bet · H301MJU9 · 2015-11-10 00:00:00 — avstyrks motion 2015/16:2078 (SD) yrkandena 1 och 21–22 med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en strategi för att öka animalieproduktionen samt se över hinder och möjligheter för denna produktion, en handlingsplan för att stärka den svenska matproduktionen, betydelsen av Matlandet , en förstärkning av förädlingsvärdet i livsmedelskedjan, hållbar matproduktion för småföretagare och en harmonisering av målen om ökad livsmedelsproduktion och vattendirektivets mål om god vattenkvalitet. Jämför reservation 6 (M, C). I motion 2015/16:290 av (M) yrkande 2 framhålls behovet av att utarbeta en svensk strategi för att öka animalieproduktionen. Vidare anser motionären i yrkande 3 att hinder och möjligheter för svensk animalieproduktion ska ses över. En ökad animalieproduktion innebär att jobb stannar kvar på landsbygden, att inflyttningen till storstäder minskar och bidrar också till ökad export och en växande livsmedelsindustri. På så sätt gynnas både arbetslinjen, företagsamheten och självförsörjningsgrad. Det ger även förutsättningar för en levande landsbygd med öppna landskap. I motion 2015/16:1595 av (M) uppmärksammas behovet av en handlingsplan med konkreta åtgärder för att stärka den svenska matproduktionen och för en levande landsbygd. Rapporter om mjölkbönder som behöver lägga ned sin verksamhet kommer och enligt motionären måste denna negativa trend brytas. ska inte sätta upp lagar som försvårar för de redan utsatta lantbrukarna. Motionären ser med oro på att regeringen planerar att återinföra handelsgödselskatten, att skatter på diesel och bensin höjs som slår brett mot alla transporter på landsbygden samt planerna på en lastbilsskatt. Höjda avgifter och skatter kommer inte skapa fler arbetstillfällen, utan det behövs enklare regler och sänkta kostnader. Motionären anser även att borde arbeta med att inom EU höja kraven på djurskydd så att svenska bönder ska kunna konkurrera på lika villkor. En annan viktig fråga att driva på EU-nivå är att gårdsstödet ska betalas ut tidigare. På svensk nivå måste myndigheterna sedan prioritera utbetalningarna. Betydelsen av visionen Matlandet betonas i kommittémotion 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkande 4. Motionärerna lyfter fram Matlandet och dess resultat i form av drygt 9 000 fler jobb samt ökad livsmedelsexport från 2008 till 2013. Antalet livsmedelsföretag ökade även kraftigt, det blev större lokal förankring i offentliga upphandlingar och fler mindre slakterier etablerades. Motionärerna anser att det är viktigt att det arbete som genomfördes i satsningen Matlandet ligger till grund för livsmedelsstrategin. I yrkande 5 understryks vikten av att förstärka förädlingsvärdet i livsmedelskedjan från jord till bord. Matlandet innehöll åtgärder för att stärka både den svenska matproduktionen och förädlingsvärdet. Enligt yrkande 6 är det viktigt att verka för en hållbar matproduktion där småföretagare ges möjlighet att konkurrera på lika villkor. Motionärerna framhåller vikten av att få fler matföretagare, öka den svenska matexporten och skapa fler jobb i de gröna näringarna. Enligt motion 2015/16:1572 av (M) behövs en harmonisering av målen om en ökad livsmedelsproduktion och vattendirektivets mål om god vattenkvalitet innan viktig livsmedelsproduktion går förlorad. Det pågår för tillfället arbete med att genomföra vattendirektivet i svensk lagstiftning. Syftet med direktivet är att säkra en god vattenkvalitet. håller regeringen på att ta fram en livsmedelsstrategi för att öka För att uppnå detta krävs goda förutsättningar för Motionären ser en utmaning i att anpassningen till vattendirektivet riskerar att försvåra för den svenska bonden att bruka sin mark, vilket leder till I slutändan blir det svårt att nå målet om en ökad Det behövs därför en harmonisering av dessa två mål. Regeringen aviserade arbetet med en nationell livsmedelsstrategi i budgetpropositionen 2015. Även i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) lyfter regeringen fram att svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt och stärka den hållbara utvecklingen i och i världen. Detta ska göras genom en livsmedelsstrategi vars mål är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen, som de relevanta nationella miljömålen nås. För att säkerställa att arbetet med livsmedelsstrategin möter de utmaningar och möjligheter som finns i den svenska livsmedelskedjan har en bred och omfattande extern förankring och dialog med aktörer relaterade till hela livsmedelskedjan genomförts. Regeringen avser att återkomma till med förslag om en långsiktigt hållbar livsmedelsstrategi i enlighet med dessa mål. Landsbygdsministern har även sagt (ip. 2014/15:278) att det finns delar av satsningen Matlandet som regeringen kommer att ta till sig i arbetet med livsmedelsstrategin. (SOU 2015:15) har konstaterat att jordbruks- och trädgårdsnäringen står inför stora utmaningar för att nå ökad konkurrenskraft och produktion. Utredningen föreslår att regeringen lägger fram ett förslag till en vision – en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring – som en del av en nationell livsmedelsstrategi. Landsbygdsministern har sagt (ip. 2014/15:278) att i arbetet med livsmedelsstrategin kommer åtgärdsförslag från att beaktas. Jordbruksnäringens utveckling och produktion kommer att vara central. