bet · H301FiU5 · 2015-12-11 00:00:00 — Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen I betänkandet behandlar finansutskottet regeringens förslag i budgetproposi-tionen (prop. 2015/16:1) inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen och två motioner som väckts under den allmänna motionstiden /16. Utskottet säger ja till regeringens förslag om anslag för utgiftsområdet, som uppgår till , och bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Utskottet säger nej till samtliga motionsförslag. I betänkandet framhåller utskottet, , att budgetpolitiken i EU ska präglas av restriktivitet och att EU-budgeten bör reformeras och moderniseras. I betänkandet finns en reservation och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Reformering av EU-budgeten, punkt 2 (M) Anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen, punkt 1 (V) Anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen, punkt 1 (L) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Tabell Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen anvisar anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 27 punkt 2 och avslår motion 2015/16:3206 av m.fl. (FP). bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Därmed bifaller proposition 2015/16:1 utgiftsområde 27 punkt 1. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (KD), (M), (S), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2015/16:1 i de delar som gäller utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen och två motioner som lämnats under den allmänna motionstiden /16. Utskottet tar även ställning till ett bemyndigande för regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. och höll utskottet överläggningar med statssekreterare om den pågående processen med EU:s årsbudget . Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till sammanlagt 31 . I detta ärende föreslår finansutskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen i enlighet med regeringens förslag och bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Jämför särskilda yttrandena 1 (V) och 2 (L). Utgiftsområde 27 och målet med den svenska budgetpolitiken i EU Utgiftsområde 27 består av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. EU-budgetens inkomster utgörs i princip av avgifter från medlemsländerna, varför EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning styr utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera, vilket betyder att utgiftsnivån styr behovet av inkomster. Enligt beslut i ska målet för den svenska budgetpolitiken i EU vara att verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt för att belastningen på statsbudgeten ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som har fastslagit[1]. Utgifterna i EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar både under det aktuella budgetåret och kommande år. Betalningarna motsvarar däremot faktiska utgifter. EU:s allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. Den nu aktuella ramen gäller för perioden –2020. Rådets beslut om egna medel ska godkännas av de nationella parlamenten innan det träder i kraft[2]. Det innebär att de reduktioner får kommer att hanteras retroaktivt , troligen med start . Avgiften är därför högre och beräknas minska 2016. Om beslutet om systemet för egna medel träder i kraft först medför det att avgiften blir högre även 2016 och minskar först . Utgifterna uppgick totalt till 2014, eller per medborgare. Det motsvarar av EU‑medlemsstaternas totala offentliga utgifter[3]. 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Utfallet för den svenska EU-avgiften 2014 blev , vilket är högre än vad som anvisades för utgiftsområdet i statens budget . I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet. Tabell Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 EU:s årsbudget antogs av . Den beslutade budgeten uppgår till i åtagandeanslag och i betalningsanslag. Det motsvarar en ökning på av åtagandeanslag och av betalningsanslag i förhållande till den ursprungliga budgeten . Utfallet för EU-budgeten 2014 innebar att betalningarna minskade i förhållande till 2013. Betalningarna var lägre än 2013. avgift till EU ökade trots detta 2014 jämfört med . Det förklaras främst av att ännu inte har fått de reduktioner som ska få på BNI-avgiften och på den mervärdesskattebaserade avgiften. Nivån på den beslutade budgeten är något lägre än kommissionens förslag, vilket regeringen ser positivt på. Bemyndiganden att ingå ekonomiska åtaganden Medlemsländernas avgifter används för att finansiera EU-budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , som kan resultera i betalningar under innevarande eller kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtagande-bemyndiganden om ska ställas till förfogande . totala andel beräknas uppgå till , vilket motsvarar ca . Budgetförslaget behandlas av unionens budgetmyndighet. Förhandlingarna om EU:s årsbudget 2016 antog Europeiska kommissionen sitt budgetförslag med