bet · H301MJU1 · 2015-12-07 00:00:00 — Jag vet att många fler sökte, så det finns en god chans om man plockar fram de projekt som verkligen ger den största klimatnyttan. Men, herr talman, om vi ska bromsa klimatförändringarna vid en och en halv grad måste vi lägga in en ännu högre växel. Då måste vi här i riksdag och i regeringen höja våra klimatmål, vässa våra styrmedel och satsa mer pengar på olika åtgärder. Det är berett att göra. Jag hoppas att även andra partier i är beredda att göra det. Jag har förstås sett att de partier som inte stöder klimatsatsningarna i den här budgeten var, åtminstone före , inte beredda att lägga i en högre växel. Jag kan bara hoppas att de tänker om. Jag kommer att vara stolt när jag får visa mina barnbarn bevarade gammelskogar. I den här budgeten finns en historisk, nödvändig och efterlängtad miljardsatsning på biologisk mångfald. kommer det att finnas 1,3 miljarder till skydd av värdefull natur och drygt 1 miljard för skötsel av våra naturreservat och nationalparker. Sedan vår rödgröna regering kom till makten har de anslagen höjts med till glädje inte minst för alla de markägare som står i kö för att få ersättning för sina skyddade marker. Det är också till glädje för kommande generationer, som kommer att kunna vandra i riktiga kontinuitetsskogar, i de små rester som finns kvar efter årtionden av storskaligt hyggesskogsbruk. Skogen är viktig för en omställning till ett fossilfritt samhälle. Med ett hänsynsfullt skogsbruk kan vi kombinera ett hållbart uttag med hänsyn till biologisk mångfald och friluftslivet. Med mer hyggesfria metoder minskar vi utsläppen av växthusgaser från avverkningarna som skogen fortfarande går att bruka för jakt, rekreation och turism. För en ökad hänsyn i skogsbruket är det viktigt att öka medlen till naturvårdsavtal och biotopskydd, vilket vår regering också gjort med 100 miljoner i utgiftsområde 23. Det är dessutom glädjande att en översyn av skogsvårdslagen har påbörjats, det vill säga en rättslig översyn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård På vår resa runt om i kommer jag även att visa mina barnbarn de fina bostadsområden som ligger där det finns rester av sågverk, tvätterier och bensinstationer. finns många förorenade områden i vårt land, tickande miljöbomber. Från en del av dem har gifter och kemikalier redan börjat sprida sig längs vattenvägar. Principen att förorenaren betalar är här, precis som på alla miljöområden, grunden. Men det finns också många förorenade områden i vårt land där det inte går att hitta någon ansvarig. Det behövs mer statliga pengar för att landets kommuner ska mäkta med att sanera och på så sätt förhindra hot mot människors hälsa och mot miljön. Regeringen dubblerar därför anslaget till det viktiga arbetet. Ytterligare medel anslås i budgeten till , Kemikalieinspektionen och Havs- och vattenmyndigheten samt för miljöövervakning och klimatanpassning, till åtgärder för havs- och vattenmiljön, för elbusspremier med mera. Avslutningsvis, herr talman: Det här är en miljöbudget som är ett lyft för miljö- och klimatarbetet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. började sitt anförande med att tala om klimatavtalet, vilket i princip alla i kammaren verkar vara glada över att det kommit på plats. Vi är överens om att det lägger ett bra golv för de fortsatta diskussionerna och blir ett viktigt verktyg för att möta klimatutmaningen, som ju är global. Efter det konstaterandet gick in på den nationella politiken. Det är rätt och riktigt, för det är den vi nu diskuterar, men det är viktigt när vi diskuterar klimatpolitiken att inte anlägga ett alltför nationalistiskt perspektiv. Utmaningen är global. Vi måste bidra till så stora globala utsläppsminskningar som möjligt och säkerställa att vår politik i inte innebär att produktionen eller industrierna flyttar till andra länder. Alliansen har satsat på kostnadseffektiva utsläppsminskningar i andra länder som ett komplement till allt det