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att den vill stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och se en ökad produktion av livsmedel i . Som ett led i detta och för att minska de negativa effekterna av det rådande kritiska läget i mjölknäringen föreslår regeringen att koldioxidskattenedsättningen höjs ytterligare till per liter till . Den ytterligare höjningen av koldioxidskattenedsättningen minskar därmed kostnaderna för det svenska jord- och skogsbruket med . Vidare konstaterar regeringen att de svenska jordbruksföretagen möter en allt hårdare internationell konkurrens och kontinuerligt behöver hantera detta genom att utvecklas, både genom att konkurrera med mervärden som konsumenterna efterfrågar och genom att öka produktiviteten. Detta är särskilt märkbart för Regeringen ser allvarligt på den situation som den svenska mjölknäringen befinner sig i och följer noggrant utvecklingen samt överväger ytterligare åtgärder inom ramen för den kommande livsmedelsstrategin. beslutade om ett krispaket till djurproducenter i syfte att stötta sektorer i kris. I krispaket ingick en pott pengar per medlemsstat för att utforma insatser på nationell nivå. I har dessa direktstöd riktats till mjölkbönderna. För del omfattar stödet totalt ca , varav står för och EU för . genomfördes ett antal större förändringar av gårdsstödet. Regeringens utgångspunkt är att regelverken ska vara stabila och förutsägbara för stödmottagarna. Utifrån erfarenheterna års tillämpning av gårdsstödet och de förenklingar av EU-reglerna för gårdsstödet som aviserats av Europeiska kommissionen kan det dock finnas skäl att justera vissa delar av gårdsstödets utformning i inför kommande stödår. Gårdsstödet fortsätter att ha stor betydelse för att inkomsterna ska hållas uppe inom det svenska jordbruket. Gårdsstödet bör utformas så att det stärker konkurrenskraften i jordbrukssektorn på så marknadsmässiga villkor som möjligt. I det sammanhanget bör lika konkurrensvillkor mellan och övriga EU-länder eftersträvas, och gårdsstödets betydelse för att upprätthålla inkomsterna beaktas. Regeringen anser vidare att gårdsstödet i bör utformas så att det bidrar till sysselsättning och aktivitet på landsbygd. Regelförenkling är en viktig utgångspunkt vid alla beslut om nationell utformning av stödet. Enligt information från finns det inom landsbygdsprogrammet möjlighet att arbeta för att stärka småskalig livsmedelsproduktion. Stöd kan sökas för kompetensutveckling och som projektstöd. En annan angelägen fråga för regeringen är ett gott djurskydd. Att behandla djuren väl är ett etiskt ansvar. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att de kommer arbeta kontinuerligt för att förbättra skyddet för djuren, såväl i som för djur utanför gränser, med tydliga krav på att djurhållningen ska ge djuren möjlighet att utöva sitt naturliga beteende och att beteendestörningar ska förebyggas. Regeringen kommer att fortsätta beredningen av betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) och har aviserat en proposition om en ny djurskyddslag till slutet av 2016. Ökad livsmedelsproduktion och vattendirektivet Vattendirektivet eller ramdirektivet för vatten (och rådets direktiv /60/EG) fastslår en ram för den europeiska gemenskapens vattenpolitiska samarbete. Direktivet trädde i kraft . Direktivet syftar till att etablera en ram för enhetliga regler på EU-nivå för skydd av europeiska vatten: sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten, men dock inte hav. Det handlar främst om att förbättra vattenrelaterat miljöarbete genom en gemensam lagstiftning för vatten. Bland annat försöker man minska föroreningar, främja hållbar vattenanvändning, förbättra tillståndet för existerande akvatiska ekosystem samt reducera effekterna av översvämningar Enligt klimat- och miljöminister (ip. 2014/15:575) är regeringens ambition och arbete starkt inriktat på att ge förutsättningar för ökad livsmedelsproduktion i . Det behövs av flera skäl. ett levande lantbruk som levererar mycket bra miljötjänster med öppna landskap, levande landsändar och levande byar. Men det handlar också om att i ett internationellt perspektiv ha ett ansvar, ett åtagande, att använda de jordbruksmarker som