bet · H301NU3 · 2015-09-17 00:00:00 — Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till 21 328 000 Därutöver föreslås att regeringen ska bemyndigas att under 2016 besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. syftar till att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt. Avslutningsvis föreslår regeringen ett nytt anslag 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. terar att offentliga aktörer på lokal och regional nivå genom sitt ansvar för bl.a. miljötillsyn, samhällsplanering, näringslivsutveckling och hållbar regional tillväxt har en stor inverkan på andra aktörers förutsättningar att på ett effektivt sätt bidra till den energi- och klimatomställning som behövs för att uppnå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, målet om minskad energi- intensitet till 2020 och för att skapa ett energisystem baserat på Bland annat lokala och regionala klimat- och energistrategier är styrdokument för dessa aktörers insatser. För att skapa förutsättningar för ett strategiskt, samordnat och långsiktigt arbete för energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå satsar regeringen därför totalt –2019 på kapacitetsutveckling hos offentliga aktörer på lokal och regional nivå, dvs. kommuner, landsting, aktörer med regionalt utvecklingsansvar, regionala energikontor och länsstyrelser. anvisas till anslaget . Anslaget får användas för att finansiera länsstyrelsernas arbete med att sam- ordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och driva utveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimat- Vidare får stöd ges till regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap om energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn och fysisk planering samt planeringsstöd för vindkraft (avser kommunernas översiktsplanering). Regeringen föreslår också att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst –2019. Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för perioden –2018 omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna beräknas uppgå till högst , varav . Vissa projekt delfinansieras av kommuner och andra markägare som får frilagd mark för exploateringsändamål, EU-bidrag eller genom anslutningsavgifter till stamnätet. När bildades var stamnätet för el i en fas av förvaltning och låga investeringsvolymer, vilket har övergått till en fas av omfattande ny- och ombyggnation. Enligt regeringen innebär det en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar, ansluta ny elproduktion, främst i form av vindkraftsparker, och anpassa stamnätet till förändrade överföringsmönster. Investeringarna i det svenska stamnätet har ökat kraftigt , och en nivå i storleksordningen kommer att kvarstå . Eftersom de ökade investeringsvolymerna ställer ökade krav på planering, uppföljning och kontroll i verksamheten har regeringen gett i uppdrag att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan. I budgetpropositionen (s. 69 f.) redovisas översiktligt de av Svenska kraftnäts investeringsprojekt som var för sig överstiger . Det konstateras att det –2018 kommer att genomföras stora samtidiga investeringar. Projekten befinner sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Regeringen understryker därför att redovisningen ska ses som en indikativ plan över Svenska kraftnäts projekt. Bland de större projekten kan för det första den s.k. Sydvästlänken nämnas. Sydvästlänken är en ny förbindelse från i , via , till i . Investeringen är affärsverkets största . När förbindelsen tas i drift ökar den överföringskapaciteten mellan elområde 3 och elområde 4 och bidrar till en förbättrad driftssäkerhet i . Idrifttagandet av Sydvästlänken har försenats, och enligt vad som anförs i budgetpropositionen var planen ett delvist idrifttagande . Investeringen beräknas uppgå till , varav . har utarbetat en ny struktur för elnät i samarbete med Fortum och . drygt 50 olika delprojekt, varav ett antal är aktuella under den kommande tre- När det gäller utlandsförbindelser kan nämnas att den nya likströms- förbindelsen till (Nordbalt) enligt plan ska tas i drift 2015/16. Förbindelsen knyter samman den framväxande baltiska elmarknaden med den nordiska samt bidrar till att förbättra försörjningssituationen både i och i de baltiska staterna. EU har bidragit med stöd om 175 miljoner euro, varav till kabelförbindelsen och till nödvändiga nätförstärkningar i . Den totala investeringen beräknas Den svenska delen är , Större reinvesteringar görs i de befintliga förbindelserna mellan och samt mellan och . Vissa planer finns även på att knyta samman med . Projektet, , förut- sätter dock att interna flaskhalsar söderut i det tyska systemet byggs bort och att den interna överföringsförmågan inom är tillräckligt stor. Utbyggnaden av vindkraften ställer också krav på nätförstärkningar och nya Svenska kraftnäts huvudinriktning är att ansluta nya vindkrafts- parker till befintliga stationer, men för större vindkraftsparker krävs nya stationer för anslutning till stamnätet. En likströmsanslutning av till det svenska stamnätet planeras för att möjliggöra för de utbyggnadsplaner som finns för vindkraften på ön. kommer att belasta tre- Mot bakgrund av de omfattande planerna på vindkraftsutbyggnad i norra planerar att öka överföringskapaciteten genom serie- kompensering för ett antal ledningar. Investeringen beräknas uppgå till 600 , varav belastar