bet · H201NU11 · 2015-03-09 00:00:00 — Mot bakgrund av en patentpools karaktär av en frivillig överenskommelse mellan patenthavare för ett visst ändamål, att många universitet och högskolor tillhandahåller stöd för att underlätta licensiering av patenterade forskningsresultat samt utredningen av PRV:s framtida roll vill utskottet inte förorda att uttalar sig till regeringen i frågan. Därmed avstyrks motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) i de här aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionen om en översyn av upphovsrätten med hänvisning till pågående arbete både nationellt och på EU-nivå. I motion 2014/15:543 av Per Lodenius och (båda C) anförs att dagens upphovsrätt har halkat efter den tekniska utvecklingen och att det behövs ett system som garanterar att upphovsrättsinnehavarna får ersättning för sina verk och som också accepteras av de som skapat verken och de som tar del av dem. Motionären anser därför att det bör tillsättas en , där både utövare och användare finns med, som utreder upphovsrätten och föreslår ny lagstiftning. Motionsyrkanden om en översyn av upphovsrätten för att anpassa den till teknikutvecklingen har behandlats av utskottet såväl som (bet. 2012/13:NU21 och bet. 2013/14:NU15). I det tidigare betänkandet pekade utskottet på de lagändringar som gjorts i för att anpassa upphovsrätten med anledning av Infosoc-direktivet och WIPO-fördraget om upphovsrätt. Vidare konstaterades att arbetet med att modernisera EU:s upphovsrättslagstiftning fortsätter. Mot den bakgrunden fann utskottet inte något skäl att ta initiativ till en översyn. När det gäller det senaste arbetet på EU-nivå kan nämnas direktiv /28/EU om viss tillåten användning av herrelösa verk, dvs. upphovsrättsligt skyddade verk där rättighetshavaren är okänd eller inte går att nå. Direktivet ger bibliotek och arkiv möjligheter att digitalisera sådana verk och göra dem tillgängliga på internet. De nya bestämmelserna har genomförts i svensk lagstiftning och trädde i kraft (prop. 2013/14:206, bet. 2013/14:NU26). För att stimulera gränsöverskridande licensiering av musik och för att effektivisera och harmonisera förvaltningsorganisationernas verksamhet och deras funktion har det inom EU antagits ett direktiv (2014/26/EU) om kollektiv rättighetsförvaltning m.m. på upphovsrättsområdet. fick en särskild utredare (ämnesrådet ) i uppdrag att föreslå hur det nya EU-direktivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2014:30). Uppdraget ska redovisas . Enligt kommissionens meddelande om innehåll i den digitala inre marknaden, (KOM(2012) 789), ska kommissionen arbeta för moderna rambestämmelser om upphovsrätt. Utgångspunkten är att bestämmelserna om upphovsrätt ska förbli ändamålsenliga och främja en innovativ marknadspraxis för att garantera ett faktiskt erkännande och ersättning för rättighetsinnehavare, samt för att tillhandahålla hållbara incitament kreativitet, kulturell mångfald och innovation, öka urvalet av och öppna tillgången till lagliga erbjudanden för slutanvändare, tillåta att nya affärsmodeller uppstår och för att på ett mer effektivt sätt bidra till att bekämpa olagliga erbjudanden och piratkopiering. Ett offentligt samråd om en översyn av upphovsrättsreglerna genomfördes av kommissionen och frågan bereds nu vidare inom kommissionen. När det gäller kommissionens arbete kan det tilläggas att kommissionens ordförande i sina politiska riktlinjer tydliggör sin avsikt att från det att den nya kommissionen tillträtt genomföra steg för att modernisera upphovsrätten i ljuset av den digitala revolutionen och förändrade konsumentbeteenden. Liksom vid tidigare tillfällen då utskottet behandlat yrkanden om en översyn av upphovsrätten, (bet. 2013/14:NU15), kan utskottet konstatera att det pågår ett omfattande arbete på EU-nivå för att modernisera det upphovsrättsliga regelverket. Ett exempel är EU-direktiv /28/EU om viss tillåten användning av herrelösa verk som genomförts i svensk rätt , och som ger bibliotek och arkiv möjlighet att digitalisera och tillgängliggöra upphovsrättsligt skyddade verk där rättighetshavaren är okänd eller inte går att nå. arbetar en utredning med att föreslå författningsändringar för att genomföra