förslag om åtagandebemyndiganden om . Efter det har två ändringsskrivelser antagits, ändringsskrivelse 1 om EFSI (Europeiska fonden för strategiska investeringar) respektive ändringsskrivelse 2 om migration och jordbruk. Kommissionens förslag inklusive ändringsskrivelserna lämnar en mycket liten () marginal under taket i den fleråriga budgetramen. höll utskottet överläggning med statssekreterare om kommissionens förslag till EU:s årsbudget . Där framgick att regeringens målsättning vid behandlingen av årsbudgetförslaget är att verka för budgetdisciplin och respekt för taken i den fleråriga budgetramen och att årsbudgeten beslutas med tillräckliga marginaler, eftersom otillräckliga marginaler riskerar att leda till krav på utnyttjande av särskilda instrument och inte gör det möjligt att omhänderta och finansiera oförutsedda händelser inom ramen. Åtagandena bör begränsas så att det finns utrymme för oförutsedda åtaganden under det löpande budgetåret. Detta är också viktigt för att inte ytterligare underblåsa den stora mängden utstående åtaganden som kommer att påverka medlemsstaternas avgifter . Utöver detta krävs marginaler för att skapa beredskap för andra oförutsedda utgifter under det löpande budgetåret. Betalningsanslagen måste också begränsas för att inte undergräva medlemsstaternas fortsatta konsolideringsåtgärder. Ytterligare en överläggning med statssekreterare hölls om den pågående processen med EU:s årsbudget . Resultatet av förhandlingarna bedömdes då sammantaget ligga i linje med målet för budgetpolitik i EU. I (budget) nådde och rådet en överenskommelse om EU:s årsbudget . Resultatet blev en betalningsmarginal på och en åtagandemarginal på [4]. , ledamot av Europeiska revisionsrätten, utskottet om revisionsrättens årsrapport . Revisionsrätten bedömer att inkomsterna som helhet är lagliga och korrekta. Betalningarna 2014 innehåller dock väsentliga fel, varför revisionsrätten lämnade ett uttalande med avvikande mening om betalningarnas laglighet och korrekthet. Den uppskattade felnivån, som mäter graden av oriktighet, för betalningarna 2014 är , vilket är nästan densamma som (4,), och fortfarande över väsentlighetsgränsen på . De högsta felnivåerna konstaterades i utgifter inom ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (5,) och inom konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (5,). Administrativa utgifter hade den lägsta uppskattade felnivån (0,). I rapporten konstaterar revisionsrätten vidare att om kommissionen, myndigheter i medlemsstaterna eller oberoende revisorer hade använt all tillgänglig information skulle de ha kunnat förebygga eller upptäcka och korrigera en stor andel av felen innan de gjordes. De belopp som ska betalas under det innevarande året och kommande år är fortfarande mycket höga. Enligt revisionsrätten måste kommissionen vidta åtgärder för att minska detta problem. Perioderna för den tioåriga 2020-strategin och EU:s sjuåriga budgetcykler (2007–2013 och 2014– 2020) är inte anpassade till varandra. Medlemsstaterna uppmärksammar inte 2020-strategins förväntade resultat tillräckligt i partnerskapsavtalen och programmen. Enligt revisionsrätten begränsar dessa två omständigheter kommissionens förmåga att övervaka och rapportera om resultat och EU‑budgetens bidrag till 2020. I motion 2015/16:3206 av m.fl. (FP) framhåller motionärerna att bör delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Motionärerna värnar den traditionella svenska linjen kring restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet ska utgöra viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning bör vara vägledande. För perioden –2018 föreslår motionärerna dock ingen förändring av anslagen jämfört med regeringen. stöder, liksom tidigare, regeringens inriktning för en restriktiv budgetpolitik i EU. Det innebär en inriktning mot att förändra och modernisera EU-budgeten. Utskottet säger därför ja till regeringens förslag till anslag och bemyndiganden och nej till motion 2015/16:3206 av m.fl. (FP). Utskottets förslag i korthet Jämför reservation (M). I motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 13 anförs att EU:s budget behöver reformeras, bl.a. på så sätt att utgifterna för jordbruks- och regionalpolitik minskas och satsningarna på forskning och innovation ökar. En reformering och modernisering av EU:s budget med den inriktningen ligger i linje med svenska intressen. Vidare ser motionärerna ett behov av att säkerställa att budgeten används på ett effektivt sätt. konstaterar att det som motionärerna framför om behovet av en reformering av EU-budgeten ligger i linje med ståndpunkt och det arbete som regeringen bedrivit i förhandlingarna om EU:s budget. Utskottet säger därför nej till motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 13. Reformering av EU-budgeten, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen om en reformering av EU-budgeten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 13. EU:s budget är i behov