treårsperioden. Avslutningsvis bör nämnas att planerar att förstärka över- föringskapaciteten från elområde 1 till elområde 3. På kort sikt är överförings- kapaciteten tillräcklig, men en förstärkning behövs för att möta vind- kraftsutbyggnaden och är nödvändig för att möjliggöra reinvesteringar i gamla Investeringen blir verkets största och beräknas till 11 miljarder kronor, varav belastar treårsperioden. För en närmare beskrivning av övriga större investeringar hänvisas till ovannämnda sidor i budgetpropositionen. Regeringen föreslår att ska godkänna Svenska kraftnäts investe- ringsplan för perioden –2018. Regeringen anser att investeringsverk- 1 De värden som har angivits här överensstämmer med de som finns i Svenska kraftnäts förslag till investeringsplan. Utskottet har noterat att några av värdena i budgetpropositionen som rör Nordbalt inte överensstämmer med dessa värden men att detta främst torde vara att betrakta som korrekturfel. Det gäller exempelvis den totala investeringskostnaden (står 660 i budgetpropositionen) och storleken på EU:s bidrag till nätförstärkningarna i (står i budgetpropositionen). samheten inom därmed kan planeras med relativt god framförhållning. Vidare redovisar regeringen att den är medveten om att det kan förekomma tidsmässiga förskjutningar som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren. Regeringen har inget att invända mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts investeringsplan. Enligt regeringen ställer dock den höga investeringsvolymen krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Regeringen betonar därför vikten av att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. Utöver detta redovisar regeringen att det inom pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål, bl.a. mot bakgrund av de stora omvärldsförändringar i form av krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. Tills vidare styrs Svenska kraftnäts verksamhet med befintliga ekonomiska mål. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften, som är den ena av stamnätstariffens komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som sker vid överföring av el. Därutöver tillkommer viss finansiering genom s.k. flaskhalsintäkter och transitintäkter. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att –låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför . –besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. –besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . –bevilja lån till företag som bedriver elnätsföretag enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst . I motion 2015/16:2444 av m.fl. (M) anförs det att ska ha ett robust energisystem på tre ben med vattenkraft, kärnkraft och ny, Motionärerna säger sig stå fast vid allianspartiernas klimat- och energiöverenskommelse som de anser ger en trygg och hållbar energiförsörjning och långsiktiga spelregler för hushållen och industrin. Motionärerna vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. De anser att det vore allvarligt att äventyra en trygg energiförsörjning och att fokus i stället bör ligga på att möta en osäker världsekonomi och en allt hårdare global konkurrens med reformer som stärker industrins tillväxtförmåga. Motionärerna välkomnar den av regeringen tillsatta men är oroade över att regeringen på flera områden agerar ensidigt och påverkar svensk energimarknad långt innan arbete ens har startat. Detta gäller bl.a. de ekonomiska förutsättningarna för Som framgår av tabell 1 i början av detta betänkande är motionärernas anslagsförslag för utgiftsområdet totalt lägre än regeringens förslag. I kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. (SD) slås det inledningsvis fast att för att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiför- sörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Motionärerna anser att det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin egen energiförsörjning, vilket dock inte utesluter att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete med nationer i närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att de energipolitiska målen uppnås. kraterna strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet och miljöansvar. När det gäller energitillförsel konstaterar motionärerna bl.a. att kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer att utgöra grun- den för svensk energiförsörjning inom överskådlig framtid. positivt på en satsning på forskning och utveckling av svensk kärnkraft. förordar satsningar på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimark- naden, exempelvis på det s.k. förnybara eller kärnkraften, raserar enligt motionärerna förutsättningarna för att något av dessa mål ska kunna nås. Vidare är motionärerna skeptiska till det befintliga investeringsstödet för De pekar på problem med solcellers oregelbundna produktion och att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader. De anser att detta i praktiken innebär att subventionerna till solkraft blir en ren samhällskostnad eftersom ett överskott exporteras på en marknad som inte betalar för subventionerna. Eftersom solceller producerar mycket lite el under årets mörkaste och kallaste månader ersätter solceller inte någon annan produktion i energisystemet då det ändå måste finnas kapacitet att möta behovet av effekt de dagar då efterfrågan är som högst, dvs. Följden blir att det görs investeringar i dubbel