bet · H201UU14 · 2015-05-27 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2014/15:66 Verksamheten inom m.m. och och redogörelse till 2014/15:ER1 Från delegation vid . I betänkandet behandlar utskottet vidare en motion som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna och att motionen avstyrks. I betänkandet finns en reservation. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rätten att välja politisk åskådning, åtgärder för att motverka terrorism och antisemitism m.m., punkt 3 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2014/15:66 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens skrivelse 2014/15:66 Verksamheten inom m.m. och lägger skrivelse 2014/15:66 till handlingarna. Redogörelse till 2014/15:ER1 Från delegation vid lägger redogörelse /15:ER1 till handlingarna. Rätten att välja politisk åskådning, åtgärder för att motverka terrorism och antisemitism m.m. 2014/15:3062 av och (SD) yrkandena 1–4. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (V), (KD), (S), (M), (SD), (C), (MP) och (FP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2014/15:66 Verksamheten inom m.m. och . Vidare behandlar utskottet redogörelsen från delegation vid (2014/15:ER1). En följdmotion har väckts med anledning av regeringens skrivelse. Ingen följdmotion har väckts med anledning av redogörelsen från delegation. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom m.m. och . Bland annat beskrivs utvecklingen i , valet av en ny generalsekreterare, agerande i samband med konflikten i , reformen av konventionssystemet, EU:s anslutning till för de mänskliga rättigheterna, samarbetet med den parlamentariska församlingen och kongressen samt arbete med mänskliga rättigheter och demokrati- och rättsstatsfrågor. Även relationerna till andra länder och internationella organisationer samt utvecklingen i vissa medlemsstater beskrivs. I redogörelsen från delegation vid framgår att den parlamentariska församlingen (PACE) debatterade den demokratiska utvecklingen i , följderna av annektering av och striderna i östra . Beslutet att temporärt dra in rösträtt samt andra sanktioner mot landet har präglat debatten. Vidare har församlingen diskuterat krisen i , flyktingars och invandrares situation och den terror som kristna och andra religiösa och etniska grupper utsätts för. Församlingen antog rekommendationer, 62 resolutioner och ett yttrande. Den svenska delegationen deltog i såväl församlings- som utskottsarbetet . menar i kommittémotion 2014/15:3062 av och yrkande 1 att tydligare bör ta avstånd från diskriminering på grund av politisk åskådning. bör lyfta frågan i i syfte att stärka rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation och motverka diskriminering på grund av politisk åskådning. Motionärerna framhåller i yrkande 2 att det är angeläget att följa upp de krav som har ställt på och palestinska myndigheten i anslutning till att dessa har beviljats status som partner för demokrati i . I yrkande 3 anför att inom bör verka för att medlemsländerna samverkar för att införa kraftfulla nödvändiga åtgärder för att förebygga, förhindra och kriminalisera att människor deltar i terrorverksamhet såsom IS. Slutligen anser motionärerna i yrkande 4 att inom ska verka för ett starkare samarbete i för att motverka antisemitism. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om rätten att välja politisk åskådning och åtgärder för att motverka terrorism och antisemitism m.m. med hänvisning till pågående och genomfört arbete. Jämför reservationen (SD). Utskottet konstaterar att grundar sitt arbete på tre kärnområden: främjande av mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och det demokratiska samhällsstyret. Utskottet betonar vikten av att inom ramen för arbetar för att rådet inriktar sin verksamhet på arbetet med dessa tre kärnuppgifter. Utskottet välkomnar därmed att den reformering av som initierades 2009 av generalsekreterare fortsätter. Jagland återvaldes med brett stöd som generalsekreterare för en ny femårsperiod 2014–2019. Betydande förändringar har skett i sekretariatets uppbyggnad, och en lång rad effektiviseringar och neddragningar har gjorts under hans första som generalsekreterare. Utskottet välkomnar att förstärkt fokus har riktats mot kärnuppgifter men kan också konstatera att mycket arbete återstår för att förstärka organisationens fokus, konsolidera verksamheten, stärka infrastrukturen samt bygga ut arbetet med stöd för utveckling av rättsstaten och demokratin i