EU-direktivet om kollektiv rättighetsförvaltning m.m. på upphovsrättsområdet (2014/26/EU). Direktivet syftar bl.a. till att uppmuntra och förenkla kollektiv gränsöverskridande licensiering av musikaliska verk för användning på internet på den inre marknaden. Utskottet vill även peka på det mer övergripande arbetet på EU-nivå för moderna rambestämmelser om upphovsrätt. Mot bakgrund av det pågående förändringsarbetet anser utskottet att det inte finns något skäl att ta initiativ till en översyn av upphovsrättslagstiftningen. Därmed avstyrks motion 2014/15:543 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om en översyn av reglerna om privatkopieringsersättning. Utskottet hänvisar dels till sina tidigare ställningstaganden då liknande motioner behandlats, dels till pågående arbete på EU-nivå. I motion 2014/15:2022 ifrågasätter (M) privatkopieringsersättningen och menar att det är orimligt att artister och skådespelare inom underhållningsbranschen ska få ersättning för att människor väljer att kopiera filmer och musik som lagligt köpts eller lagligt laddats ned på nätet. Motionären anför vidare att det efter ipredlagens ikraftträdande är straffbart att illegalt ladda ned upphovsrättsskyddat material och att det därmed inte längre finns någon grund för ett fortsatt användande av piratkopieringsersättning. En översyn av utsikterna för ett eventuellt avskaffande av lagen bör därmed vara aktuell. Utöver detta bör även rimligheten i att företag innehar rätten att driva in påtvingade avgifter ses över. Eftersom en stor del av all immaterialrättslagstiftning kommer från torde det enligt motionen dessutom vara skyldighet att aktivt driva denna typ av fråga på EU-nivå. I motion 2014/15:2231 av (M) anförs att det är självklart att upphovsmän ska få ersättning för sitt arbete, men att belägga lagringsmedier med avgifter för detta ändamål är förlegat. Enligt motionären tvingar den nuvarande lagstiftningen Copyswede att försöka utöka det avgiftsbelagda området i takt med att konsumtionsmönstren förändras hos befolkningen. Vidare undergrävs förtroendet för systemet när många av de produkter som är avgiftsbelagda används för andra syften än privatkopiering. Motionären anser därför att regeringen bör se över möjligheten att ta fram ett nytt modernt system i samråd mellan politiken, upphovsrättsinnehavarna och branschorganisationerna. Motionären argumenterar vidare för att det mot bakgrund av teknikutvecklingen bör finnas goda möjligheter att se över hur upphovsrättshavare kan ersättas utan att lägga dess kostnader på lagringsmediet. Syftet med privatkopieringsersättning är att kompensera upphovsrättsinnehavare för laglig kopiering för privat bruk och regleras i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). Ersättning betalas för anordningar som är ”särskilt ägnade” för framställning av kopior för privat bruk av ljud och rörliga bilder. Någon närmare specifikation av vilka lagringsmedier som ersättning ska utgå från finns inte och ytterst är det domstolarna som avgör vilka anordningar som ska omfattas av ersättningsskyldigheten. Rätten till ersättning är relaterad till skyddade verk som har sänts ut i ljudradio eller television eller som har getts ut på anordningar genom vilka de kan återges. Den näringsidkare som tillverkar eller importerar lagringsmediet är skyldig att betala ersättning. Ersättningen betalas till organisationen som företräder upphovsmännen. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden som de här aktuella. 2011/12:NU9) anförde utskottet bl.a. att ersättning till upphovsmän för den lagliga privatkopiering som sker ser olika ut i de olika medlemsstaterna i EU och att en lösning av konkurrensskäl bör sökas på EU-nivå. 2013/14:NU15) konstaterade utskottet att frågan om privatkopieringsersättning är föremål för en översyn på EU-nivå och innefattas i kommissionens offentliga samråd om upphovsrätt och den inre marknaden. Samrådet avslutades och frågan bereds nu vidare i kommissionen inom ramen för arbetet med en översyn av upphovsrätten. 