bet · H201KU20del3 · 2015-01-01 00:00:00 — Jag sa att jag tycker – och jag har faktiskt en del att jämföra med, eftersom jag har haft andra uppdrag i både hel- och delstatliga bolag – att det har varit en bra dialog, i varje fall när det gäller den del av styrelsen som jag överblickar, nämligen mig själv och ledningen, på våra kvartalsmöten och i de kontakter som har varit däremellan, både med den här regeringen och med den tidigare regeringen. Sedan vill jag gärna säga att det inte bara är en fråga om vad regeringen gör och vad regeringen har för ansvar. En något så när vaken styrelseordförande får ju själv uppmärksamma ägaren på frågor som kan vara av intresse. De behöver inte leda till, enligt min uppfattning, protokollerade formella möten, även om historien visar att det i vissa lägen kanske hade varit bra. Men generellt behöver det inte vara så. Spelet mellan ägare och den styrelse som ägaren har tillsatt kan ju vara både formellt och informellt. Det viktiga är att flödet av information och uppfattningar hålls vid liv. Och det tycker jag, utifrån min utgångspunkt, har fungerat bra. Ordföranden: Då tror jag att vi lämnar granskningsärende 6 och går över till granskningsärende 26. Bilaga B3 , ordförande för Granskningsärende 26 Regeringens styrning av Ordföranden: Då tror jag att vi lämnar granskningsärende 6 och går över till granskningsärende 26. Det handlar om regeringens styrning av när det gäller förberedelse för ny kärnkraft. Där är anmälande parti . Jag kommer att börja att ställa några frågor, och därefter kommer partierna i storleksordning. Först vill jag fråga om vill säga något inledningsvis i det ärendet. Ordföranden: till att frågan har kommit upp är att det blev känt att hade en verksamhet för att titta på möjligheterna att etablera ny kärnkraft, eller att ersätta befintlig kärnkraft i med ny kärnkraft, och att den verksamheten avvecklades . Jag undrar vem som fattade beslut om att avveckla den verksamheten och av vilket skäl. : Detta är ett ganska bra praktikfall på det jag har talat om i generella termer. bestämdes det att existerande aktörer på marknaden skulle kunna få ersätta gamla reaktorer med nya reaktorer på den plats där den gamla reaktorn fanns. Det är min formulering av inriktningen. säger efter viss betänketid: Om det nu är så borde vi faktiskt titta på det. Detta var inte invändningsfritt. Det kom ganska mycket kritik från alla möjliga håll. Varför ska ni bygga ny kärnkraft? Nej, vi ska inte bygga ny kärnkraft. Vi ska göra en studie om huruvida det finns förutsättningar att göra det som överenskommelsen indikerar. Så satte vi igång det. En sådan process innebär att man bland annat ska blanda in . Vi säger: Vi skulle vilja veta det och det. Då säger : Det ska ni få veta, men då måste ni betala oss x miljoner därför att vi ska sätta igång en utredningsapparat för detta. När vi har hållit på med det ett tag, utan att på något sätt ha kommit fram till någon ståndpunkt om huruvida vi ska gå vidare, säger man från den nya regeringen inte direkt till utan i medier: Den här typen av verksamhet tycker vi ska avbrytas. Det kommer att bli så mycket nya säkerhetsbestämmelser, så mycket nya skatter, så mycket nya avgifter, så mycket problem med kärnkraften att det förmodligen inte är någon affär att starta ny kärnkraft. Ledningen i säger då precis som den skulle ha gjort för vilken produkt som helst när en regering säger: Den där produkten kommer inte att ha någon vidare livskraft. Då säger vilket bolag som helst: Då kanske vi inte ska fortsätta med utvecklingsarbetet på den produkten. Det var vad ledningen i sa. Då sa jag som styrelseordförande och vän av ordning: Hörni, det var faktiskt styrelsen som beslöt att vi skulle utreda förutsättningar. Då får faktiskt styrelsen också fatta beslut om att vi nu – på grund av de signaler som finns om ny energiöverenskommelse, ny prövning av kärnkraft och så vidare – ska lägga ned, stoppa eller frysa arbetet. Vi tog frågan till styrelsen. Då sa styrelsen: Med tanke