av reformering och modernisering för att kunna möta framtidens utmaningar. Men då måste EU ha en budget som investerar och inte i det förgångna. Vi anser att unionen ska ha en tillväxtorienterad budget som främjar EU:s konkurrenskraft, en budget som prioriterar investeringar i forskning och utveckling, innovationer och rättsliga frågor, en budget som stärker EU som global aktör. I förhandlingarna om EU-budgeten för 2014-2020 lyckades och andra reforminriktade länder säkerställa att utgifterna för sammanhållningspolitiken och jordbrukspolitiken minskar med respektive . ökar satsningarna på tillväxt, forskning och innovation med . Detta är förändringar som vi välkomnar. Dessutom behöver vi säkerställa att budgeten används på ett effektivt sätt. Vi behöver bättre revision, bättre uppföljning av projekt, bättre resultatanalyser och mer öppenhet. Vi motsätter oss skatter på EU-nivå som skulle försvåra för medborgarna att se kopplingen mellan deras skattebörda och det mervärde som skatten skapar för samhället. Anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen, punkt 1 (V) (V) anför: Flyktingkrisen har visat att EU inte fungerar. EU har brutit mot sina egna regler och inte följt de beslut man fattat. EU:s arbete med flyktingkrisen har visat sig vara katastrofalt och drabbar flyktingar hårt. I detta läge har tagit ett stort ansvar. Regeringen borde använda alla påtryckningsmedel de har gentemot EU för att fler länder ska ta ansvar. Vi ser nu hur land efter land stänger sina gränser. För att visa på hur omänskligt och illa EU agerat bör som ett påtryckningsmedel hålla inne månadsutbetalningarna av EU-avgiften för att på så sätt få till en annan ordning. brukar skryta över den vikt man har i EU både som en aktiv medlemsstat och som nettobetalare till EU och därför borde det väga tungt om vi väljer att hålla inne EU-avgiften. Anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen, punkt 1 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen och Liberalerna. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora nedåtrisker. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenteras, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Liberalernas budgetmotion är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flertalet utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. . Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 27. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 27. Liberalerna vill att ska delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. Samarbetet i gör individen friare, rikare och vår omvärld tryggare. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. värnar vi den traditionella svenska linjen kring restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet ska utgöra viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning bör vara vägledande. Kostnaderna inom utgiftsområdet beräknas vara relativt konstanta under de kommande budgetåren. För perioden –2018 föreslår vi därför ingen förändring av anslagen jämfört med regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:1 Budgetproposition utgiftsområde 27: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten för . 2.Riksdagen anvisar för ett ramanslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt följande förslag i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:2332 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av EU:s budget och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3206 av m.fl. (FP): anvisar anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen [1] Prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67. [2] Se mer i 2014/15:FiU7 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering. [3] Europeiska revisionsrättens årsrapport . [4] PM Rapport från årsbudgetförhandlingar i (budget) och förlikningsmöte med . Det här handlar alltså om att ska fatta beslut om att betala EU-medlemskapsavgiften. Vi bestämmer inte hur stor och omfattande den ska vara, utan det är förutbestämda regler som fastställer omfånget av EU-medlemskapsavgiften. Det går därför inte att ha så mycket synpunkter på det. Däremot vill vi från yrka bifall till en reservation som vi har, som handlar om att vi tycker att det är viktigt att tydligt markerar att vi långsiktigt behöver reformera EU-budgeten. EU-budgeten är väldigt stelbent och gammalmodig. Det handlar väldigt mycket om att prioritera jordbruksstöd och olika typer av regionala stödprogram som inte går i takt med tiden och som är ineffektiva. Därför vill vi långsiktigt se en tydlig agenda för att reformera EU-budgeten till förmån för mer satsningar på tillväxt och innovation för att göra EU och mer konkurrenskraftiga. Det är en viktig markering. Däremot - det vill jag tillägga, herr talman - är den markering som vill göra, genom att hålla inne EU-medlemskapsavgiften, en typ av markering som går för långt. Den är ett uttryck för att de facto vill lämna Europeiska unionen. Det är någonting som vi absolut inte