som vi gör på hemmaplan. har de satsningarna resulterat i att de globala utsläppen kunnat minska med koldioxidekvivalenter. stöder vi projekt i 28 låg- och medelinkomstländer och finns med som bidragare till åtta eller nio multilaterala klimatfonder. Nya projekt som startades var LED-belysning i och effektivare hushållsspisar i . Med regeringens budget blir det stopp för nya projekt. Varför, , lyssnar regeringen inte på vädjanden från de fattiga länderna om att vi i den rika världen måste bidra genom att stötta utbyggnaden av förnybar energi? De kostnadseffektiva klimatinvesteringarna är just ett sätt att göra det. Varför stoppar ni den effektiva möjligheten? Tack, , för frågan! Det är inte så att regeringen och , vi som står bakom budgeten, har några problem med att vi satsar pengar på klimatinvesteringar i andra länder. Problemet, speciellt nu när vi fått ett nytt klimatavtal i , är att avtalet säger att alla länder ska minska sina utsläpp, lämna in nationella åtaganden om hur mycket de tänker minska utsläppen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Så var det inte tidigare. Med var det en mycket liten del av världens länder som skulle minska sina utsläpp medan många andra länder, utvecklingsländer, inte behövde minska utsläppen. Däremot kunde vi i den utvecklade delen av världen köpa utsläppsminskningar i andra länder. Jag tycker att det är en konstig inställning att man ska kunna köpa utsläppsminskningar någon annanstans. Däremot ska vi självklart investera pengar och hjälpa andra länder att minska utsläppen. Jag kan hålla med om att det arbetet måste fortsätta på något sätt. Men alla projekt är inte bra. tog upp ett avskräckande exempel, som vi kunde se på tv , där man planterar skog på fattiga bönders mark. Därmed kan bönderna inte försörja sig. Sådana projekt ska vi inte investera pengarna i. säger att investeringar i grunden är bra, men vi ska inte uppfylla våra målsättningar med hjälp av dem. Jag tycker att det är en märklig attityd att man ska använda kostnadseffektiva åtgärder för att nå sina mål. Men det kan vi ha olika uppfattningar om. Det är ingenting som hindrar den nuvarande regeringen att gå fram med sina åtgärder i och fortsätta att göra investeringar i CDM-projekt. Men är det slut med det, för regeringen väljer att bara finansiera de redan ingångna åtagandena och ger inte bemyndigande att gå in i några nya projekt. har alltså inte möjlighet att gå in i fler projekt liknande dem vi påbörjade . Det blir inga fler bioenergiprojekt i , biogas i , vindkraft i eller energieffektivisering i fattiga hushåll i . Det var sådana projekt var med och startade . Jag tycker att det i grunden är fantastiskt bra att vi är med och startar och finansierar sådana projekt eftersom det, herr talman, leder både till snabbt sjunkande globala utsläpp och till spridning av teknik. Det i sin tur hjälper fattiga länder att ta ett verkligt klimatkliv genom att hoppa över det steg som vi tagit i den rika världen, nämligen att fastna i ett fossilberoende. Genom den typen av investeringar kan vi hjälpa dessa länder att inte fastna i ett fossilberoende. Tyvärr väljer regeringen att stoppa de fortsatta satsningarna. Jag vänder mig mot det, för enligt preliminära bedömning kommer utsläppsminskningarna att kosta per ton medan CDM kostar någonstans per ton. Det är mycket märkligt att man uppenbarligen sätter ett pris på klimatpolitiken som innebär att den ska vara så dyr som möjligt, herr talman. Klimatpolitiken måste vara solidarisk. Vi har fått ett klimatavtal där vi säger att alla länder ska minska sina utsläpp och göra nationella åtaganden. Då blir det märkligt om vi från sida säger att vi gör investeringar i andra länder om vi får plocka deras lågt hängande frukter och tillgodoräkna oss de utsläppen så att vi inte behöver uppfylla våra utsläppsminskningar här i utan kan fortsätta köra våra bilar och äta så mycket kött som vi vill etcetera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Vi måste