ansöka om att bolaget ska gå i likvidation, trots att det vid den andra kontrollstämman inte har lagts fram en kontrollbalansräkning som visar att aktiekapitalet är till fullo täckt eller någon andra kontrollstämma över huvud taget aldrig har hållits. Personligt betalningsansvar för en styrelseledamot för bolagets skulder kan vidare under vissa förhållanden uppkomma enligt 8 kap. 12 § årsredovisningslagen (1995:1554) vid underlåtenhet att inge årsredovisning. Dessutom innehåller skattebetalningslagen (1997:483) och skatteförfarandelagen (2011:1244) en reglering som kan göra en styrelseledamot personligt betalningsansvarig för bolagets skatt. Enligt 29 kap. 1 § aktiebolagslagen ska en stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som när han eller hon fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan tillfogas en aktieägare eller någon annan genom överträdelse av aktiebolagslagen, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordningen. Som framgått ovan kan en styrelseledamot som på ett visst sätt försummar sina förpliktelser enligt aktiebolagslagen drabbas av ett personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Utskottet anser att det som anförs i motionen inte utgör skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionen bör således avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att reglerna i aktiebolagslagen bör förenklas i syfte att minska byråkratin. Utskottet hänvisar till pågående arbete. (C) föreslår i motion 2014/15:274 ett tillkännagivande om att regeringen måste utreda om reglerna i aktiebolagslagen kan ändras i syfte att minska byråkratin. Enligt motionären bör bolagen bl.a. ha möjlighet att skicka in sin årsredovisning elektroniskt. Företag finns i stor utsträckning registrerade i olika slag av företagsregister. Dessa register förs av olika myndigheter, främst . Samma myndigheter handlägger ansökningsärenden av olika slag. Registreringsanmälningar och ansökningar till dessa myndigheter har tidigare enbart kunnat göras skriftligen i pappersform. Eftersom datorer och internet används i omfattande utsträckning har en sådan ordning kommit att framstå som föråldrad. infördes en möjlighet för enskilda näringsidkare att göra registreringsanmälningar på elektronisk väg. blev det möjligt för aktiebolag att ge in registreringsanmälningar, olika slag av ansökningar samt redovisningshandlingar till på elektronisk väg. blev det möjligt att upprätta och underteckna ett aktiebolags redovisningshandlingar elektroniskt genom en avancerad elektronisk signatur. fick vissa finansiella företag samma möjligheter som aktiebolag till elektronisk ingivning m.m. blev det möjligt för ekonomiska föreningar, handelsbolag och stiftelser att ge in registreringsanmälningar, ansökningar och årsredovisningshandlingar till respektive registreringsmyndighet på elektronisk väg. antog vissa lagändringar som innebär förenklingar för aktiebolagen (prop. 2013/14:86, bet. 2013/14:CU26, rskr. 2013/14:293). Lagändringarna trädde i kraft . Lagändringarna innebär bl.a. följande. Kraven på att styrelsen i ett privat aktiebolag ska fastställa en skriftlig arbetsordning och skriftliga instruktioner har tagits bort. Förfarandet för att minska aktiekapitalet har förenklats och möjligheterna att teckna nya aktier genom betalning har utvidgats. Överprövningen av beslut om dispens från bl.a. bosättningskrav för styrelseledamöter m.fl. har flyttats från regeringen till allmän förvaltningsdomstol. Bosättningskraven för bl.a. stiftare har tagits bort. Förenklingar har införts beträffande frågor om riktade emissioner, om aktiebrev och aktieägarregister samt om förvaltningsrevision och ansvarsfrihet. I budgetpropositionen anför regeringen att arbetet med att förenkla för företagen ska ske med utgångspunkt i företagens vardag. En möjlig väg framåt är enligt regeringen att införa ett nytt mål för statliga myndigheter som hanterar ärenden som rör företag. Målet bör utgå från att företagsperspektivet ska finnas med i allt arbete som riktar sig till företag. Det kan handla om kortare handläggningstider, förbättrad tillgänglighet och att arbeta aktivt med förslag från företag och deras intresseorganisationer (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 s. 71). Utskottet kan konstatera att regeringen bedriver ett arbete med att förenkla för företagen med utgångspunkt i företagens vardag. Som redovisats ovan kan det t.ex. handla om kortare handläggningstider och förbättrad tillgänglighet. Mot denna bakgrund ser utskottet inga skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandet, varför det bör avslås. Registrering av nybildade aktiebolag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen ska fullfölja och utvärdera ett uppdrag som den tidigare regeringen gett till . Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 2 (C). I partimotion 2014/15:2564 konstaterar m.fl. (C) att alliansregeringen har gett i uppdrag att säkerställa att ett nybildat aktiebolag ska registreras , om ärendet inte behöver kompletteras. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att den nya regeringen ska fullfölja och utvärdera uppdraget (yrkande 2 i denna del). Den förra regeringen beslutade om en ändring i regleringsbrev för . Under rubriken återrapporteringskrav framgår bl.a. följande. ska tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga system för registreringsärenden samt arbeta för att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap genom ändamålsenlig och kvalitativ information och service. ska på sin webbplats lämna tydlig och relevant information om myndighetens tjänster och service samt i ett särskilt serviceåtagande ange de mål i form av leveranstider som gäller för företagsregistreringar, företagsinteckningar och ärenden om ersättning till likvidatorer. ska vad avser nybildning av aktiebolag särskilt ange dels leveranstiden för ett komplett ärende, dels leveranstiden fram till dess en begäran om komplettering i ett ärende om nybildning av aktiebolag skickas ut. Målet är att en registrering av ett nybildat aktiebolag ska, i de fall ärendet inte behöver kompletteras, ske . Av regleringsbrev för framgår att även den nuvarande regeringen har som mål att ett nybildat aktiebolag ska registreras , om ärendet inte behöver kompletteras. Av webbplats framgår att 2–var leveranstiden för att registrera ett nybildat aktiebolag en arbetsdag om ansökan lämnades in via e-tjänsten och om ansökan lämnades in genom en blankett. Ett motionsyrkande om att den tid det tar för att starta ett företag i bör halveras har behandlats av näringsutskottet i betänkande 2014/15:NU10. Utskottet avstyrkte motionen bl.a. med hänvisning till arbete. Utskottet konstaterar att det av regleringsbrev för framgår att den nuvarande regeringen i likhet med den förra har som mål att ett nybildat aktiebolag ska registreras , om ärendet inte behöver kompletteras. Utskottet konstaterar också att 2–var leveranstiden för att registrera ett nybildat aktiebolag en arbetsdag om ansökan lämnades in via e-tjänsten och om ansökan lämnades in med blankett. Utskottet anser att arbete med att förkorta tiden det tar att registrera ett aktiebolag är viktigt och förutsätter att regeringen följer frågan. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att samhället bör kunna erbjuda statliga revisorer i vissa fall. I motion 2014/15:1352 konstaterar (C) att legat i topp i världen när det gäller brott kopplade till djurrättsextremism. Syftet med brotten är enligt motionären att skrämma näringsidkare så att de upphör med sin verksamhet. Brotten riktar sig inte bara mot näringsidkare utan också mot personer i näringsidkarnas närhet, såsom familjemedlemmar, affärsbekanta och revisorer. För det fall en näringsidkare inte lyckas hitta någon revisor som vågar åta sig uppdraget menar motionären att samhället bör erbjuda statliga revisorer. Ett tillkännagivande begärs i enlighet härmed (yrkande 5). Revision innebär att företagets årsredovisning och bokföring samt ledningens förvaltning granskas av en eller flera revisorer. Revisionen ska utmynna i en årlig granskningsrapport, en revisionsberättelse. Syftet med revisionen är att tillgodose bl.a. ägarnas och borgenärernas intresse av att det finns en ändamålsenlig kontroll av att företagets verksamhet sköts på ett lagenligt och korrekt sätt samt att företagets ställning och resultat redovisas riktigt. Revisorn i ett aktiebolag ska vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. var alla svenska aktiebolag tvungna att ha en revisor. har dock små företag möjlighet att välja om bolaget ska ha en revisor eller inte (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:386). Efter lagändringarna ska ett privat aktiebolag även fortsättningsvis ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor om bolaget uppfyller mer än ett av följande tre