bet · H201TU13 · 2015-05-22 00:00:00 — Vi kan konstatera att många regioner i sina utvecklingsplaner har mål för ökat användande av kollektivtrafik och också satsar stora summor på att bygga nya linjer både för tåg och buss. I vissa län och regioner kopplas detta också till samhällsplanering så att nybyggnation förenklas eller medges i närheten av stationer eller hållplatser. Vi vill påminna om att alliansregeringen presenterade en historiskt stor satsning på utbyggnation av järnväg och snabbjärnväg som ryggrad i den framtida kollektivtrafiken. Vi vet att runt om i pendlar människor till familj, arbete, utbildning, kultur, natur eller för att träffa vänner. Pendlande eller kollektivtrafikresande inom ett län eller en region fungerar ofta rimligt bra. Men för de människor som vill resa över läns- eller regiongränser uppstår ofta problem. Vår bedömning är att det finns behov av en ökad samordning och möjlighet för den enskilde att hitta en heltäckande information. Det handlar om samordning mellan tabeller och trafiksystem och det handlar om hur och var man köper biljett för sådant resande. som alla kan se nyttan av ett utökat resande med kollektivtrafik finns stora praktiska problem som ovan antytts. Vi är därför mycket positiva till det arbete som bedrivs av X2AB, bl.a. projektet biljett- och betallösningar som är en arena för samverkan kring biljett- och betalsystem. Ett 30-tal branschaktörer samverkar i projektet och målet är att resenären ska uppleva att det är enkelt att planera och köpa sin resa i kollektivtrafiken oavsett om man reser lokalt, regionalt eller nationellt. lanserades en nationell reseplanerare med köpfunktion. Köpfunktionen finns tillgänglig på , där det nu är möjligt att inte bara planera sin resa utan också att köpa biljetter mellan 3 500 största orter. Det innebär att det är möjligt att på ett neutralt sätt planera och köpa hela sin resa. Förutom att det blir enklare för sällanresenären att köpa enkelbiljetter, innebär reseplaneraren också att det blir enklare att resa över länsgränser med olika aktörer. Vi välkomnar detta och vill framhålla betydelsen av regionsöverskridande reseinformation och resebokning samt vikten av en lättillgänglig produkt som används av kollektivtrafikresenärerna. Vi ser därför fram emot att följa utvecklingen och förväntar oss att arbetet både fortsätter och intensifieras. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Vissa säkerhetsfrågor, punkt 9 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:241 av Per Klarberg (SD). Det säkerhetstänkande som finns inom flygbranschen saknas inom den svenska järnvägsbranschen. Vi anser att ett sådant förhållningssätt måste implementeras även på järnvägssidan, innan en katastrof sker. Vi vill påminna om att efter katastroferna blev det nya direktiv från trafikflygets samtliga myndigheter och organ avseende flygpassagerares möjligheter att kunna ta sig in i cockpit och kapa flygplanet. Vi kan konstatera att många flygbolag bl.a. har installerat nya säkerhetsdörrar med kodlås. Även om någon kommer över koden går det inte att forcera dörren, utan ett avgörande handgrepp måste göras av piloterna efter kontroll av vem som vill in. Vi vill lyfta fram att det är mycket enkelt att ta sig in i lokförarens hytt under färd och förorsaka en katastrof som ur svenska mått sett får allting annat att blekna. Det borde vara en självklarhet för en lokförare att kunna låsa om sig och ”behålla nyckeln på sin sida” liksom att dörren till lokförarens hytt inte ska gå att forcera så enkelt som . På vissa tågfordon kan man ta sig in i förarhytten med hjälp av en liten skruvmejsel eller genom att avlägsna en liten plastkåpa. Vi anser därför att det är nödvändigt och angeläget med ett förstärkt intrångsskydd från passagerarutrymmet in till lokförarens hytt under färd. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Ökad kollektivtrafik, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:192 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2014/15:356 av (M), 2014/15:720 av och (S), 2014/15:1681 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2318 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2014/15:2742 av och (C). Jag vill påminna om att stora delar av kollektivtrafikbranschen har som målsättning att fördubbla antalet resenärer och att uppnå en fördubbling av kollektivtrafikens resandeandel. Vi i delar denna målsättning. Vi är därför mycket positiva till att utskottsmajoriteten framhåller vikten av att understödja kollektivtrafikbranschens mål. Vi anser dock att regeringen också bör tillsätta en utredning med en mer sammanfattande översyn, inte minst över effekter av olika styrmedel, för att fördubbla kollektivtrafikens resandeandel samt fördubbla antal resor till 2020. Översynen skulle även behöva presentera hur kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Vad jag nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Tillgänglighet inom kollektivtrafiken, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:192 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2014/15:100 av (M), 2014/15:721 av (S), 2014/15:1346 av m.fl. (C), 2014/15:2122 av (SD) yrkande 1 och 