på det som vi hör, ser och läser verkar det inte särskilt meningsfullt att hålla på med detta arbete som sysselsätter 30 40 man, utan vi lägger det i frysen. Ordföranden: Det var styrelsen. När fattades det beslutet ungefär? För inte så länge sedan. Jag skulle säga i början av det här året. Vi hade ett möte . Jag tror det var då. Ordföranden: ni någon dialog med regeringen om den här frågan? Ordföranden: Det var ett rent internt bolagsbeslut. Det var ett internt bolagsbeslut som hamnade där det skulle hamna, nämligen hos styrelsen. Ordföranden: du i efterhand haft någon kontakt med ansvarigt statsråd, statssekreterare eller någon annan regeringsföreträdare i frågan? : Frågan har varit uppe i statsrådsgruppen när vi var där på en utfrågning, eller vad man ska kalla det för. Då berättade vi att vi hade gjort det här. Ordföranden: Vad fick ni för reaktion på det? : Egentligen ingen alls. Jag har i efterhand läst att det är flera som har tyckt att det var bra. Ordföranden: agerade ni alltså enbart på medieuppgifter, att det fanns uttalanden i medier från olika politiska företrädare? : Ja, det kan man säga. Men jag tycker inte att det var särskilt anmärkningsvärt. Om ett bolag håller på med en produktutveckling eller utreder en sak och sedan får signaler från regeringen eller någon myndighet som säger: Den här produkten har nog inte den lysande framtid som ni tror, då lägger man naturligtvis ned stora delar av det utvecklingsarbetet. Det är viktigt att säga att beroende på hur energiöverenskommelse, och annat arbete fortskrider går det naturligtvis att väcka det projektet till liv igen. Det gjorda arbetet finns ju där. Ordföranden: Jag stannar där så . (S): Med tanke på tidens oerhörda knapphet avstår jag. (SD): Herr ordförande! Man kan nästan lite grann få intrycket av att regeringen åtminstone till vissa delar styr med någon form av signalpolitik i de här frågorna. Tycka vad man vill om det. Om man nu tar och försöker sålla lite bland signalerna som ni har fått på lite mer informella vägar, skulle du kunna rangordna eller prioritera vilka som har påverkat mest? Skulle du kunna förtydliga om det förutom dessa signaler har fattats några indirekta beslut som också har legat till grund och varit med och påverkat att man kommit till den här slutsatsen och gjort det här ställningstagandet från bolagets sida? : Min principiella inställning är naturligtvis att om regeringen vill bolaget någonting får regeringen vara vänlig och tala om det för bolaget och inte kommunicera med pressmeddelanden. Det har jag till och med sagt i medierna. Men i det här fallet var det inte så komplicerat. Jag kan förstå att ledningen tyckte att det inte var särskilt meningsfullt att jobba vidare för dessa 40 50 personer med tanke på det som alla kunde läsa i tidningen. Men jag vill understryka att någon direktkontakt från regeringen till bolaget inte har förekommit. (SD): Det är ungefär den uppfattningen vi har fått i det som du säger. Förutom signalerna via medierna, som man kan tycka vad man vill om att de har kommit till som de har kommit till, finns det ytterligare beslut som den nuvarande eller tidigare regeringen har fattat som knyter an till eller berör frågeställningarna och som har bidragit till att ni sedan har beslutat er att avbryta projekteringen av kärnkraft? : Nej, jag kan inte erinra mig något sådant fall. Dessutom är det som jag sa alldeles . Råder det oklarhet får vi fråga. Jag har inte upplevt att vi har något sådant problem. (MP): Herr ordförande! Jag har nästan en liten sidofråga. Jag vet knappt om jag vågar komma med den. I ett strategipapper som vi fick till det andra ärendet som handlar lite bredare om står det att den förändring som ni har gjort i bolagsstrukturen har gjort att det blir tydligare fokus för kärnkraften men också lite svårare att få insyn i verksamheten för er i moderbolaget. : Förlåt, det sista hörde jag inte. Fokus på kärnkraften och? (MP): Fokus på verksamheten för kärnkraften. Men å andra sidan kan det vara lite