kriterier: mer än tre anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Det krävs att den angivna nivån har uppnåtts i sträck. Revisionsplikten har även mildrats för vissa andra företag, bl. a. handelsbolag. Den nya valmöjligheten omfattar 250 000 aktiebolag och 14 000 handelsbolag. Utskottet ser inga skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandet, varför det bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör verka inom EU för att en obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag inom samtliga sektorer i unionen. Jämför reservation 3 (V). I motion 2014/15:66 föreslår m.fl. (V) ett tillkännagivande om att regeringen bör verka inom EU för att en obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag inom samtliga sektorer i unionen (yrkande 4). De svenska reglerna om företagens offentliga redovisning grundar sig till stor del på EU:s redovisningsdirektiv, i synnerhet de s.k. fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven (78/660/EEG och 83/349/EEG). Dessa direktiv genomfördes i svensk rätt i samband med att blev medlem i EU. antogs ett nytt redovisningsdirektiv som ersatte de två nämnda direktiven, nämligen och rådets direktiv /34/EU av om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag. Direktivet syftar främst till att förenkla tillvaron för små företag, öka redovisningens tydlighet för medelstora och stora företag, värna om grundläggande användarintressen samt en ökad öppenhet om betalningar till offentliga förvaltningar från utvinningsindustrin och avverkare av primärskog. Innebörden av direktivet är beroende av vad som närmare avses med utvinningsindustrin och avverkning av primärskog. I artikel 41 i direktivet definieras dessa begrepp. som har sin verksamhet i utvinningsindustrin avses företag som på olika sätt hanterar råpetroleum, kol, malm, sand, grus, sten, lera, , torv eller salt. Primärskog är sådan skog som inte har utsatts för någon påtaglig mänsklig inverkan. med verksamhet inom avverkning av primärskog avses företag som sysslar med vad som benämns som drivning. Drivning är ett samlingsnamn för det arbete som sker med skogsmaskiner då ett område med skog avverkas. I detta inbegrips både själva avverkningen av skogen och arbetet med att föra fram timret till produktion. presenterade sitt delbetänkande Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv (SOU 2014:22). Utredningen har haft regeringens uppdrag att bl.a. lämna de lagförslag som krävs för att genomföra det nya direktivet i svensk rätt. Utredningen föreslår bl.a. att det införs en ny lag om rapportering av vissa betalningar till myndigheter. En ökad öppenhet om betalningar som vissa företag verksamma inom utvinningsindustrin och avverkning av primärskog gör ska bl.a. motverka korruption. Bestämmelserna innebär att företagen måste offentliggöra rapporter över betalningar som de har gjort till myndigheter i de länder där de är verksamma. En proposition är aviserad till . Motsvarande motionsyrkande har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2011/12:CU6. Utskottet kunde inte finna annat än att inriktningen av motionärens förslag låg i linje med ett pågående arbetet inom EU. Mot denna bakgrund var utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionen och avstyrkte yrkandet. EU:s nya redovisningsdirektiv syftar till en ökad öppenhet om betalningar till offentliga förvaltningar från utvinningsindustrin och avverkare av primärskog. Ovan redovisas vad som i direktivet närmare avses med begreppen utvinningsindustrin och avverkare av primärskog. En proposition som bygger på delbetänkande är aviserad till . Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå att ska ta något initiativ. Motionen bör således avslås. Lagen om ekonomiska föreningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lagen om ekonomiska föreningar. Utskottet hänvisar till pågående arbete. I motion 2014/15:1930 begär m.fl. (S) ett tillkännagivande om att regeringen ska se över lagstiftningen om ekonomiska föreningar. presenterade sitt slutbetänkande En ny lag om ekonomiska föreningar (SOU 2010:90). Utredningen konstaterar bl.a. att förutsättningarna för företagande i den ekonomiska föreningens form – kooperativt företagande – har förändrats betydligt . Konkurrensen från företagande i annan form har ökat. har det etablerats nya slag av kooperativ. Men användningen av den ekonomiska föreningsformen har hämmats av