göra både och, och jag är övertygad om att regeringen jobbar med vilka projekt man kommer att investera i i andra länder för att hjälpa till att minska utsläppen där. Det är, som sagt, inte säkert att alla CDM-projekt har varit jättebra när det gäller hur de har gått till. Det är alltså viktigt att man gör de projekt som länderna vill att man ska göra. CDM-projekten är ofta styrda från ovan genom olika företag och organisationer. Jag kan tänka mig att man behöver skifta fokus så att man har mer av en diskussion om vilka projekt som de länder som man stöder genom klimatinvesteringar tycker är viktiga. Det kanske inte är att till exempel plantera igen jordbruksmark. slöts i ett historiskt avtal. Det klimatavtal som världssamfundet har förhandlat om så länge kunde man till slut komma överens om. Jag var själv på plats, och jag har studerat avtalet noga. Det lämnar en del övrigt att önska, det ska nog sägas först. Det saknas till exempel kvantifierbara, vetenskapligt grundade mål och datum för när man ska uppnå målen för utsläppsminskningar. Det var en av de största förhoppningarna att man skulle få in det i ett avtal, men det är förvånansvärt positivt att man skrev in att man ska begränsa den globala uppvärmningen till att vara väl under två grader. Man ska också vidta åtgärder för att försöka begränsa uppvärmningen till . 1,5-gradersmålet är det mål som utvecklingsländerna har drivit i de globala klimatförhandlingarna. Det är också en målsättning som vi i har motionerat om i den här kammaren, åtminstone sedan jag kom in i . Ifall vi har som målsättning kommer det att innebära nya förväntningar på den svenska klimatpolitiken. Här i har vi haft tvågradersmålet som det övergripande långsiktiga målet. Därför tycker vi i att vi måste skynda på klimatpolitiken här i . Vi tycker exempelvis att vi kan uppnå nollutsläpp redan till 2040 och inte till 2050 som man har pratat om. Jag tycker att med det budgetförslag som vi diskuterar nu finns det många bra förslag som tar steg framåt mot en sådan målsättning. Därför står bakom budgeten som helhet, liksom utgiftsområde 20 som vi debatterar . Jag vill också säga att det finns en del saker som vi hade hoppats att vi skulle ha kommit längre med. Vi hade hoppats att vi skulle ha kunnat få in högre klimatmål redan till 2020 i den här budgeten. Vi hade hoppats att vi skulle ha kunnat få in en strategi för utfasning av miljöskadliga subventioner. Sådana subventioner är omfattande även i vårt land. Detta var två exempel. Men som jag sa är den här budgeten helt klart ett steg i rätt riktning. ändrar vi kurs i svensk politik och får nu ökade satsningar både på välfärden och på miljön. Miljö- och klimatområdet är ett område som har gått på en svältkur i svensk politik. Med det här betänkandet höjer vi anslagen med , från i förra årets budget, som ju var den budget som de borgerliga partierna fick igenom med stöd av , till . Som från Socialdemokraterna sa tidigare är det här den största miljö- och klimatsatsningen på åtminstone . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård I de här satsningarna finns till exempel det lokala klimatinvesteringsprogrammet som redan har debatterats här. Det handlar om lokala satsningar som kommuner och landsting tillsammans med lokala företag kan göra för att bygga ut antalet laddstolpar och satsa på förnybar energi, energieffektivisering, medborgarnas hållbara livsstil och så vidare. Den här satsningen är jag helt övertygad om kommer att bli ännu bättre än tidigare lokala klimatinvesteringsprogram. Det tidigare klimatinvesteringsprogrammet, Klimpprogrammet, som det kallades, utvärderades rigoröst av vår expertmyndighet . Man konstaterade i sin slutrapport att programmet ledde till utsläppsminskningar på och att fossil energi kunde plockas bort, vilket alltså innebar stora energieffektiviseringar runt om i våra kommuner. De här utsläppsminskningarna, som bland annat från slår sig för bröstet över, har kunnat göras mycket tack vare