bet · H301JuU7 · 2015-12-02 00:00:00 — Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2014/15:146 Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism till handlingarna men att , med anledning av motionsyrkanden, gör två tillkännagivanden till regeringen om kriminalisering av s.k. terrorismresor och om internationellt samarbete. Vidare föreslår utskottet att avslår övriga yrkanden i följdmotioner och i motioner från den allmänna motionstiden. I skrivelsen redovisar regeringen en ny nationell strategi mot terrorism som ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete på området, både nationellt och internationellt. Syftet är att skapa en tydlig struktur för det arbete som krävs för att motverka terroristbrottslighet. Den nu aktuella strategin ersätter den tidigare strategin . I betänkandet finns 29 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD) och 5 särskilda yttranden (SD, V, L). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ny strategi mot terrorism Förebygga – motverka och minska avsikt att begå eller stödja terroristattentat Förhindra – motverka och minska förmåga och möjlighet att begå terroristattentat Försvåra – skapa och upprätthålla skydd för individer och minska samhällets sårbarhet för terroristattentat Hantera konsekvenserna av ett terroristattentat Internationellt arbete på området Förebygga Internationellt samarbete mot terrorism 1.Det förebyggande arbetet, punkt 1 (M, KD) 2.Säkerhetspolisens förmåga, punkt 2 (M) 3.Arbetet för att motverka radikalisering, punkt 3 (M, C, KD) 4.Propaganda för terrorism, punkt 4 (SD) 5.Kriminalisering av terrorismresor, punkt 5 (S, MP, V) 6.Skärpta straff för terroristbrott, punkt 6 (SD) 7.Skärpta straff för terroristbrott, punkt 6 (L) 8.Utvidgning av terroristbrottslagen, punkt 7 (L) 9.Olovlig kårverksamhet, punkt 8 (L) 10.Landsförräderi, punkt 9 (KD) 11.Hemlig dataavläsning, punkt 10 (M, KD) 12.Hemlig dataavläsning, punkt 10 (SD) 13.Signalspaning, punkt 11 (M, KD) 14.Signalspaning, punkt 11 (SD) 15.Uppdrag till och , punkt 12 (M) 16.Internationella åklagarkammaren, punkt 13 (M, L) 17.Myndigheters tillgång till varandras databaser, punkt 14 (SD) 18.Åtgärder med pass för att hindra resande, punkt 15 (M, C, L, KD) 19.Passhantering, punkt 16 (M) 20.Passhantering, punkt 16 (SD) 21.Förstärkt gränskontroll, punkt 17 (SD, KD) 22.Medborgarskap, punkt 19 (SD) 23.Uteslutningsföreläggande, punkt 20 (KD) 24.Nationella insatsstyrkan, punkt 21 (M) 25.Erfarenheter från , punkt 22 (KD) 26.Samarbete mellan och Försvarsmakten, punkt 23 (M, KD) 27.Samarbete mellan och Försvarsmakten, punkt 23 (SD) 28.Bistå den internationella alliansen mot Isil, punkt 24 (KD) 29.Internationellt samarbete mot terrorism, punkt 25 (S, MP, V) 1.Kriminalisering av terrorismresor, punkt 5 (SD) 2.Signalspaning, punkt 11 (L) 3.Internationellt samarbete mot terrorism, punkt 25 (SD) 4.Särskilt yttrande (SD) 5.Särskilt yttrande (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 1 (M, KD) 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 2 (M) Arbetet för att motverka radikalisering 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2015/16:2397 av m.fl. (C) yrkande 2, 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 3 (M, C, KD) 2015/16:254 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 4 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om kriminalisering av terrorismresor och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 3, 2015/16:254 av och (båda SD) yrkande 2, 2015/16:1298 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1979 av och (båda C), 2015/16:2129 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2015/16:2397 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:3031 av (C) och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 5 (S, MP, V) Skärpta straff för terroristbrott 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkande 4 och 2015/16:254 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (L) 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkande 5. Reservation 8 (L) 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkande 6. Reservation 9 (L) 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:1916 av (M), 2015/16:2639 av och (båda FP) och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 10 (KD) 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del, 2015/16:254 av och (båda SD) yrkande 6, 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 11 (M, KD) Reservation 12 (SD) 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del, 2015/16:254 av och (båda