kapacitet, vilket motionärerna menar knappast kan ses somvare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Vill man vara miljövänlig måste man också vara resurseffektiv. Mot denna bakgrund anser motionärerna att regeringen bör ompröva sin politik för en utökad subventionsdriven solelproduktion och avveckla investeringsstödet (yrkande 20). ambition med energiforskningen är att reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. På löser subventioner till enskilda energislag inte några problem. Miljövänliga och förnybara energislag måste, enligt motionärerna, kunna hävda sig själva på marknaden. Med tanke på att kärnkraften står för nästan hälften av den svenska elförsörjningen anser motionärerna att det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet har varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och ännu mer säker kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens, och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Motionärerna vill därför satsa på en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft i vilken det ska vara möjligt att återanvända använt kärnbränsle. De betonar att framtiden kräver ren energi till rimliga priser, och i det perspektivet måste forskningen på detta område prioriteras (yrkande 35). I kommittémotion 2015/16:3234 av m.fl. (SD) slås det fast att som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som leveranssäkerhet under årets alla timmar. Vattenkraften är en viktig del av energimix då den både står för en betydande del av baskraften och med fördel används för att reglera effektbehovet. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer, enligt motionärerna, inom överskådlig framtid att vara grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot den svenska basindustrin och den svenska ekonomin, och hushållen riskerar dessutom att drabbas av än högre elpriser och ökad import av el som i många fall har producerats med fossila energikällor. Motionärerna ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. De anser att ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . I likhet med anser motionärerna att den svenska energipolitiken måste vila på de tre benen leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden, exempelvis till s.k. förnybar energi eller kärnkraft, raserar enligt motionärerna förutsättningarna för att nå ens något av dessa mål. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi förordar motionärer- na att regeringens förslag till höjning av förvaltnings- anslag med inte ska genomföras. Till skillnad från reger- ingen föreslår motionärerna inga särskilda satsningar på bl.a. smarta elnät, solceller och energilagring, och det saknas därför skäl för att öka myndig- hetens förvaltningsanslag på det sätt som regeringen föreslår. Som ett led i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna för olika energislag mer jämbördiga avvecklar motionärerna även anslaget 1:3 Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft. Detta innebär en besparing på 10 Av samma skäl tar motionärerna bort anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft, vilket innebär en besparing på När det gäller anslaget 1:4 Energiforskning föreslår motionärerna en nivå som är lägre än den regeringen föreslår. anser dessutom att medlen delvis bör inriktas på att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på kärnteknikområdet. En del av anslaget bryts ut för en riktad satsning på en statlig forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft (se vidare nedan). Regeringens satsning på ett forum för smarta elnät tas bort. Enligt motionärerna kan dagens investeringsstöd för installation av solceller ifrågasättas då solceller nästan uteslutande producerar elenergi vid tidpunkter då har en stor kapacitetsreserv. Energiteknik uteslutande avser investeringsstöd till solceller och till energilagring tar motionärerna bort anslaget. anslag 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energi- omställning bör enligt motionärernas uppfattning inte heller införas. Regeringens förslag till nytt anslag är kopplat till ett klimatinvesteringspaket som saknar motsvarighet i budgetförslag. Motionärernas budgetförslag innehåller också två nya anslag. föreslås ett anslag till FoU på det kärntekniska området och för uppförande av en svensk forskningsreaktor. Syftet är att utveckla det som brukar betecknas fjärde generationens kärnkraft, dvs. små snabba reaktorer där redan använt kärnbränsle kan återanvändas. För anslår motionärerna 25 föreslår motionärerna att anslaget ska Motionärerna påpekar att med tanke på att kärnkraften står för nästan hälften av den svenska elförsörjningen har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst För att kunna uppnå ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs hög nationell kompetens, och för detta behövs ett ökat stöd till kärn- Motionärerna understryker att framtiden kräver ren energi till rimliga priser och att forskningen i det perspektivet måste komma i gång. Enligt motionärerna kan en lämplig plats för en forskningsreaktor vara , eftersom det använda kärnbränslet förvaras där . Det andra nya anslaget som föreslås i motionen ska gå till ett investeringsstöd för biogas. Motionärerna anser att har en outnyttjad potential för framställning av biogas från olika avfallsprodukter. Motionärerna föreslår därför ett utökat investeringsstöd för biogasen