de tidigare klimatinvesteringsprogrammen. Med den här budgeten får vi också de största satsningarna på länge för skydd av mark och naturvård i vid bemärkelse. Det här innebär inte att vi bara kan få fler naturreservat och nationalparker, utan det ger oss också bättre förutsättningar för till exempel ekoturism runt om i hela . Det kan leda till nya jobb och bättre möjligheter för människor att bo kvar på landsbygden om de önskar göra det. I den här budgeten finns också en fördubbling av anslaget för marksanering. Det är viktigt, för vi har många gravt förstörda marker runt om i vårt land. Men det är inte bara så att markerna kan renas och man kan få bort kemikalier, tungmetaller och annat, utan när man sanerar skapas också möjligheter att bygga nya bostäder, och det är ju någonting som vi verkligen behöver i det här landet. Våra expertmyndigheter , Kemikalieinspektionen och Havs- och vattenmyndigheten får också välbehövliga, ökade anslag med den här budgeten. Den här budgeten är långt ifrån perfekt, men vi ser en klar skillnad mellan höger och vänster. Vi satsar på ökade miljö- och klimatanslag. Reservanterna, , , , och , representerar olika nyanser av nedskärningar i miljardklassen på miljöområdet. I det avseendet är det enkelt för att ta ställning. Vi yrkar bifall till den här budgeten och till utskottets förslag i betänkandet. Jag ber om ursäkt för att jag drar över något , men jag är ordförande för utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp, och i en bilaga till det här betänkandet finns vår utvärdering och analys av regeringens redovisning av utgiftsområde 20. Vi konstaterar i den analysen att det har skett vissa förbättringar vad gäller regeringens redovisning av hur man spenderar sina pengar men att det finns förbättringspotential. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Vi konstaterar att regeringen ibland blandar ihop insatser, alltså vidtagna åtgärder, med utfallen, alltså resultaten av de genomförda insatserna. I det här betänkandet skickar vi en uppmaning till regeringen om att åtgärda det, om att de i sina framtida redovisningar ska fokusera på just resultaten av anslagen. Det finns som sagt med som bilaga i betänkandet. Jag får väl inleda som många andra har gjort. Det är svårt att göra annat som denna. Det var ett historiskt beslut som togs då världens länder enades om ett globalt klimatavtal. Det är ett avtal som är både ambitiöst i sina mål och rättvist. Det nya avtalet binder alla världens länder till ett allt kraftfullare arbete för att minska utsläppen, till anpassning och till ett stöd och samarbete mellan rika och fattiga när det gäller klimatutmaningen. Det är en milstolpe för världen och för det globala samarbetet för hållbar utveckling. Det gjordes möjligt tack vare många års ansträngningar av politiker och många andra människor från många länder. Miljöministrar från har alltsedan jobbat hårt för att det här skulle bli möjligt till slut. Det är något som vi i den här kammaren ska känna tacksamhet och stolthet för. Jag vill passa på att tacka alla ledamöter från miljö- och jordbruksutskottet som deltog aktivt på plats, som följde och träffade klimataktörer under mötet. Jag tror att vi alla har gjort en stor insats. har spelat en roll som föregångare och inspiratör i klimatarbetet. Vi blev bland annat utvalda att tala under det som kallades för Action i . Det var då länder, företag och andra aktörer med särskilt offensiva initiativ hade valts ut för att gjuta mod i förhandlingarna. Jag tar det som ett av flera kvitton på att ambitioner inspirerar och engagerar andra i världen. Med har startskottet gått för ett kraftigt ökat klimatarbete för alla världens länder. Det svåra arbetet med att minska klimatutsläppen återstår dock. måste vi fortsätta arbeta för att länder ska öka sina ambitioner så att målsättningarna kan omsättas i verkligheten. Regeringen i har en tydlig inriktning. ska fortsätta visa ledarskap genom konkreta åtgärder på hemmaplan, i