SD) yrkande 7, 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 13 (M, KD) Reservation 14 (SD) 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 15 (M) 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 16 (M, L) Myndigheters tillgång till varandras databaser 2015/16:254 av och (båda SD) yrkande 8. Reservation 17 (SD) Åtgärder med pass för att hindra resande 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2015/16:1298 av och (båda M) yrkande 2. Reservation 18 (M, C, L, KD) 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:2827 av och (båda SD) yrkande 15, 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 21 (SD, KD) Ökad säkerhet i transportsystemet 2015/16:1325 av (M). 2015/16:254 av och (båda SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 22 (SD) 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 23 (KD) 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 24 (M) 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 25 (KD) Samarbete mellan och Försvarsmakten 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 26 (M, KD) Reservation 27 (SD) Bistå den internationella alliansen mot Isil 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 28 (KD) Internationellt samarbete mot terrorism ställer sig bakom det som utskottet anför om internationellt samarbete mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11. Reservation 29 (S, MP, V) lägger skrivelse 2014/15:146 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), Arhe Hamednaca (S), (SD), (M), (C), (M), (S), (SD), (L), (KD), Lawen Redar (S), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism (skr. 2014/15:146). Regeringen vill med denna strategi skapa en plattform för långsiktiga arbete mot terrorism. Skrivelsen ersätter den tidigare strategin som regeringen presenterade 2012 i skrivelsen Ansvar och engagemang – en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73, bet. 2011/12:JuU21, rskr. 2011/12:200). I detta betänkande behandlar utskottet även fyra följdmotioner till skrivelsen och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Utskottet har gett , försvarsutskottet och utrikesutskottet tillfälle att yttra sig. har lämnat ett yttrande över de motionsyrkanden som rör utskottets beredningsområde, dvs. signalspaning, myndighetssamverkan och militära insatser (2015/16:FöU1y). yttrande finns i bilaga 2. har lämnat ett yttrande över skrivelsen i de delar som berör utskottets beredningsområde samt över vissa motionsyrkanden. yttrande finns i bilaga 3. har beslutat att inte yttra sig. Inrikesminister informerade vid ett sammanträde med utskottet muntligen om regeringens arbete mot terrorism. Under ärendets beredning har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). Regeringen har tagit fram en nationell strategi mot terrorism som ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete på detta område, både nationellt och internationellt. Regeringen delar i skrivelsen in arbetet mot terrorism i tre områden – Förebygga, Förhindra och Försvåra. Ett särskilt fokus ligger enligt regeringen på området Förebygga. Åtgärderna på detta område syftar till att motverka radikalisering och rekrytering till extremist- och terroristgrupper och att påverka individers avsikt att begå eller stödja terroristbrottslighet. På så sätt kan man enligt regeringen minska basen för rekrytering till terrorism. Området Förhindra handlar om att motverka och minska förmåga och möjlighet att begå terroristattentat medan Försvåra handlar om att skapa och upprätthålla skydd för individer och minska samhällets sårbarhet för terroristattentat. Om ett terroristattentat ändå genomförs måste samhället också kunna hantera konsekvenserna av det. En viktig utgångspunkt för regeringen är att grundläggande fri- och rättigheter och rättsstatens principer ska säkerställas vid alla insatser för att bekämpa terrorism. En ny strategi mot terrorism Behovet av en ny strategi Vårt samhälle ska enligt regeringen präglas av öppenhet och respekt för mänskliga rättigheter och för demokratins grundläggande värden. Människor ska exempelvis tryggt kunna röra sig fritt, delta i sammankomster, uttrycka sina åsikter och bära religiösa symboler utan rädsla för att utsättas för hot eller våld. Terrorism hotar enligt regeringen dessa grundläggande värden och vi måste därför fortsätta att bekämpa den. Att det fortsätter att begås terroristattentat i världen visar enligt regeringen att vi behöver göra mer, vilket ställer nya krav på arbetet med att bekämpa terrorism. Myndigheter som länge arbetat för att motverka terrorism