att regelverket ibland har uppfattats som otillräckligt eller osäkert. Den nuvarande lagen om ekonomiska föreningar är, enligt utredningen, dessutom i behov av en genomgripande språklig och redaktionell omarbetning. För att underlätta för företagen bör regleringen också göras mera tydlig och överskådlig. I en del avseenden finns det också ett behov av att anpassa lagen om ekonomiska föreningar till bestämmelserna aktiebolagslag. Allt detta har föranlett utredningen att föreslå en helt ny lag om ekonomiska föreningar. Utredningens förslag remissbehandlades och bereds nu vidare inom . Motsvarande motionsyrkande om en översyn av lagen om ekonomiska föreningar har behandlats av utskottet , i betänkande 2013/14:CU8. Utskottet anförde då att slutbetänkande har remissbehandlats och är föremål för vidare beredning inom och att det arbetet inte borde föregripas av någon åtgärd från sida. Motionsyrkandet avstyrktes med hänvisning till pågående beredningsarbete. Utskottet anser alltjämt att det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionen bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ändringar i stiftelselagen. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. I motion 2014/15:1482 anför och (båda M) att 6 kap. 4 a § stiftelselagen bör upphävas. Motionärerna konstaterar att den förra regeringen tagit vissa steg i rätt riktning för ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning och anser att det är positivt att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i stiftelserna. Enligt motionärerna bör nu regeringen ta ytterligare ett steg och lämna ett förslag till upphävande av 6 kap. 4 a § stiftelselagen. Genom att paragrafen upphävs kan inte forskningsstiftelserna åter bli föremål för inskränkningar. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. Stiftelselagen (1994:1220) innehåller en civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet samt bestämmelser om tillsyn. Lagen gäller såväl för stiftelser som har bildats av enskilda som för stiftelser som har bildats av staten eller andra offentliga organ. I stiftelselagen slås bl.a. fast under vilka förutsättningar före-skrifterna i ett stiftelseförordnande får ändras, s.k. permutation. Det finns ett stort antal stiftelser som har bildats av staten. –1994 bemyndigade regeringen att med de tidigare löntagarfondsmedlen som kapital inrätta sammanlagt elva stiftelser. I och med bildandet av dessa stiftelser skedde en utskiftning av kapital som förvaltades av de fem löntagarfondsstyrelserna. Enligt de ursprungliga stiftelseförordnandena skulle regeringen utse samtliga styrelseledamöter i stiftelserna i samband med att de bildades. Därefter skulle stiftelsernas styrelser till huvuddelen utses av stiftelserna själva, och styrelserna skulle inom sig utse ordförande och vice ordförande. Regeringen skulle endast utse en styrelseledamot i varje stiftelse. beslutade om en ändring i stiftelselagen för stiftelser som bildas av staten. Ändringen innebär att regeringen, även utan styrelsens eller förvaltarens samtycke, kan ändra eller upphäva föreskrifter i stiftelseförordnandet trots att de förutsättningar som stiftelselagen ställer upp för ändring av föreskrifter i stiftelseförordnanden inte är uppfyllda. Föreskrifter om stiftelsens ändamål får dock inte ändras eller upphävas. Ändringen togs in i en ny bestämmelse i 6 kap. 4 a § stiftelselagen. samma höst godkände ett förslag från regeringen som innebär att stiftelseförordnandena skulle ändras så att samtliga ledamöter utses och entledigas av regeringen. De skäl som den dåvarande regeringen angav för ändringen var att medlen borde hanteras i sådana former att offentlig insyn i verksamheten och påverkan från statsmakternas sida skulle möjliggöras. Vidare angavs som skäl att en ordning där samtliga ledamöter utses av regeringen skulle främja en samordning mellan stiftelsernas insatser och statliga insatser på forskningens område. Denna samordning bedömdes kunna frigöra resurser inom ramen för statens budget för angelägna nysatsningar. Regeringen fattade därefter beslut om att ändra stiftelseförordnandena i enlighet med vad godkänt. behandlade proposition 2009/10:136 Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning. Propositionen innehöll förslag om hur styrelseledamöter i vissa stiftelser som finansierar forskning och som har bildats med medel från de tidigare löntagarfonderna ska utses och entledigas.