svårare för moderbolaget och er i styrelsen att få insyn i verksamheten. Jag hade lite svårt att förstå det där och har väldigt svårt att se det när jag tittar på hur ägarstrukturen ser ut offentligt. : Då är vi två som har svårt att förstå det. Var finns formuleringen? (MP): Det är med i ett strategipapper som har gått till regeringen och vad jag förstår . Vem som har riktigt sett det vet jag inte. Det stod bara . : Jag kan inte kommentera det. Jag vet faktiskt inte var det kommer ifrån. (C): Fanns det med i bedömningen från sida att lönsamheten i ny kärnkraft inte var så lysande? Var det en del i bilden, eller var det regeringssignalerna om synen på kärnkraften som var avgörande? : Vi vet inte hur lönsamheten i kärnkraften kommer att se ut, för vi kom inte så långt i analysarbetet. Vi vet att det finns skatter och avgifter som man har aviserat att de ska höjas. Vi vet att en del av skärpningen av säkerhetskrav som kom efter kommer att medföra stora kostnadsökningar. Lönsamheten i kärnkraften är väsentligt sämre än vad den har varit tidigare. (V): Jag har bara en kort fråga om hur det gick till när ni beslöt att undersöka, eftersom det nu var ett beslut att inte göra det. Utifrån en tolkning av den diskussion som pågick i medierna beslöt ni att inte jobba vidare. När ni i styrelsen beslöt att undersöka möjligheterna och förutsättningarna att ersätta gamla reaktorer, var det i det läget någon kontakt direkt med regeringsföreträdare om det? : Nej, det var det inte. Det var inte någon kontakt med regeringen. Jag tror att vi informerade på något kvartalsmöte och sa att vi hade satt igång det här. Var det ett riksdagsbeslut, eller vad var det? Jag kommer inte ihåg det. Det var ett riksdagsbeslut. Om det finns ett riksdagsbeslut på att man skulle kunna göra så här kan inte gärna bolaget säga: Nej, vi tänker inte titta på den frågan. Vi ansåg att vi var skyldiga att göra det. (FP): Jag har inga frågor. Skånberg (KD): Jag lägger ihop vad du säger. Det fanns signaler. Regeringen kommunicerade via medierna. Du noterade att du inte gillar att regeringen kommunicerar med pressmeddelanden. Allt detta kan jag förstå eftersom regeringen ska styra riket genom kollektiva beslut och inte genom att skicka ut signaler som sedan en styrelseordförande ska försöka att tyda av. Du sa: Det lät som att flera tyckte att det var bra. Det gällde det beslut som ni fattade. Vill du utveckla det lite grann? Hur ser en styrning ut där du som styrelseordförande får följa vad regeringen tycker i medierna, sedan fatta ett beslut på de grunder som finns av omvärldsanalys, och sedan känna av att det lät som att flera tyckte att det var bra? Är det en styrning som kan gå i linje med att regeringen styr genom kollektiva beslut? : Om den beskrivning du ger hade varit korrekt hade jag naturligtvis reagerat. har jag inte så ömma tår i de här frågorna. Jag har inte sagt att regeringen har kommunicerat med via pressmeddelanden. Jag har sagt att regeringen har i största allmänhet kommunicerat, refererande till en överenskommelse mellan regeringspartierna. Det tog bolagets ledning intryck av och sa: Då lägger vi ned och fryser det här arbetet. Men det går naturligtvis för den händelse att läget skulle klarna att återuppliva det arbetet igen. I den meningen är ingen skada skedd. Jag tror att det var ganska klokt att inte rusa vidare, vilket också var styrelsens beslut, med tanke på den som ska sätta sig ned för att bland annat försöka reda ut hur vi ska ha det med kärnkraften. Sedan är det alldeles ostridigt att kärnkraften i dagens läge är en betydande del av den svenska energimixen och en betydande del av produktion. Skånberg (KD): Jag ser inte att det faller någon skugga över och . Däremot har jag frågor om hur regeringen styr riket. Och när det gäller signalsystemet hänvisar man till att det lät som att flera tyckte att det var bra. Är det en tillfredsställande ordning? Menar du att det är så styrs? : Nej, jag menar inte att ska styras på det sättet, och jag säger inte