2014/15:2333 av (M). Jag vill påminna om att samhälle utan rörelsehinder (DHR) redan innan den nya kollektivtrafiklagen trädde i kraft varnade för att den riskerade att försämra tillgängligheten och menar att regeringen bryter mot FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Jag anser därför att regeringen bör låta utreda och föreslå åtgärder för att samma normer för tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. Vad jag nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Cykel på kollektivtrafiken, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:192 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17 samt 2014/15:607 av och (MP) yrkande 8. För att gynna en kombination av hållbara transportmedel så är det viktigt att ge möjlighet att kunna ta med cykel inom kollektivtrafiken. Ett miljöanpassat samhälle måste målmedvetet arbeta för att undanröja hinder för hållbara transporter. För att öka möjligheterna att ta med cykeln inom kollektivtrafiken anser jag därför att det måste bli möjligt att kunna ställa ett sådant krav på kommersiell trafik. Jag anser därför att Regeringen bör återkomma med förslag om ändring i kollektivtrafiklagen så att det blir möjligt att ställa krav att resenärerna kan medta cykel på både upphandlad och kommersiell trafik. har inga befogenheter att tvinga tågoperatörer att använda sig av tåg som kan medföra cykel. anser att en ändring krävs inom detta område. Vad jag nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Gotlandstrafiken, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:929 av (S) och 2014/15:31 av (FP) yrkande 2. Jag vill framföra att färjetrafiken till och från är avgörande för utveckling och tillväxt. Färjetrafiken är i sin förlängning huvudtrafikled, bil- och godsväg till fastlandet, vilket innebär att det är enda alternativet för våra godstransporter och för större delen av de resande till och från . Jag vill understryka att grundläggande för en positiv utveckling av är tillgång till en bastrafik som med resa på två fastlandshamnar och konkurrenskraftig överfartshastighet. För näringsliv och invånare är fortsatt god tillgänglighet till avgörande. Det är även i fortsättningen nödvändigt med snabba överfarter året runt och att det finns tillräcklig kapacitet i tonnaget. Om besöksnäringen ska kunna utvecklas måste fler resenärer rymmas . Jag anser att ska bindas samman med övriga i ett transportsystem som gör det enkelt att leva och bo på . Trafiksystemet ska inrymma utvecklingsmöjligheter, möta de säsongsrelaterade resandeökningar som präglar trafiken och ha långsiktigt stabila förutsättningar. Jag anser vidare att trafiken till och från ska vara snabb, säker och kostnadseffektiv. Resor till respektive , med en rimlig vistelsetid i land, måste vara möjliga. Trafiken måste bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt, som innebär att biljett- och fraktpriset hålls på en rimlig nivå. Jag anser också att det är viktigt att hitta en lösning som minskar miljöbelastningen och främjar kontinuerlig energieffektivisering. Jag vill understryka att det är viktigt att staten genom den upphandlande parten () noga följer hur den kommande avtalsperioden tar sin början och hur den utvecklas . För fortsatta positiva utveckling är det viktigt att trafiken till och från fortsättningsvis ligger i linje med den nuvarande trafiklösningen som lägsta nivå. Jag vill också framhålla att det är viktigt att färjetrafiken till och från ses som en del av den nationella infrastrukturen eftersom färjetrafiken inte är ett komplement till andra färdmedel till och från utan en del av det nationella trafiksystemet. Vad jag nu har framfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Ett gemensamt europeiskt järnvägsområde, punkt 1 (V) (V) anför: SERA-direktivet om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde antogs . Till största delen är direktivets regler redan införda i svensk lag. Med propositionens förslag införs de återstående ändringarna som är skyldigt att införa . Vi är medvetna om att EU-direktiv enligt EU-rättsliga regler är rättsakter som är bindande för medlemsstaterna med avseende på de resultat som ska uppnås. Medlemsstaterna är således skyldiga att i sina regelverk genomföra direktiv på ett sätt som säkerställer att ändamålen uppnås. Mot denna bakgrund yrkar vi inte på avslag på propositionen men vi vill i sammanhanget ändå framföra följande. har i och i motsatt sig en öppen järnvägsmarknad vilket är det huvudsakliga syftet med SERA-direktivet. Vår principiella ståndpunkt är att varje medlemsland själva bör få avgöra organisering av det nationella järnvägssystemet. Avregleringar, bolagiseringar och privatiseringar inom järnvägssystem har lett till att det svenska järnvägssystemet är uppsplittrat på en mängd aktörer och präglat av vinst- och avkastningsjakt. För att uppnå pålitliga och fungerande järnvägstransporter krävs i stället åtgärder för ett sammanhållet järnvägssystem, inte ökad konkurrensutsättning genom detaljerad marknadsreglering som implementeras genom SERA-direktivet. SERA-direktivet är anpassat till Lissabonfördraget, vilket innebär att kommissionen i flera fall bemyndigas att anta