måste enligt regeringen bli ännu mer effektiva i sitt arbete. Även myndigheter och andra aktörer som inte har deltagit i arbetet med terrorismbekämpning har engagerat sig och ännu fler måste göra det, såväl nationellt som internationellt. När många aktörer som arbetar på olika sätt och i olika sammansättningar involveras i arbetet blir samverkan än viktigare. måste uppdrag och ansvarsförhållanden vara tydliga. Det krävs också enligt regeringen att insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och insatser för att förebygga terrorism hålls samman. Regeringen vill med sin strategi skapa en plattform för långsiktiga arbete mot terrorism. Det ska enligt regeringen finnas en tydlig och långsiktig grund för arbetet, som det ska finnas en flexibilitet för att möta en förändrad hotbild. Strategin ersätter den tidigare strategin i skrivelsen Ansvar och engagemang – en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73, bet. 2011/12:JuU21, rskr. 2011/12:200). Grundläggande förutsättningar för terrorismbekämpning Regeringen anför i skrivelsen att en grundläggande förutsättning för all terrorismbekämpning är att mänskliga rättigheter och rättsstatens principer respekteras. Det gäller även skyddet för den personliga integriteten. Dessa principer genomsyrar enligt regeringen allt dess arbete mot terrorism såväl nationellt som internationellt. Terrorism får endast bekämpas med medel som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Varje åtgärd ska stå i proportion till syftet med åtgärden, både när det handlar om ny generell reglering och tillämpningen av regleringen vid en specifik insats. Bekämpningen av terroristbrottslighet innebär därför ibland svåra avvägningar mellan olika intressen och målsättningar. Fri- och rättigheter får endast begränsas för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle och enbart med sådana åtgärder som är nödvändiga, ändamålsenliga och proportionerliga. I skrivelsen redovisas hur regeringen anser att arbetet mot terrorism ska bedrivas. Det framgår vilka mål regeringen har för arbetet och hur detta bör bedrivas för att målen ska nås. Skrivelsen kommer enligt regeringen att kompletteras med uppdrag och andra styrande åtgärder till myndigheter så att ambitionerna i skrivelsen blir en tydlig del av deras verksamhet. Regeringen anför att den kommer att följa upp vad myndigheterna gör för att arbetet ska kunna anpassas till de behov som identifieras. Regeringen ska också verka för att myndigheterna har de verktyg de behöver för att kunna utföra sina respektive uppdrag och samverka med andra berörda myndigheter eller aktörer. Förebygga – motverka och minska avsikt att begå eller stödja terroristattentat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden i frågor om framtagande av en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism, Säkerhetspolisens förmåga att möta det ökande hotet i fråga om radikalisering och återvändare, stärkande av det lokala förebyggande arbetet mot rekrytering och radikalisering, tillvaratagande av den nationella samordnarens arbete och förbud mot propaganda för terrorism. Jämför reservationerna 1 (M, KD), 2 (M), 3 (M, C, KD) och 4 (SD). I kommittémotion 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att regeringen ska ta fram en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism. Det förebyggande arbetet bör enligt motionärerna konkretiseras genom att olika typer av insatser identifieras och att det utarbetas en handlingsplan för hur det förebyggande arbetet ska bedrivas där det också framgår vem som har ansvar för vad. I kommittémotion 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 2 och i kommittémotion 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs att den nationella samordnarens arbete ska tas till vara och att det förebyggande arbetet i kommunerna ska utvecklas. I kommittémotion 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 3 betonas vikten av att Säkerhetspolisen stärker sin förmåga för att möta det ökande hotet främst när det gäller radikalisering och återvändare. I kommittémotion 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 1 och i kommittémotion 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs att det lokala förebyggande arbetet mot rekrytering och radikalisering ska stärkas. Det krävs enligt motionärerna ett mer offensivt arbete i kommunerna för att förebygga att människor ansluter sig till terrorceller eller blir Isil-krigare. Ett liknande yrkande om åtgärder för att motverka radikalisering finns i kommittémotion 2015/16:2397 av m.fl. (C) yrkande 