de östliga medlemsländerna. Utskottet konstaterar att den olagliga ryska annekteringen av och Sevastopol samt den ryska militära aggressionen i östra har präglat arbetet inom . Utskottet välkomnar att ministerkommittén med en övervägande majoritet har antagit sex beslut enligt vilka bl.a. uppmanats att uppfylla sina internationella åtaganden samt respektera och tillämpa den s.k. Minsköverenskommelsen om en fredlig lösning av konflikten. Utskottet välkomnar även att har spelat en viktig roll i rådets dialog med . fattade församlingen beslut om att suspendera den ryska delegationens rösträtt i den parlamentariska församlingen med motiveringen att brutit mot stadgar och mot de konkreta åtaganden som gjorde vid sitt inträde i . verksamhet i har en betydande roll för landets långsiktiga reformarbete. Till detta bidrog som största givare med för perioden –2014. Utskottet konstaterar att det i och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Genom EU:s anslutning till kommer EU och dess institutioner att sättas under extern kontroll av som kan hålla EU:s institutioner ansvariga för kränkningar av konventionen. Utskottet konstaterar att övergripande målsättning har varit att anslutningen till ska komma till stånd och att anslutningen ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning. EU och har förhandlat fram en överenskommelse om ett avtalsutkast. Kommissionen har begärt att ska yttra sig över om avtalsutkastet är förenligt med , och höll domstolen en muntlig förhandling där medverkade. framförde då inställningen att avtalsutkastet är förenligt med . meddelade sitt yttrande. Domstolen kom fram till att avtalsutkastet inte fullt ut är förenligt med . Utskottet noterar att en analys av domstolens yttrande görs inom för att klargöra vilka åtgärder som krävs för att anslutningen ska komma till stånd. Utskottet vill, liksom i flera tidigare betänkanden, understryka vikten av att anslutningen till kommer till stånd för att bidra till att stärka både den enskildes ställning i EU och ställning. I ett motionsyrkande begärs det att i ska verka för rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation. Utskottet konstaterar att det är centralt för demokratin att människor kan samlas för att ägna sig åt gemensamma intressen, diskutera eller demonstrera samt att organisationer kan bildas för olika syften. Förenings- och församlingsfriheten har ett nära samband med varandra och skyddas av artikel 20 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artiklarna 21 och 22 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt artikel 11 i . Utskottet underströk senast i betänkande 2011/12:UU8 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik vikten av föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten liksom rätten att organisera sig och förhandla kollektivt. Det kan i detta sammanhang tilläggas att föreningsfriheten innefattar olika slags föreningar, bl.a. rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen, samt rätten att bilda och ansluta sig till politiska partier. Det är också viktigt att stater respekterar den negativa föreningsfriheten, dvs. rätten att stå utanför föreningar m.m. Utskottet förutsätter att regeringen i och andra regionala organ liksom på det multilaterala planet fortsätter att agera för förenings- och församlingsfrihet. Utskottet noterar att /14 hade 47 medlemsländer. Samtliga europeiska länder utom , och ingår. I den parlamentariska församlingen deltar dessutom parlamentariker från , och som observatörer i församlingens arbete. Vidare ingår och nationella råd som partner för demokrati och också . Genom denna breddning av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar – och därigenom dess trovärdighet – inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell överenskommelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Landet måste i praktisk tillämpning visa att lagstiftningen följs och att man lever upp till vad ett medlemskap innebär. Vad gäller noterar utskottet att inom ramen för grannskapspolitik är ett nytt samarbetsavtal –2017 under utarbetande. De nya prioriteringarna är till stor del en förlängning av tidigare prioriteringar för att konsolidera det samarbete som har påbörjats. I ett motionsyrkande efterfrågas åtgärder för att förebygga, förhindra och kriminalisera att människor deltar i terrorverksamhet såsom IS. Utskottet konstaterar att har samarbetat både med FN och () i fråga om kampen mot terrorism. Utskottet noterar även att