heller att det styrs på det sättet. Jag svarade på frågan om vad statsrådsgruppen tyckte om beslut att lägga det här i frysen. Mitt svar är att jag tror att man tyckte att det var bra. Jag kan dessutom notera – vilket bland annat finns med i det material som utskottet har fått – att någon, eller någon annan, i något sammanhang har sagt att han tyckte att det var bra. Då får han väl tycka det. Jag har inte några problem med detta. Ordföranden: Det verkar som att det inte finns ytterligare frågor runt bordet. Vi ber att få tacka dig, , för att du kom till oss och svarade på våra frågor. Granskningsärende 14–15 Regeringens beredning av lagförslaget om upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården Ordföranden: återupptar öppna sammanträde och hälsar statsrådet välkommen. Vi ska ha en utfrågning om vårt granskningsärende 14–15 Regeringens beredning av lagförslaget om upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården. Statsrådet har först möjlighet att hålla ett inledande anförande och ge några kommentarer om ärendet. Därefter kommer utskottsledamöter att ställa frågor, först anmälande partier och därefter partierna i storleksordning. Sedan finns det möjlighet till ytterligare en frågerunda om det finns ytterligare frågor runt bordet. , presentera gärna din medarbetare, och varsågod att säga några inledande ord. : Med mig har jag , expeditionschef på . Jag vill tacka så mycket för möjligheten att komma hit. är viktigt för granskning. Jag ska naturligtvis svara på alla frågor jag kan och vara behjälplig under mötet. Jag hoppas att det kan underlätta utskottets arbete. De konstitutionella frågorna i just det här ärendet gäller bland annat om beredningen av det aktuella lagstiftningsärendet har motsvarat beredningskravet i regeringsformen. För att sätta detta i ett sammanhang skulle jag vilja redogöra för bakgrunden och övervägandena i beredningsprocessen för den proposition som de aktuella anmälningarna rör. Därefter står jag som sagt till förfogande för att svara på de frågor som finns. är det obligatoriskt för landstingen att erbjuda vårdvalssystem enligt lagen om valfrihetssystem. Det innebär att bestämmelserna i , som lagen benämns, ska tillämpas vid organiseringen av primärvården i alla landsting. Med detta följer ett system med fri etableringsrätt för de vårdcentraler som uppfyller de krav som är beslutade i respektive landsting. Men det innebär också att landstingen ska organisera primärvården så att alla som omfattas av landstingens ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster. De ska även få tillgång till och kunna välja en fast läkarkontakt. Sedan LOV infördes har också en ny patientlag införts. I den garanteras den enskilda patientens möjligheter att välja utförare av offentligt finansierad öppenvård, vilket inkluderar valet av vårdcentral. Detta är en lag som regeringen inte har föreslagit eller aviserat några förändringar i. Det är regeringens uppfattning att kravet på vårdvalssystem enligt LOV inskränker det kommunala självstyret. Frågan bör i stället ha sin utgångspunkt i lokala, demokratiska beslut och på så sätt stärka medborgarnas och de folkvalda församlingarnas ställning. Studier och uppföljningar av vårdvalet 2014/15:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR har dessutom visat att nya vårdcentraler främst har etablerats i storstäder och i områden med redan hög tillgänglighet. Nya privata vårdgivare har efter 2010 ofta etablerat sig i områden med goda socioekonomiska förhållanden. Det finns också uppgifter om att systemet i högre grad har inneburit en ökad tillgänglighet för grupper med mindre medicinska behov än för grupper med större medicinska behov. Kravet har alltså inneburit en ojämn fördelning av primärvårdens resurser mellan olika grupper och går därmed emot ambitionen om jämlik vård. Hälso- och sjukvården ska enligt hälso- och sjukvårdslagen fördelas och utgå från patienternas behov. Det innebär att vården måste styras dit behoven är som störst. När det