bred samverkan med samhällets olika aktörer. Vi ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, och genom det kan vi inspirera och driva på andra. Med initiativet Fossilfritt engageras nu över 100 svenska företag, kommuner och organisationer i att vara pådrivande i klimatarbetet, såväl på hemmaplan som gentemot internationella kontakter. utmanar andra om vem som kan bli fossilfri först. Jag vet att det finns de här i kammaren som ifrågasätter om det där med att ha ledartröjan och att visa på goda exempel verkligen är en politik som fungerar. Men jag vill vara tydlig: Det finns två starka skäl till att ska fortsätta sträva efter att ligga i täten internationellt. Det första skälet är vårt ansvar. tillhör de länder som har störst potential att minska våra utsläpp. Vi måste därför ta det ansvaret och minska utsläppen i vårt land, som ett ansvar gentemot våra barn och kommande generationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Det andra skälet är kanske ett starkare argument för många partier i den här kammaren. Det är nämligen ekonomiskt smart. Jag såg ett nästan overkligt stort engagemang från företag, städer, regioner och olika aktörer under Parismötet. De ville alla att världen ska gå fortare fram med en hållbar, cirkulär ekonomi som är baserad på förnybar energi. Regeringen vill att klimatsmarta lösningar som världen efterfrågar ska utvecklas av svenska företag. ska vara först med det nya. Vi ska inte vara sist med det gamla. Aktörer på finansmarknaden har redan börjat flytta investeringar bort från fossil energi. Det är ett uttryck för den logik som ligger till grund för det Parisavtal som just har slutits. En grön omställning skapar jobb. Enligt en rapport från har en övergång till ett förnybart och resurseffektivt samhälle potential att ge så många som 100 000 arbetstillfällen, enbart i . Till detta kommer jobbtillväxten när innovation och smarta lösningar blir exporttjänster när en hel värld börjar ställa om. Vad betyder då klimatmötet för oss politiker i framöver? Avtalet har lagt grunden för ett stärkt klimatarbete i alla världens länder. Det behövs nu en förstärkning och en politik där trycker på andra. Det ska vi göra genom att visa konkret på hur vi minskar utsläppen i vårt eget land. Det är bara så vi kan vara det föregångsexempel som får genomslag i den internationella sfären. För regeringen är klimatet en av de högst prioriterade frågorna. Det visar vårt förslag på budget tydligt. Regeringen föreslår sammanlagt mer till klimatåtgärder . Vi låter också förorenaren betala genom höjda miljöskatter. Det är ett område där tidigt var föregångare men där vi har sett andra länder springa om oss när det gäller miljöskatternas styrande effekt som andel av bnp. Jag gläds åt att se i oppositionens budgetar att resonemangen om miljöskatter börjar ta fart även i riksdag. Jag ser därför fram emot ett förnyat, stärkt samarbete när det gäller att titta just på de skatterna. Jag beklagar dock att man inte orkar följa med regeringen också i de delar som handlar om konkreta skattehöjningar på miljösidan som vi gör . De är nödvändiga för att vi ska få en ekonomi som visar att det ska vara billigare att göra rätt och dyrare att göra fel. De 4,5 miljarderna i regeringens budget går bland annat till klimatinvesteringar i form av upprustning av järnväg och ett kraftigt ökat investeringsstöd i solceller för privatpersoner, företag och andra organisationer. De går till elbilar, vars får ökade anslag. Och de går till rena elbilar snarare än laddhybrider. Det har diskuterats i den här kammaren att det skulle vara negativt för miljön. Men jag vill poängtera att det är positivt om vi, när vi ser att marknaden förändras, säkerställer att vårt stöd går till det absolut mest miljövänliga där innovationskraften i tekniken också behöver drivas fram som mest. Det är anledningen till att vi nu differentierar supermiljöbilspremien, i väntan på att kunna införa ett bonus-malus-system, vilket jag vet att