har antagit en resolution[1] om situationen för religiösa och etniska grupper i . I resolutionen uttrycks bl.a. en djup oro över att omkring 3 000 unga européer kämpar för IS i och . medlemsstater bör öka ansträngningarna för att identifiera dessa personer och för att identifiera och avveckla rekryteringskanalerna. Dessutom måste IS:s finansieringskällor identifieras, neutraliseras och sanktioneras. Vidare framhålls att öppenhet och integrering måste främjas på alla nivåer, både i och i . Utskottet förutsätter att regeringen, både inom och inom EU och globalt verkar för att stärka arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism. Utskottet vill även framhålla arbete för att motverka nynazism och högerextremism. Utskottet noterar att den parlamentariska församlingen 2014 antog en resolution och en rekommendation om bekämpandet av nynazistiska och högerextrema yttringar[2]. Mer eller mindre uttalade tendenser finns i alla medlemsländer, och i resolutionen föreslås bl.a. åtgärder till bättre samordning mellan det civila samhället och polisen, utarbetandet av nationella handlingsplaner med särskilda samordnare på området, fördjupad utbildning av lärare i mänskliga rättigheter och demokrati samt utbildning och information inom rättsväsendet om hatbrott. I rekommendationen uppmanas att samordna medlemsländernas olika åtgärder mot nynazism och högerextremism. Man enades vidare om att föreslå som mot hatbrott i åminnelse av händelserna på Utøya. Utskottet välkomnar arbete på detta område. Utskottet noterar att arbetet mot antisemitism har aktualiserats inom ramen för . Med anledning av terroristattackerna i beslutades att hålla en brådskande debatt inom ramen för ett s.k. brådskande förfarande. I de texter som antogs betonas att åtgärder som syftar till att stärka kampen mot terrorism måste vidtas med full respekt för de mänskliga rättigheterna och åtföljas av förebyggande åtgärder som syftar till att utrota grunderna för radikalisering och religiös fanatism. Likaså betonas vikten av att bekämpa den framväxande antisemitismen. Den parlamentariska församlingen har också antagit en rekommendation och en resolution om en strategi mot rasism och intolerans där det framhålls att regeringsföreträdare och andra politiker bör vara ledande i arbetet med att eliminera rasism, hat och intolerans. [3] Utskottet noterar även det arbete som bedrivs inom ramen för mot rasism och intolerans (ECRI). ECRI arbetar bl.a. med att granska och analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna vad avser etnisk diskriminering, rasism och intolerans. På grundval av analysen tar ECRI fram rapporter och rekommendationer för varje enskilt land. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2014/15:3062 yrkandena 1–4 och lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Rätten att välja politisk åskådning, åtgärder för att motverka terrorism och antisemitism m.m., punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3062 av och (SD) yrkandena 1–4. och rätten att välja politisk åskådning Rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation är skyddad av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det är grundläggande för demokratiska stater att varje medborgare har rätt att tillhöra en förening och likaså rätt att avstå från att ansluta sig till en förening. Artikel 5 i den europeiska sociala stadgan slår fast rätten för arbetstagare och arbetsgivare att bilda och tillhöra en organisation som tillvaratar deras ekonomiska och sociala intressen. Statens uppgift är att skydda medborgarnas möjlighet att utöva denna rätt. I artikel 11 i europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna slås det fast att varje medborgare har rätt att ”ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen”. I artikel 14 fastslås ett förbud mot diskriminering ”såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åsikt …”. Trots detta förekommer det i och till och med i diskriminering på grund av politisk åskådning. I är läget så allvarligt att politiker sitter fängslade på grund av politisk hemvist. I är inte läget så allvarligt, men politiker har blivit uteslutna ur fackförbund, utsatta för våld och blivit av med sina arbeten på grund av sin politiska hemvist. Regeringen bör tydligare ta avstånd från denna typ av diskriminering, och bör lyfta frågan i i syfte att stärka rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation och motverka diskriminering på grund av politisk åskådning. Diskriminering