s.k. genomförandeakter. kommer ett stort antal bestämmelser i att preciseras i detaljerade bestämmelser om t.ex. banavgifter och kapacitetstilldelning. Detta begränsar möjligheterna för som medlemsland att påverka lagstiftningen inom järnvägssystemet. tillhör de medlemsländer i EU som gått längst med att redan implementera direktivet och därmed längst i konkurrensutsättningen. ser stora risker med detta marknadsexperiment. Tillgängligheten och tillförlitligheten inom tågtrafiken riskerar att försvagas för resenärer och företag. Det riskerar därmed att allvarligt försvåra de samhällsnyttiga effekterna, inte minst med avseende på klimat- och miljöpåverkan, av en ökad andel transporter av resenärer och gods på järnvägen. Därtill riskerar en ökad mängd upphandlingar och aktörer att medföra säkerhetsrisker och försämrade arbetsvillkor för anställda inom järnvägssektorn. Vi menar att effekter av avreglering, privatisering och bolagisering redan är fullt synbara i den svenska organisa-tionsmodellen för järnvägssystemet. De förändringar som direktivet genomgått och som införlivas i svensk lagstiftning innebär, vilket konstateras i propositionen, sannolikt ökade adminis-trationskostnader för ansvariga myndigheter. Vi ser även risker med införande av nya bestämmelser om avgifter för järnvägstjänster och införandet av begreppet ”rimlig vinst”. Även om regleringen handlar om avgiftstak och regeringen är angelägen om att banavgifterna hålls nere finns ytterligare skäl att befara att SERA-direktivet försvagar järnvägens konkurrenskraft i jämförelse med andra transportslag. Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur, punkt 4 (SD) (SD) och Per Klarberg (SD) anför: Vi kan konstatera att den svenska järnvägens situation på grund av eftersatt underhåll och priskonkurrens har orsakat stora ekonomiska förluster i anläggningsvärdet för den svenska järnvägsanläggningen. Prispressen gör att endast det mest akuta tas med i anbuden. Det långsiktiga värdebevarande underhållet som förhindrar trafikstörningar hamnar utanför anbudsförfrågan. Dessa extraarbeten upphandlas som tilläggskontrakt med efterföljande tvister om vad som ingår eller inte ingår i kontrakten. Vi menar att orsaken till bristen på pengar till järnvägsunderhållet beror på en svällande byråkrati och kompetensbrist hos på grund av privatiseringen av järnvägsunderhållet. Antalet järnvägsarbetare som försvunnit från banan är lika stort som antalet administratörer och upphandlare som har tillkommit på för att hantera anbudsprocessen. Anbudsgivarna är inte intresserade av att åtgärda fel som inte ingår i anbudskontraktet. Därför uppstår behovet av dyrbara tilläggskontrakt för . anser att underhållskontrakten ska överföras till statliga Infranord, i takt med att de löper ut. Vi anser vidare att Infranord omgående bör bli en fristående underhållenhet under som ansvarar för allt järnvägsunderhåll i egen regi. Vi anser detta mot bakgrund av infrastrukturminister uttalande om att regeringen har fokus på att förbättra järnvägen och att en del i detta arbete är att förstärka underhållet av järnvägsinfrastrukturen, och därför väljer att lämna detta särskilda yttrande. Vidare har infrastrukturministern framfört att det är viktigt att se över hur arbetet med underhållet av järnvägen organiseras och bedrivs och att regeringen har varit tydlig med att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande av underhållet på de svenska järnvägarna. Infrastrukturministern angav att förslaget från Utredningen om järnvägens organisations ska remissbehandlas och att regeringen därefter ska ta ställning till hur arbetet ska fortsätta. instämmer med regeringen och utskottsmajoriteten om att det finns skäl att avvakta en remissbehandling av förslaget från Utredningen om järnvägens organisation innan beslut tas om hur arbetet ska fortsätta. Vi instämmer också med den inriktning som infrastrukturministern ger uttryck för och som innebär att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. Mot denna bakgrund väljer vi att avstå från att reservera oss i denna fråga. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:120 Ett gemensamt europeiskt järnvägsområde: antar regeringens förslag till lag om ändring i järnvägslagen (2004:519). Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:31 av (FP): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Gotlandstrafikens villkor och hamn. 2014/15:100 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad valfrihet inom färdtjänsten. 2014/15:192 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att järnvägen bör återregleras och samhället ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att omförhandla avtalet med så att resenärerna till erbjuds fler och billigare tågtransporter till och från flygplatsen. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör offentliggöra vad det skulle kosta att använda optionsrätten för att ta över driften av . 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att ges företräde till kommersiell persontrafik på stambanorna och att övriga aktörer ges tillgång i mån av kapacitetsutrymme. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ägardirektivet bör ändras så att trafikeringsrätten för också innebär en skyldighet att genom plikt upprätthålla en väl fungerande kollektivtrafik på järnväg i hela landet. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behovet av förändringar när det gäller omfattning och ägande av verkstäder och depåer. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvaret för stationsbyggnaderna bör flyttas från till . 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten och förutsättningarna för att skapa ett resanderåd. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att riva upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag på hur målet om fördubblad resandeandel för kollektivtrafiken och fördubblat antal resor ska förverkligas. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regionala kollektivtrafikmyndigheter, eller den till vilken befogenhet överlämnats, ska ha möjlighet att ställa krav på operatörer som bedriver kommersiell trafik att ingå i ett gemensamt biljettsystem. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och föreslå åtgärder för att samma normer för tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ändring i kollektivtrafiklagen så att det blir möjligt att ställa krav på både upphandlad och kommersiell trafik så att resenärerna kan medta cykel. 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få befogenhet att ställa krav på att tågoperatörer ska använda sig av tåg som kan medföra cykel där det är berättigat och denna efterfrågan finns från resenärer. 2014/15:241 av Per Klarberg (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt intrångsskydd från passagerarutrymmet in till lokförarens hytt under färd. 2014/15:356 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kundvalsmodell i kollektivtrafiken. 2014/15:481 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över det nuvarande systemet med flera huvudmän för tågtrafiken. 2014/15:607 av och (MP): 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om komplettering av kollektivtrafiklagen så att det blir obligatoriskt att ställa krav på att resenärerna ska kunna ta med sig cyklar på kollektivtrafiken, både i upphandlad och i kommersiell trafik. 2014/15:647 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta tågtrafiken på prissättas på samma premisser som tågtrafik i övrigt. 2014/15:720 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivtrafik. 2014/15:721 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera behovet av ett enhetligt informationssystem inom kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. 2014/15:764 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av avregleringen av järnvägen. 2014/15:809 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppgift att i samverkan med andra intressenter praktiskt bidra till en digital plattform för regiongränsöverskridande reseinformation och resebokning. 2014/15:929 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om färjetrafiken till och från 2014/15:931 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att prioritera järnvägsunderhåll och fungerande järnvägstransporter. 2014/15:1071 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tilldelning av tåglägen måste bli mer långsiktig. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritering av trafik i samband med tilldelning av tåglägen bör ses över. 2014/15:1185 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägssystemets organisation. 2014/15:1263 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hemvärnssoldater ska kunna nyttja avgiftsfri kollektivtrafik. 2014/15:1346 av m.fl. (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om färdtjänst för att möjliggöra en försöksverksamhet eller genomförande av lagen om valfrihetssystem (LOV) inom färdtjänsten. 2014/15:1500 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte skapa monopol för delsträckor på järnväg. 2014/15:1681 av (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett nationellt mål om en fördubblad kollektivtrafik. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en strategi för att nå målet om en fördubblad kollektivtrafik. 2014/15:2036 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur det kan bli enklare för kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter att få tillgång till resandestatistik. 2014/15:2049 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en återföring av det löpande och avhjälpande underhållet av järnvägen till . 2014/15:2122 av (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett stimulansbidrag till kommuner för tillgänglighetsanpassning inom kollektivtrafiken. 2014/15:2136 av Per Klarberg m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allt järnvägsunderhåll ska återgå i statlig regi så fort som möjligt. 2014/15:2199 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att stärka pendlingsmöjligheterna. 2014/15:2283 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge SJ ett mål om samhällsnytta. 2014/15:2318 av m.fl. (M): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur järnvägsunderhållet ska organiseras. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivtrafiken. 2014/15:2333 av (M):