2. I partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 15 betonas vikten av insatser för ökad kunskap och ett strukturerat förebyggande arbete mot radikalisering och terrorism. I kommittémotion 2015/16:254 av och (båda SD) yrkande 1 begärs ett förbud mot propaganda för terrorism. Enligt motionärerna sprids propaganda för terrorism i sociala medier, religiösa församlingar och många andra sammanhang. Regeringen anför i skrivelsen att en nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (Ju 2014:18) tillsattes . Den nationella samordnaren ska förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå. Samordnaren ska även verka för att kunskapen om våldsbejakande extremism ökar och att förebyggande metoder utvecklas. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till samordnaren för att ytterligare stärka och utveckla det förebyggande arbetet. I uppdraget ingår nu också att uppmuntra till insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser, att ta fram och initiera genomförandet av en sammanhållen strategi för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och att inrätta ett nätverk av experter. Vidare ingår att förbättra det lokala arbetet med stöd till anhöriga. beslutade regeringen om ytterligare ett tilläggsdirektiv till samordnaren i syfte att initiera en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon dit bl.a. anhöriga, kommuner och organisationer kan vända sig för att få information, råd och stöd i frågor om våldsbejakande extremism. Uppdraget som helhet ska redovisas . I skrivelsen anger regeringen att den ska verka för att den kunskap, de förslag och den strategi som den nationella samordnaren har fått i uppdrag att ta fram tas till vara. Regeringen avser även att utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet, bl.a. genom att förstärka den nationella samordningen på området. kommer att få i uppdrag att analysera inom vilka områden det finns behov av ett förstärkt stöd och att ge förslag till hur en nationell stöd- och samordningsfunktion kan konstrueras vid myndigheten. De strukturer som redan finns på plats för det brottsförebyggande arbetet ska utvecklas och det problemorienterade arbetssättet förstärkas. Dessa satsningar kommer att bidra till att förebygga terroristbrottslighet. Regeringen beslutade skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144). Skrivelsen innehåller de 21 åtgärder som regeringen har vidtagit i syfte att förstärka det förebyggande arbetet. Syftet med skrivelsen är att ge en samlad beskrivning av de åtgärder som pågår, att tydliggöra ansvarsområden, samverkan och målgrupper och att utveckla myndigheternas beredskap den nationella samordnarens uppdrag pågår. Målsättningen med åtgärderna är att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna syftar därför till att kunskapen om våldsbejakande extremism ska öka och att förebyggande insatser och metoder ska utvecklas. Avsikten är att myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer inklusive trossamfund genom dessa åtgärder ska kunna bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism på ett mer samordnat och effektivt sätt. Det kan nämnas att skrivelsen bereds av och att justitieutskottet lämnat ett yttrande till (se yttr. 2015/16:JuU2y). Något som enligt regeringen kräver särskild uppmärksamhet är extremist- och terroristgruppers användning av internet och sociala medier för spridande av propaganda och annat material som glorifierar och uppmanar till våld, våldsbejakande ideologier och terrorism. Detta leder till att grupperna stärks och att fler personer radikaliseras och rekryteras. Den svenska grundlagen ger ett starkt skydd för yttrandefriheten. De demokratistärkande möjligheter som internet ger måste också värnas. måste vara rustat för att bemöta propaganda och antidemokratiska budskap även när de sprids på internet eller i sociala medier. Regeringen anser att det bästa sättet att bemöta propaganda för våldsbejakande extremism och terrorism är med kunskap. har tidigare på uppdrag av regeringen tagit fram ett digitalt utbildningsmaterial i syfte att öka barns och ungas medie- och informationskunnighet och därigenom stärka deras förmåga att ifrågasätta antidemokratiska och våldsbejakande budskap på internet och i sociala medier som uppmanar till hot och våld för en ideologisk sak. har fått i uppdrag att utveckla till att också omfatta insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism genom att stärka barns och ungdomars medie- och informationskunnighet. Kampanjen ska särskilt inriktas mot att