finns i till att producera livsmedel. av jordbruk kommer att vara svårare att bedriva i andra delar, inte minst i södra , med tanke på klimatförändringarna. De gör att det blir ett oerhört mycket svårare jordbruksklimat. Ett levande lantbruk och en stark livsmedelsförsörjning bygger på att ta väl vara på våra resurser, och därför menar klimat- och miljöministern att det är onödigt att måla upp bilden av att en god vattenkvalitet skulle stå i kontrast till att värna om en bra livsmedelsproduktion och en levande landsbygd. vattenkvalitet är grunden för företagen i de gröna näringarna och det tror ministern att de flesta i de gröna näringarna ser. Utskottet konstaterar att regeringen kommer att lansera en handlingsplan i form av en nationell livsmedelsstrategi för att stärka konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna. Denna ska som tidigare nämnts presenteras som en proposition . Utskottet noterar även att regeringen arbetar på att stävja den kris som framför allt mjölkbönderna befinner sig i samt att man ser gårdsstödet som en viktig inkomstkälla för jordbruksföretagare som ska vara stabil och förutsägbar. Som tidigare redovisats har tillsammans med andra medlemsstater och Europaparlamentariker påtalat för kommissionen vikten av en ny strategi för djurskydd och djurs välbefinnande för perioden –2019. Regeringen har även aviserat en proposition om en ny djurskyddslag till senare delen av 2016. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen fortsätter att arbeta på EU- nivån med djurskyddet. I likhet med regeringen anser utskottet att det inte finns en målkonflikt mellan ökad livsmedelsproduktion och en god vattenkvalitet. Det framhålls att en god vattenkvalitet snarare är en förutsättning och grund för ett levande lantbruk och en stark livsmedelsförsörjning. Utskottet föreslår att motionerna 2015/16:290 (M), 2015/16:1595 (M) och 2015/16:2429 (C) yrkandena 4–6 med det anförda och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet lämnas utan vidare åtgärd. Även motion 2015/16:1572 (M) föreslås lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förenklade regler för landsbygdsprogrammet och direktstöden, för småskaliga slakterier, enklare förprövning för djurstallar samt handläggning för miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Jämför reservationerna 7 (M, C) och 8 (SD). I kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 19 framförs att behöver arbeta för förenklade regler och generösare tolkningar för landsbygdsprogrammet och direktstöden även fortsättningsvis. I yrkande 24 framförs att regeringen ska verka för enklare förprövning av nya djurstallar och i yrkande 25 att regeringen ska verka för enklare handläggning för miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Motionärerna framför att det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner vad gäller miljön. Långsiktiga och målstyrda regelverk bör eftersträvas av myndigheterna. Enligt kommittémotion 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 12 bör reglerna för småskaliga slakterier förenklas. Motionärerna anser att småskaliga slakterier ger kortare djurtransporter, skapar arbetstillfällen, ökar utbudet av närproducerade livsmedel samt skapar en viktig infrastruktur för att stärka turism och s.k. gastroturism. Genom den avgiftssänkning som den förra regeringen införde har antalet småskaliga slakterier fördubblats. Motionärerna vill att ytterligare småskaliga slakterier ska kunna etableras och vill därför förenkla reglerna för detta. Enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) har fortsatt arbetet med att samordna regeringens arbete med att förenkla för företagen. Ett omfattande regelförenklingsarbete för jordbruksföretag har skett på EU-nivå . Den nya EU- kommissionären för jordbruk har satt förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken högt på agendan. har medlemsstaterna och EU- kommissionen tillsammans identifierat flera förslag till förenkling varav vissa redan har genomförts i kommissionens riktlinjer. Inför jordbruks- och fiskerådets möte anförde regeringen att de välkomnar att kommissionen uppmärksammar behovet att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen har bidragit med förenklingsförslag till både kommissionen och till det förra ordförandeskapet. Regeringen anser att det är viktigt att det förenklingsarbete som påbörjats ses som ett startskott på ett kontinuerligt arbete med att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken utan att göra avkall på miljökraven. kommissionären specifikt har efterfrågat förenklingsförslag som ryms inom den nuvarande politiken kan det redan nu finnas skäl att lyfta fram förenklingsfrågor för utvärdering och analys inför nästa jordbrukspolitiska Områden där regeringen ser utrymme för förenkling