och till marknadsintroduktion av ny teknik på området. För ändamålet avsätts . Somframgår av tabell 1 i början av detta betänkande är motionärernas samlade anslagsförslag för utgiftsområdet lägre än regeringens förslag. redovisar sitt förslag till anslagsfördelning i kommittémotion 2015/16:3154 av m.fl. (C). Som framgår av tabell 1 i början av detta betänkande är motionärernas samlade anslagsförslag för utgiftsområdet högre än regeringens förslag . Detta inkluderar bl.a. en satsning på energiteknik som är större än regeringens förslag och ett nytt anslag till laddinfrastruktur om . Anslagsfördelningen motiveras inte närmare i motionen. Uppvärmningen av jorden genom ökade koldioxidutsläpp är den största framtidsutmaningen för vår generation, sägs det inledningsvis i kommitté- motion 2015/16:3202 av m.fl. (FP). Vidare konstaterar motionärerna att tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. Motionärerna framhåller att de står fast vid Alliansens energiöverenskommelse där en kombination av satsningar på förnybar energi och en möjlighet att förnya svensk kärnkraft är central för att säkra en koldioxidfri elproduktion för och dess närområde. Visionen för energipolitiken bör, enligt motionärerna, vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. Motionärerna ser en stor potential i att fortsätta bygga ut förnybara energislag, solenergi och biogas samt att utveckla nya tekniker som vågkraft. I stället för att göra nödvändiga skattejusteringar väljer regeringen en rad kortsiktiga bidrag för att stimulera förnybar energi. Ambitionen är lovvärd, men det behövs inte mer pengar till investeringsstöd. Vad den svenska energimarknaden behöver är, enligt motionärerna, långsiktiga och teknikneutrala styrmedel, inte kortsiktiga och oförutsägbara bidrag. Därför avvisar de regeringens höjningar av anslagen 1:3 Stöd till marknadsintroduktion till vindkraft, 1:6 Planeringsstöd till vindkraft och 1:8 Energiteknik. Motionärerna anser att det är positivt med den pågående marknadsdrivna elektrifieringen av transportsektorn. En mer omfattande elektrifiering av transportsektorn kräver en stabil och koldioxidsnål elproduktion som kan leverera ren el till eldrivna fordon. Här spelar klimatsmarta energislag som vattenkraft, kärnkraft och förnybar el en viktig roll. påpekar motionärerna att det behövs en bättre laddinfrastruktur för att främja en fossilfri fordonsflotta. ser det som rimligt att staten står för en del av kostnaden för att skapa denna Mot denna bakgrund föreslår motionärerna ett nytt anslag om 75 för att stimulera utbyggnaden av laddinfrastruktur. Vidare avvisas regeringens förslag till nytt anslag till lokal och regional kapa- citetsutveckling för klimat- och energiomställning (1:11) och 18 miljoner kronor av regeringens höjning av anslaget 1:1 . Som framgår av tabell 1 i början av detta betänkande är motionärernas samlade anslagsförslag för utgiftsområdet lägre än Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt på senare år, konstateras det i kommittémotion 2015/16:3148 av m.fl. (KD). Det stora hindret för en ökad andel elbilar är dock osäkerheten som följer av den dåligt utbyggda infrastrukturen. Motionärerna föreslår därför ett fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur (yrkande 4). ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag och kommuner samt kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för Motionärerna föreslår därför att 125 miljon- er kronor avsätts –2019 för en utbyggnad av ladd- En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i den svenska ekonomin och avgörande för välfärden, sägs det inledningsvis i kommit- témotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften. Den energipolitik som motionärerna står bakom syftar till att göra det möjligt för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Motionärerna vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energi- effektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. De står fast vid Alliansens energiöverenskommelse ”En samman- hållen klimat- och energipolitik”, som ger konsumenter och industri en trygg energiförsörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vind- kraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin Motionärerna påpekar att värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. arbetet med klimat- och energifrågorna behöver intensifieras på såväl den nationella som den internationella nivån för att vi ska uppnå dessa klimatmål. Solenergi är, enligt motionärerna, en viktig klimatsmart del i det svenska energisystemet. Det stöd till installation av solceller som alliansregeringen inrättade har gjort nytta i omställningen av energisystemet och till näringslivsutveckling inom energiteknikområdet. Den positiva utvecklingen inom solelbranschen har dock gjort att investeringsstöden är lika avgörande för att företag och privatpersoner ska våga satsa på solenergi. Att som regeringen föreslå en kraftig ökning av stödet är, enligt motionärerna, inte en bra idé i ett skede då branschen så tydligt är på väg mot egen bärkraft. Regeringens förslag riskerar att skapa ett olyckligt subventionsberoende som på lång sikt är negativt för etableringen av solenergi i landet. Motionärerna avvisar därför regeringens stöd till solceller. Däremot anser motionärerna att det statliga forskningsprogrammet för solenergi bör fortsätta även efter 2016 (yrkande 14).