2013/14:NU15) avstyrkte ett enhälligt utskott liknande motionsyrkanden som de som behandlas i detta avsnitt. Utskottet har i denna fråga tidigare anfört att ersättning till upphovsmän för den lagliga privatkopiering som sker ser olika ut i de olika medlemsstaterna i EU och att en lösning av konkurrensskäl bör sökas på EU-nivå. Som nämnts i det föregående har frågan varit en del av kommissionens offentliga samråd om upphovsrätt och den inre marknaden som genomfördes –och frågan är en del av det övergripande arbetet på EU-nivå för moderna rambestämmelser om upphovsrätt. Därmed avstyrks motionerna 2014/15:2022 (M) och 2014/15:2231 (M). Utskottets förslag i korthet avstyrker motionen om lagstiftningen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. Utskottet hänvisar till den genomförda utvärderingen av lagstiftningen samt sitt tidigare ställningstagande då liknande motionsyrkanden behandlats. I motion 2014/15:2124 av (SD) anförs att lagstiftningen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område innebär att företag och organisationer kan bedriva brottsbekämpning. Rättighetsinnehavare som ofta råkar vara stora mediebolag kan exempelvis spåra personer som anses syssla med fildelning av upphovsrättsskyddat material. Motionären anser att det inte är rimligt att eventuella mål hanteras som civilmål där den enskilde medborgaren sätts i en mycket ogynnsam situation, eftersom den svarande själv får stå för alla rättegångskostnader. Det civilrättsliga sanktionsdirektivet (även kallat Ipred-direktivet) syftar till att närma medlemsstaternas lagstiftning till varandra när det gäller att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter för att på så sätt uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden. beslutade (prop. 2008/09:67, bet. 2008/09:NU11) att anta de lagändringar som följer av direktivet. Lagändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att domstolarna har fått möjlighet att ålägga vissa aktörer att ge rättighetshavaren information om intrångsgörande varors och tjänsters ursprung och distributionsnät (s.k. informationsföreläggande). Genom införandet av informationsföreläggande skapades en möjlighet för domstolarna att ålägga en internetleverantör att ge rättighetshavaren informa-tion om vem som har det abonnemang som har använts för att begå ett intrång via internet. Vid genomförandet av Ipred-direktivet aviserade regeringen en utvärdering av regelverket. Utvärderingen blev föremål för ett tillkännagivande till regeringen om inriktningen på och redovisningen av densamma. gav regeringen en särskild utredare (dåvarande kammarrättslagmannen ) i uppdrag att redovisa och utvärdera tillämpningen av bestämmelserna om skyddet av immateriella rättigheter på internet (dir. 2009:68). Uppdraget redovisades i betänkandet Utvärdering av IPRED-lagstiftningen (SOU 2012:51). redovisade muntligen resultatet av utvärderingen för utskottet. Liknande motionsyrkanden har behandlats och avstyrkts av utskottet . Utskottet har då påmint om den särskilda utredarens redovisning och utvärdering av tillämpningen av bestämmelserna som genomfördes efter tillkännagivande (SOU 2012:51). Utskottet behandlade liknande yrkanden (bet. 2013/14:NU15) och fann då inga skäl att frångå vad det tidigare anfört då motsvarande förslag behandlats av . Inga reservationer framfördes. Utskottet vill inledningsvis påminna om att genomförandet av det civilrättsliga sanktionsdirektivet i svensk rätt (prop. 2008/09:67) följdes av att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att redovisa och utvärdera tillämpningen av bestämmelserna om skyddet av immateriella rättigheter på internet. Utskottet uttalade sitt stöd för denna utvärdering och framförde synpunkter på utvärderingens inriktning och redovisning (bet. 2008/09:NU11). biföll utskottets förslag. Uppdraget redovisades (SOU 2012:51 Utvärdering av IPRED-lagstiftningen) och redovisade resultatet för utskottet. Ett likalydande motionsyrkande som i motion 2014/15:2124 (SD) avstyrktes av utskottet (bet. 2013/14:NU15). Utskottet anser inte att det finns något skäl att frångå vad det tidigare anfört då motsvarande förslag behandlats av . Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2014/15:2124 (SD). Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar, punkt 2 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 10 och 16. Vi vill inledningsvis poängtera betydelsen av att den tekniska utveckling och innovation som sker i kan tas till vara för fler jobb och ökad välfärd. De immaterialrättsliga regelverken spelar en viktig roll i detta sammanhang. Att de kan användas för att skydda och utnyttja uppfinningar och innovationer på ett effektivt sätt är en aspekt på denna fråga. En annan är att de offentliga stödsystemen är ändamålsenligt utformade och kan bidra till ett växande och starkare näringsliv. Det uppdrag som den förra regeringen gav till PRV och att genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom ett förbättrat offentligt stöd för hanteringen av immateriella tillgångar har varit betydelsefullt. Myndigheterna har i sin slutrapport lämnat ett antal rekommendationer för att långsiktigt nå målet med uppdraget. Vi noterar att regeringen förlängt uppdraget med slutredovisning men vill påtala behovet av att regeringen följer myndigheternas arbete regelbundet och har beredskap att justera inriktningen på uppdraget om det skulle finnas anledning till detta. Det är därutöver viktigt att regeringen överväger behovet av ökade resurser för arbetet. Att effektivisera licensieringen av patenträttigheter genom statliga insatser, t.ex. genom en patentpool vid PRV, kan vara ett sätt att dra nytta av de affärsmässiga möjligheter som uppstår från satsningar på forskning och utveckling. Den verksamhet som bedrivs av olika lärosäten i landet för att stödja en kommersialisering av forskningsresultat är viktig och bör kunna tjäna som utgångspunkt och inspiration för en bredare analys av möjligheterna att etablera en mer koncentrerad statlig insats på detta område. En nationell organisation som tillhandahåller stöd för licensiering av patenträttigheter kan bli ett betydelsefullt verktyg också för enskilda företag som är involverade i teknikutveckling och innovation under förutsättning att den präglas av hög kompetens inom affärsutveckling. Den bör också syfta till att komplettera befintliga licensieringsverksamheter, framför allt hos universitet och högskolor, och medge flexibilitet för patentinnehavarna. Mot bakgrund av att PRV:s framtida roll är föremål för utredning är det lämpligt att gå vidare med en närmare analys av frågan om staten ska ta fortsatta steg för att effektivisera utlicensieringen av patent. bör därför uppmana regeringen att gå vidare i enlighet med vad som anförs i motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD). Därmed tillstyrks den nämnda motionen i de här berörda delarna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:343 av m.fl. (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomgång av i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder samt vissa näraliggande frågor. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter att väcka åtal för patentintrång. 2014/15:362 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av handläggningstiderna hos . 2014/15:472 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av skydd för uppfinnare. 2014/15:543 av Per Lodenius och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en med uppdrag att utreda upphovsrätten och föreslå ny lagstiftning på området. 2014/15:1417 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet att stödja små och medelstora företag vid patenttvister. 2014/15:2022 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till översyn av privatkopieringsersättning och privatkopieringsavgift. 2014/15:2124 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU arbeta för att riva upp lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. 2014/15:2231 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av lagen om privatkopieringsersättning. 2014/15:2885 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av omfattningen av det rättsliga skydd som finns för patenterbarhet av biotekniska uppfinningar. 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD): 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka företagens affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar genom ett fortsatt uppdrag till och . 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera behovet av en patentpool i anslutning till för att effektivisera utlicensieringen av patent.