inom ramen för jordbrukspolitikens första pelare är t.ex. tvärvillkor, förgröning och Regeringen skulle vilja se större effekt av förenklingsarbetet och efterlyser därför fler förslag från kommissionen som i högre grad kan ge Regeringens intention är att aktivt delta i detta arbete. Regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken har genom reformen som genomfördes blivit krångligare i många delar. ansett att det finns skäl att påbörja ett arbete med analyser och utvärderingar inför kommande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. arbetet är bl.a. att ta fram förslag till en framtida gemensam jordbrukspolitik som kan bidra till att uppnå målen med livsmedelsstrategin. från ingår det även att arbeta med förenklingar. genomförde 2013 den s.k. Förenklingsresan tillsammans följt upp de 360 förenklingsförslag som samlades in från de företag som besöktes under den resan. Förenklingsförslagen har fördelats ut på berörda myndigheter och branschorganisationer för analys och genomförande. perioden –2014 har infört en gemensam kundtjänst för och länsstyrelserna, skapat elektroniska kundakter, infört samlade kundbilder för handläggare och utvecklat Mina sidor på nätet för Dessa förenklingsåtgärder syftar till att öka tillgängligheten och överblicken samt ge brukarna bättre service och leda till att det blir enklare och mer enhetligt att hantera stöden och mindre risk för fel. fortsätter att följa myndigheters och branschorganisationers arbete med de åtgärder som föreslogs under Förenklingsresan. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att det är viktigt att genomförandet och förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken är effektiv och enkel för både brukare och myndigheter. föreslagit att får extra resurser för detta – Förprövning innebär att på förhand prövar om stall, förvaringsutrymme eller hägn är godkänt utifrån djurskydds- och Krav på förprövning finns i 5 § djurskyddsförordningen. Både (SOU 2011:75) och Konkurrenskrafts- utredningen (SOU 2015:75) tar upp detta med förprövning. utredningen kommer fram till att kravet på förprövning av ny-, om- och tillbyggnad av djurstallar behövs för att förebygga djurskyddsproblem. anser att det primärt är företagarens ansvar att uppföra byggnader i enlighet med gällande normer och regler. Att ta bort kravet om förprövning skulle innebära en regelförenkling. Förprövningen kan emellertid vara en trygghet för den som ska investera det mångmiljonbelopp som byggnationen innebär. anser därför att ska titta närmare på detta. Betänkandena från dessa båda utredningar bereds inom både i samband med en proposition om en nationell livsmedelsstrategi och en proposition om en ny djurskyddslag. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2013/14:MJU1) att miljöprövningarna redan har förenklats på ett antal punkter. Bland annat har en reform av mark- och miljödomstolarna genomförts som syftar till att förenkla, samordna och effektivisera handläggning och domstolsprövning. Tillståndsprövningen har koncentrerats till tolv länsstyrelser för att åstadkomma en mer effektiv prövning och kortare handläggningstider. (SOU 2015:15) konstaterar att de krav som ställs i tillståndsärenden kostar både tid och pengar för företagen. Regelverken tillämpas även olika i olika delar av landet. Ett annat problem är att de långa handläggningstiderna kan verka hämmande på investeringsviljan. betänkande bereds inom . har haft i uppdrag från regeringen att förbättra förutsättningarna för de mindre slakterierna. –2010 öronmärktes av anslag för nedsättning av kontrollavgifterna. För perioden –2013 höjdes beloppet till . infördes även ett anslag om som har öronmärkts för att stärka livsmedelsföretagarnas konkurrenskraft genom en sänkning av avgifterna för den officiella kontrollen vid slakterier. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) skriver regeringen att avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll vid mindre slakterier och vilthanteringsanläggningar. Medlen har även kunnat användas för att finansiera kostnader för godkännandeprövning av mindre slakterier och vilthanteringsanläggningar. Samtliga slakterier och vilthanteringsanläggningar har fått avgiften nedsatt till strax över EU:s minimiavgifter. För anläggningar med planerad slakt under innebar nedsättningen att avgiften är på samma nivå som EU:s miniminivå, medan det för anläggningar med planerad slakt över innebar en avgift på 1,08 gånger EU:s minimiavgift. Utan nedsättningen skulle avgifterna per slaktat djur mångdubblas för mindre företag. Antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar fortsätter att öka. småskaliga slakterier, 2011 hade de ökat till 149 stycken och 2014 var siffran I regleringsbrev framgår, precis som , att ca av deras anslag ska användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen vid slakteri- och vilthanteringsanläggningar, varav ca är öronmärkta för Verksamheten med slakt är komplex och regleras av en omfattande lagstiftning vars syfte är att skydda folkhälsan. Reglerna för slakt och köttbesiktning är EU-harmoniserade i och rådets förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Grunden är att djur som ska bli livsmedel ska slaktas hygieniskt i en godkänd livsmedelslokal för att kunna släppas ut på har utvecklat köttkontrollen, vilket inneburit förenklingar för företagen. arbetar regeringen inom ramen för den översyn som pågår i EU för att få en moderniserad kontrollagstiftning. Regeringens ambition är att detta arbete ska leda till förändringar som kan effektivisera verksamheten ytterligare, medföra reducerade kontrollkostnader samt minskade administrativa bördor. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar aktivt med förenklingar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det pågår arbete både på EU-nivå och nationell nivå, vilket är positivt. Utskottet delar regeringens syn att det är viktigt med en jordbrukspolitik som är effektiv och enkel för både myndigheter och brukare utan att göra avkall på miljökraven. Olika utredningar, som bereds inom , har behandlat frågan om förenklingar av förprövning av djurstallar samt miljötillstånd. Utskottet noterar att dessa utredningar utgör underlag för regeringen i dess arbete med en proposition om en ny djurskyddslag och en proposition om en nationell livsmedelsstrategi som är aviserade till 2016. Utskottet konstaterar att regelverket kring slakt är omfattande och EU- harmoniserat med syfte att skydda folkhälsan. Det pågår en översyn av regelverket inom EU för att få en moderniserad köttkontroll där regeringen är pådrivande för flexibilitet och lättnad i administrativa bördor både för företag och myndigheter. Mot bakgrund av redovisningen ovan föreslår utskottet att motionerna 2015/16:2078 (SD) yrkandena 19, 24 och 25 och 2015/16:2603 (M) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. Kompetenskrav för tillsyn och kontroll Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att säkerställa myndigheters och kontrollanters kompetens. Jämför reservation 11 (SD). I kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 20 framhålls att kompetensen på myndigheter och bland de kontrollanter som utför kontroller behöver säkerställas. Det framförs att miljötillsynen genomsyras av en stor brist på rutin med låg kunskap om den faktiska verksamhet som ska kontrolleras, vilket i slutändan påverkar lantbrukaren. Det är därför viktigt att de som arbetar med miljö- och djurtillsyn har relevant kompetens för ändamålet. Vidare framförs att de som arbetar med djurskyddstillsyn av animalieproduktion bör ha egen yrkeserfarenhet av djurhållning. Den föregående regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera den statliga tillsynsvägledningen på miljöområdet. Bakgrunden var att det hade uppstått problem med bl.a. rollfördelningen mellan tillsynsvägledande myndigheter. Uppdraget redovisades till regeringen . I rapporten lämnades ett antal förslag för att förbättra förutsättningarna för de centrala myndigheternas och länsstyrelsernas tillsynsvägledning i syfte att stärka den operativa tillsynen. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) skriver regeringen att de förslag som Statskontoret lämnat om tillsynsvägledning enligt har mottagits positivt av en majoritet av remissinstanserna. Många framför dock att förutsättningarna för bemanning, ansvar och arbetsuppgifter för ett utvecklat Miljösamverkan samt dess finansiering behöver utredas ytterligare innan förändringar genomförs. Beredning pågår nu inom . Enligt Miljö- och arbetar myndigheterna ständigt med att stärka samsyn och kompetensutbyte- och utveckling. Ett exempel på det är tillsyns- och föreskriftsrådet som inrättades i samband med att trädde i kraft. Syftet med rådet är bl.a. att stärka samverkan mellan alla miljöbalksmyndigheter. Ett annat (mer operativt) samverkansorgan för tillsyn och tillsynsvägledning inom miljöbalksområdet är Miljösamverkan . Deltagare är länsstyrelser, , och Havs- och vattenmyndigheten. Målet är att samarbetet ska leda till en ökad samsyn mellan länsstyrelserna, ge en mer enhetlig hantering i tillsynsfrågor över landet samt stödja länsstyrelserna både i deras roll som tillsynsvägledare och som operativ tillsynsmyndighet. fick ett regeringsuppdrag som handlade om särskilda insatser för att få en effektiv miljötillsyn. analysera och genomföra särskilda insatser för att både stärka och effektivisera tillsynen och jordbruksföretagarens egenkontroll i syfte att minska Detta projekt avrapporterades och myndigheten arbetar med vidareutveckling av tillsynen utifrån denna rapport.