det finns en stark enighet kring. Med detta och med hänvisning till goda inlägg från regeringspartierna och de partier här i kammaren som stöder regeringens budget tackar jag för den mycket trevliga debatt som jag har lyssnat till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Jag önskar också ledamöterna i en god julledighet för det fall vi inte ses . Först vill jag tacka dig, , för dina insatser i . Jag såg med egna ögon hur hårt du och alla tjänstemän i den svenska delegationen slet där nere för att vi skulle få till ett avtal. I stridens hetta gör man kanske lite olika bedömningar av innehållet i ett avtal. Kanske gör vi det fortfarande. Men jag delar helt ditt budskap om att det nu handlar om att omsätta det här i praktiken, här i . Jag såg just att , som är rådgivare till den brittiska regeringen - flera av oss här i kammaren har träffat dem i - nu överväger att revidera det förslag om klimatbudget för som de precis har presenterat. De föreslår mer ambitiösa mål för kommande klimatbudgetar i . Det visar hur avtalet kan och redan nu verkar användas runt om i världen för att vrida upp klimatpolitiken. Avtalet ska antas här i riksdag. Det träder inte i kraft förrän minst 55 länder, motsvarande av utsläppen i världen, har antagit det i sina respektive parlament. Min fråga är helt enkelt: Vad är regeringens plan för ratificering? När tänker ni lägga fram ? Jag tror att vi är många här som är entusiastiska och som vill att det görs så fort som möjligt. Tack, , för dina insatser i ! Jag såg att du också var väldigt aktiv. Jag ska ta med mig till delegationen att det är riktigt att tjänstemännen från Energi- och har jobbat väldigt hårt. När ska vi ratificera? Ja, det är en fråga som jag inte har rett ut . Avtalet klubbades ju först . har det inte förflutit . Jag har inte heller konsulterat i någon bredare bemärkelse om vilken tidsplan som man har. Inför avtalet har EU-länderna verkat gemensamt för att sätta press på andra stora utsläppsländer. Vårt utsläppsåtagande har indikerats gemensamt. Det har varit viktigt, inte bara för att pressa på andra utan också för att skapa en grupp i EU som kan leverera kraftiga utsläppsminskningar. Jag är medveten om att det inte är alla EU-länder som har lika entusiastiska aktörer i sina länder när det gäller att föreslå skarpa klimatåtgärder. Därför har det också varit viktigt att inom EU-kretsen säkerställa en hög ambition. När det gäller ratificeringen kommer den säkert att anknyta till att vi ratificerar som samtliga EU-länder. Det är det som jag ser framför mig. Självklart har EU varit en pådrivande kraft, och vi signalerar att vi vill genomföra detta . Det är redan aviserat en signatursceremoni. Det är första steget för att markera från regeringarna att man avser att ingå avtalet. Sedan ser ratificeringen lite olika ut i olika länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Jag tycker att det vore en väldigt bra signal med en relativt snabb hantering av avtalet. Självklart måste det göras noggrant och rigoröst. Jag vet inte om jag ser vitsen med att vänta på ett okej från , utan jag tycker att det vore positivt om kunde vara ett av världens första länder att klubba detta i , förhoppningsvis i brett samförstånd. Det skulle bli som en katalysator runt om i hela världen att hjälpa andra länder att anta avtalet. Men jag ser fram emot den processen. Jag ser också fram emot den processen och ska naturligtvis jobba för att den blir så snabb som möjligt. är jag mån om att vi inte tappar bort några EU-länder på vägen när det gäller att hålla fast vid den ambition som EU har som är minst 40 procents minskningar till 2030 jämfört med . Det är globalt ett ambitiöst åtagande, även om det är mindre ambitiöst än det som regeringen och många i skulle se att EU kan bidra med. Jag vill gratulera ministern till ett fantastiskt bra pr-arbete i alla fall efter COP 21. Jag läste tidningen och trodde nästan att hade räddat världen. Men vad var det som hände egentligen?