på grund av politisk åsikt är lika förkastligt som övrig diskriminering. Partnerskap för demokrati i beviljades och den Palestinska myndigheten status som partner för demokrati i . Som vi tidigare nämnt vill vi se en tydlig konditionalitet med genomförda reformer och uppfyllda villkor innan olika former av partnerskapsavtal ingås, och denna linje vill vi vidhålla även i detta sammanhang. För att främja de värden som ligger till grund för hade vi hellre sett att krav på fria rättvisa val, på att avskaffa dödsstraff, upphöra med våldshandlingar, ta avstånd från terrorism och erkänna rätt att existera hade varit uppfyllda innan den palestinska myndigheten beviljades status som partner för demokrati i . De som beviljas partnerskap i bör också vara erkända fungerande stater med ett styre som har kontroll över sitt territorium, vilket inte är fallet med den palestinska myndigheten. När det gäller har de bl.a. åtagit sig att genomföra reformer i dödsstraffsfrågan. har i resolution föreslagit en rad specifika åtgärder för att stärka demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i . Förslagen handlar bl.a. om att stärka kvinnors rättigheter, hålla fria och rättvisa val enligt internationell standard och motverka korruption. I detta sammanhang bör vi även ha i åtanke att inte är aktuellt som medlem i på grund av brister i demokrati och mänskliga rättigheter, där en stor kritik mot landet har varit dess dödsstraff. bör då vara konsekvent i sina krav även när det gäller partner utanför . När det nationella rådet i och ändå beviljats partnerskap i är vår förhoppning att det ska leda till en demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Utifrån det menar vi att det är av stor vikt att de åtaganden som länderna gjort och de krav som ställts på länderna verkligen följs upp och att resultatet av denna granskning tas med i bedömningen av ett fortsatt beviljande av partnerskap. välkomnar att antagit resolution om hotet mot mänskligheten som orsakats av terroristgruppen . Särskilt då vi tidigare efterfrågat en resolution som uppmärksammar de utsatta kristnas situation i . Vi välkomnar även att under den första sessionen 2015 har antagit resolution tillsammans för ett demokratiskt svar med anledning av terroristattackerna i . I resolution uttrycks en oro över att omkring 3 000 unga européer kämpar för IS i och , och medlemsstater uppmanas att öka ansträngningarna för att identifiera dessa personer samt identifiera och avveckla rekryteringskanalerna. har också antagit en viktig konvention för att förebygga terrorism. Mer behöver göras på området. Detta är ett allvarligt fenomen som dels förvärrar konflikten på plats, dels är ett allvarligt säkerhetshot för . Med anledning av det menar vi att inom aktivt bör verka för att medlemsländerna samverkar för att införa kraftfulla nödvändiga åtgärder för att förebygga, förhindra och kriminalisera att människor deltar i terrorverksamhet såsom IS. Tyvärr har det skett en ökning av antisemitism i . Hatbrotten mot judar har ökat, och på flera håll i är judars säkerhet allvarligt hotad. Detta är en oacceptabel utveckling där det måste ske en förändring. Låt oss aldrig glömma Förintelsens offer och vad som hänt judarna i . , som ska försvara medborgares mänskliga rättigheter i medlemsstaterna, har ett stort ansvar att samarbete för att motverka antisemitism och sprida bättre kunskap om judarna och deras historia för att motverka fördomar och hat. Vi anser att inom aktivt ska verka för kraftfullare åtgärder och samarbete för att motverka antisemitism. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2014/15:66 Regeringens skrivelse 2014/15:66 Verksamheten inom m.m. och . 2014/15:3062 av och (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i ska verka starkare för att rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation efterlevs i medlemsstaterna. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de krav som har ställts på den palestinska myndigheten och följs upp. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i ska verka för ett starkare samarbete för att motverka terrorism och att människor reser för att delta i terrorverksamhet. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i ska verka för ett starkare samarbete i för att motverka antisemitism. Redogörelse /15:ER1 Från delegation vid . [1] Resolution (2014) , rekommendation 2055 (2014). [2] Resolution (2014), rekommendation 2052 (2014). [3] Resolution (2014), rekommendation 2032 (2014).