kan ställa oss bakom. Med de orden vill jag yrka bifall till utskottets förslag under punkt 1 och till reservation under punkt 2. Jag börjar med att kommentera anförande. Jag kan konstatera att slår in väldigt öppna dörrar och slår fast en politik som vi är överens om i utskottet: att EU:s budget är för stor, att den borde minskas och att den borde bli spetsigare i vad man satsar på. Till skillnad från vill att vi använder lite muskler gentemot EU. , framför allt , har den stora strömmen av flyktingar från främst varit en både het och central politisk fråga i både och . Den har arbetat för en mer jämn fördelning av flyktingmottagandet mellan länder. är per capita den största mottagaren av flyktingar i . Tillsammans med och har fram till nu stått upp i en kris och tagit emot människor på flykt från krig och förföljelse när andra europeiska länder har svikit. Därför var det glädjande när EU:s medlemsstater kom överens om en gemensam fördelning av flyktingar som befinner sig i och i - då skulle andra länder ta mer ansvar. har också föreslagit att ska få ett ettårigt undantag från den omfördelningen, men regeringen menar även att flyktingar som befinner sig i skulle kunna vara aktuella för att flyttas till andra EU-länder. Tyvärr har den här överenskommelsen visat sig vara mer ord på ett papper än ett reellt politiskt handlande från EU:s medlemsländer och från Europeiska kommissionen. EU-länderna beslutade att omfördela 160 000 asylsökande mellan sig. Det har varit närmast en flopp. Bara eller 160 migranter har bytt land. har vi sett hur statsminister mer eller mindre har bönat och bett hos olika europeiska statsministrar men i princip alltid blivit avvisad. Den har därför föreslagit och genomdrivit, särskilt , drastiska förslag i det svenska asylmottagandet. Från att har varit ett välkomnande land lägger nu regeringen om flykting- och asylpolitiken, under jubel från , till en betydligt mer restriktiv asylpolitik. Målsättningen från regeringen är tydlig. Man vill att färre ska söka sig till . Man har släckt den ljuspunkt som har funnits för många flyktingar för att söka sig en och få en möjlighet att skapa sig ett bättre liv här i . Regeringen har varit tydlig med att fler europeiska länder borde ta ett ökat ansvar, men i stället för att rikta udden mot EU och länder har denna regering konsekvent riktat udden mot flyktingar. Om den menar allvar ska man hålla inne med den svenska EU-avgiften. Om regeringen skulle vidta en sådan åtgärd skulle det få eko i andra europeiska regeringar och visa att den menar allvar med att man vill ha ett mer solidariskt flyktingmottagande i . Då skulle man hålla inne den svenska EU-avgiften , månad för månad, till dess att andra europeiska länder börjar leverera. är och har sedan vi gick med i EU varit nettobetalare till EU. Det betyder att vi betalar mer till EU än vad vi får tillbaka i form av olika stöd. Det gör att ekonomiska muskler är starka. Andra medlemsstater har visat sina muskler genom hot om att hålla inne EU-avgiften. Senast var det som betalade in för lite i EU-avgift och som därför skulle behöva betala ränta. Men det resulterade i att EU beslutade att skulle få uppskov med och att ingen ränta skulle behöva betalas. Flyktingkrisen har visat att EU inte fungerar. EU har brutit mot sina egna regler och inte följt det beslut man har fattat. EU:s arbete med flyktingkrisen har visat sig vara katastrofalt och drabbat flyktingar hårt. Vi ser nu hur land efter land stänger sina gränser. För att visa hur omänskligt och illa EU har agerat borde regeringen hålla inne EU-avgiften som ett påtryckningsmedel för att fler länder ska ta ansvar. brukar skryta om den vikt man har i EU, både som en aktiv medlemsstat och som nettobetalare till EU. Därför väger det tungt om vi väljer att hålla inne EU-avgiften till dess att EU och länder tar sitt ansvar i flyktingfrågan. I har det sedan EU-inträdet funnits en bred politisk enighet om att vara väldigt restriktiv med EU:s budget: att försöka hålla nere utgifterna och därmed också den svenska medlemsavgiften. Det har varit ledstjärnan för både borgerliga och socialdemokratiska regeringar. var väldigt lyckosam och lyckades förhandla till sig den rabatt som fortfarande har och som vi måste värna framöver. Den borgerliga regeringen var med och förhandlade fram nuvarande flerårsbudget och gjorde ett hyggligt gott arbete även om man inte nådde ända fram med att just reformera budgeten - det handlar om att få den mer framtidsinriktad, att dra ned på improduktiva jordbruksstöd och regionalstöd och i stället satsa mer på forskning och utveckling. Med anledning av detta kan jag finna att det är lite märkligt att har en reservation, när det faktiskt är den flerårsbudget som de borgerliga förhandlade fram som gäller. Det finns en bred enighet om att vi framöver måste bli ännu tuffare i att se till att hålla nere medlemsavgiften och att få EU:s budget att bli mer produktiv. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.)