finns tecken på att så inte sker måste vi ta det på största allvar och åtgärda det skyndsamt. En viktig del i det var, enligt regeringens bedömning, att ge landstingen möjlighet att göra en egen bedömning av huruvida vårdvalssystem enligt LOV var det bästa och mest ändamålsenliga sättet att organisera primärvården i respektive landsting. arbetades det därför fram ett förslag som innebar att kravet på landstingen att ha vårdvalssystem i primärvården i enlighet med LOV skulle tas bort. De landsting som önskade skulle kunna behålla sina vårdvalssystem, införa nya eller avskaffa befintliga vårdvalssystem. Beslutet skulle vara upp till det enskilda . Lagförslaget skulle i sig självt inte innebära någon förändring av befintliga vårdvalssystem utan endast vara en möjlighet för de landsting som så önskar att besluta om förändring. I sammanhanget bör det betonas att förslagen inte innebar att civilrättsligt giltiga avtal som privata utförare redan har ingått med landstingen skulle bli ogiltiga till följd av den nya regleringen. Den föreslagna förändringen innebar som sagt inte heller någon inskränkning i patienters möjlighet att enligt patientlagen fritt välja offentligt finansierad vårdcentral. Syftet med förslaget var att främja landstingens möjlighet att styra över vårdutbudet i det egna och därmed främja en mer ändamålsenlig resursanvändning. På så sätt skapas en bättre hälso- och sjukvård som har patientens behov i fokus. Det bedömdes som angeläget för regeringen att få genomslag för sin politik efter regeringsskiftet. Det är någonting som tidigare, i vissa fall, har accepterat som ett skäl till att ha kortare beredningsprocesser än vad som normalt är fallet. Självklart måste dock beredningsprocessen ändå uppfylla brukliga krav. I det aktuella fallet gjordes, efter kontakt med socialutskottets kansli, bedömningen att lagändringarna skulle kunna träda i kraft . Eftersom förslagen gick ut på att återgå till ett tidigare system där vårdvalssystemen enligt LOV var frivilliga utgick man från att remissinstansen skulle kunna lämna relevanta synpunkter inom än den tremånadersperiod som annars är den normala remisstiden. Samtliga landsting och berörda myndigheter fick remisspromemorian på remiss. Dessutom skickades promemorian till så många övriga instanser som ansågs nödvändigt för att ärendet skulle bli tillfredsställande berett. ett särskilt remissmöte där ett flertal aktörer deltog och gav sina synpunkter, såväl positiva som negativa. Därefter följde den interna beredningen i för att ta fram propositionen. Samtliga inom fastslagna beredningsrutiner följdes då. Lagrådet har en viktig roll i lagstiftningsprocessen för att säkerställa kvaliteten i lagstiftningen. Det aktuella förslaget innebar som sagt att skyldigheten för landstingen att ha vårdvalssystem i primärvården enligt LOV skulle tas bort. Det var alltså en återgång till tidigare gällande ordning då detta var frivilligt för landstingen. Bedömningen gjordes därför att det inte fanns något i förslaget som det fanns anledning för Lagrådet att ha synpunkter på utifrån sina utgångspunkter. Även om vissa remissinstanser hade varit kritiska mot förslaget gjorde regeringen vid det tillfället bedömningen att beredningen av förslaget var godtagbar och att lagändringen i sig var möjlig att genomföra. remitterade därefter förslaget till Lagrådet. Lagrådet anförde i sitt yttrande att beredningen av lagförslaget inte var godtagbar, och det remitterade förslaget ansågs därför inte kunna ligga till grund för lagstiftning. Lagrådets yttrande föranledde regeringen att göra en ny bedömning. Regeringen agerade då ansvarsfullt och återkallade propositionen. Med detta har jag redogjort för processen i den aktuella frågan och står till förfogande för frågor. Ordföranden: är anmäld av och . Vi börjar med och . (FP): Ordförande! Tack, statsrådet, för den inledande redogörelsen! När det gäller det här ärendet har ju själva propositionen dragits tillbaka efter kritik från Lagrådet, som skriver att den