stärka barns och ungas förmåga att använda sin yttrandefrihet och respektera mänskliga rättigheter, öka den demokratiska delaktigheten och stimulera till källkritik och eget kritiskt tänkande i relation till medier. Det finns dock enligt regeringen behov av ytterligare kunskap för att förstå, analysera och bemöta den våldsbejakande propaganda som förekommer på internet och i sociala medier samt att förstå vilken roll sociala medier spelar för radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism och terrorism. På initiativ av den nationella samordnaren har därför Försvarshögskolan fått ett uppdrag att kartlägga våldsbejakande extremism i sociala medier. I uppdraget ingår också att beskriva hur olika länder i använder sociala medier i det förebyggande arbetet. Uppdraget ska redovisas till den nationella samordnaren . Brottsbekämpande myndigheters förebyggande arbete riktar sig enligt regeringen framför allt mot potentiella riskgrupper och mot potentiella brottstillfällen. brottsförebyggande verksamhet ska bedrivas underrättelsestyrt och problemorienterat. Det innebär att myndigheten utifrån de uppgifter som finns om brottsligheten inom ett givet område sätter samman en lokal problembild. Med denna som grund analyseras sedan vilka orsaker som antas ligga bakom brottsligheten så att åtgärder och metoder för att angripa problemen kan identifieras. kan dock inte på egen hand bekämpa brottslighetens orsaker på ett effektivt sätt, eftersom många av de åtgärder som är verkningsfulla faller inom ramen för andra aktörers verksamheter, t.ex. , skolan och ideella och religiösa verksamheter. Det brottsförebyggande arbetet måste därför bedrivas i nära samverkan mellan samtliga dessa verksamheter. På de flesta ställen i landet har enligt regeringen tecknat samverkansöverenskommelser med kommunerna. Omfattningen av dessa varierar, men de utgör en bra grund för arbetet med att stärka samverkan mellan bl.a. polisen och kommunerna. Med sin unika kunskap om brottsligheten och dess utveckling inom ett visst geografiskt område kan bidra med relevant information vid framtagandet av de gemensamma lokala problembilder som ska styra det lokala brottsförebyggande arbetet. En utgångspunkt bör vara att problematiken med utländska terroriststridande ska fångas upp i lokala problembilder och också omfattas av samverkansöverenskommelser där det är relevant. För att möjliggöra detta krävs enligt regeringen att Säkerhetspolisens kunskap förmedlas till och når ut i alla berörda lokalpolisområden. För att det brottsförebyggande arbetet ska vara effektivt och framgångsrikt krävs att samtliga relevanta aktörer på lokal nivå samverkar vid och bidrar till framtagandet av problembilderna och genomförandet av de åtgärder som följer av dessa. Om det finns tecken på särskilda problem med radikalisering i ett visst område behöver insatser riktas dit. Allmän kunskap om vad som påverkar en person att utveckla ett kriminellt beteende är enligt regeringen relevant även för att reducera risken för att någon väljer att ägna sig åt terroristbrottslighet. Befintlig kunskap om vilka som väljer att ansluta sig till terroristgrupper tyder dock på att det finns stor variation i bakgrund och drivkrafter. Betydelsen av driv- och dragningskrafter varierar mellan olika personer. Det behövs enligt regeringen en mer samlad kunskap om vilka dessa krafter är, liksom om vilka åtgärder som är relevanta för att motverka dem. Det behöver kunna avgöras om det befintliga brottsförebyggande arbetet är tillräckligt eller om ytterligare metoder behöver utvecklas och tillämpas praktiskt. Ytterligare kunskaper behövs även för att bättre kunna identifiera personer som redan befinner sig i en radikaliseringsprocess. Inom pågår ett arbete för att skapa en nationell modell för arbetet mot våldsbejakande extremism, inbegripet kontaktskapande verksamhet och delgivning av lägesbilder till samverkande myndigheter. genomförs enligt regeringen också kunskapshöjande insatser på området. genomför instruktörsutbildningen Coppra (Community Policing and Prevention of Radicalisation). Efter genomförd utbildning ska instruktörerna fortbilda relevant personal i att upptäcka och förebygga våldsbejakande radikalisering på lokal nivå. Regeringen uttalar i skrivelsen att den ser positivt på att detta arbete har initierats och fortsätter. Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4 s. 59) anfört att man ser ett behov av att ge Säkerhetspolisen möjlighet att fortsätta att vidareutveckla arbetet mot terrorism och att man därför ökar myndighetens anslag .