inte kan utgöra grund för lagstiftning. Det var, som statsrådet redogjorde, utskottet som skickade det till Lagrådet, inte regeringen. har tidigare pekat på att man inte kan hoppa över Lagrådet bara för att det är en återgång till tidigare lagstiftning, eller att den har motsvarigheter i tidigare lagstiftning. Min första fråga är därför: Kände regeringen inte till detta faktum, eller kände regeringen till det men bortsåg från det? : Naturligtvis kände regeringen till detta, men som jag sa i inledningen gjordes bedömningen att det inte fanns något i förslaget som det fanns anledning för Lagrådet att, utifrån sina utgångspunkter, ha synpunkter på. Vi ansåg att det medgav att vi inte behövde gå till Lagrådet i just det här aktuella fallet. (FP): Det här blir lite svårt att förstå. Ni kände till vad hade sagt, att man ska gå till Lagrådet, men bortsåg från det för att ni ansåg något annat, att ärendet inte borde gå till Lagrådet. Kan du förklara vad den bedömningen grundade sig i? Såg ni någon skillnad mot vad hade sagt tidigare vad gällde det här aktuella ärendet? Det känns som att det är ganska tydligt kopplat till den här typen av ärenden, alltså när man går tillbaka eller har liknande lagstiftning . Vad fanns det i denna bedömning som gjorde att ni bortsåg från vad sagt tidigare? : Precis som påpekar är huvudregeln att det ska vara lagrådspliktigt, men i bestämmelsen anges också att det inte gäller om Lagrådets granskning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. Det är det som regeringen menar i det här fallet, att eftersom propositionen var av den art den var behövde vi inte inhämta Lagrådets yttrande. (FP): Ni bedömde remisstiden som tillräcklig. Du sa att vissa remissinstanser var kritiska. Det var ett flertal remissinstanser som dels avstyrkte själva förslaget, dels sa att remisstiden var för kort. Varför tog ni i det läget inte intryck av det utan gick ändå vidare? : Vi var naturligtvis medvetna om att remisstiden var kort, men som jag sa i inledningsanförandet såg vi stora behov av att ta ansvar för att genomföra de förändringar som föreslås i propositionen, och i och med att man relativt ändrade lagen till nuvarande lagstiftning och frågan även hade diskuterats ansåg vi sammantaget att remisstiden kunde förkortas utan att det skulle innebära allvarliga men för möjligheten att ge synpunkter. Vi hade också ett remissmöte där det fanns möjlighet att muntligen komma med synpunkter på regeringens förslag. (FP): Hade diskuterats , säger du. Menar du tidigare, innan ni satt i regeringen? Menar du mediediskussioner, eller vad menar du för diskussioner? : Framför allt går det nog tillbaka på den diskussion som fanns när den nuvarande lagstiftningen infördes. (FP): En del av kritiken från Lagrådet var att en konsekvensanalys saknades, att det inte fanns någon sådan. I en av våra skriftliga frågor före den här utfrågningen frågade vi vad regeringen tog för intryck av remissvaren. I svaret skriver ni bland annat att konsekvensanalysen byggdes ut. Därför undrar jag: Hur såg den konsekvensanalysen ut innan den byggdes ut till – ingenting? : Konsekvensanalysen fanns naturligtvis, men vi uppfattade synpunkterna från remissinstanserna så att de saknade den i själva underlaget. Det var därför vi utvecklade konsekvensanalysen i den slutgiltiga propositionen. (FP): Men Lagrådet säger att konsekvensanalys saknas, alltså inte att den är för liten utan att den saknas. Menar de någon annan konsekvensanalys, eller vad? : Vi menar att vi har en konsekvensanalys, och jag uppfattar nog Lagrådets synpunkter som att de tycker att den är bristfällig. innebar Lagrådets synpunkter att regeringen gjorde en ny bedömning och återkallade propositionen. Det är klart att också det spelar in. (FP): Lagrådet skriver att det saknas en analys av konsekvenserna i förslaget. Det kan man väl kalla bristfälligt, möjligtvis. Jag är klar. Skånberg (KD): Herr ordförande! Mitt intryck är att statsrådet försvarar regeringens bedömning, men det kanske är fel.