bet · H201UbU11 · 2015-04-24 00:00:00 — behandlar i detta betänkande 175 motionsyrkanden om skolväsendet från den allmänna motionstiden /15. Motionerna handlar bl.a. om skolpolitik och skolreformer, trygghet och studiero, tioårig grundskola, betyg, samverkan mellan skolor, skolans värdegrund, nationella prov, huvudmannaskap, fristående skolor, val av skola, tillsyn, läraryrket, legitimation, fortbildning, skolledare, elevhälsan, idrott, vissa undervisningsämnen, lärande för hållbar utveckling, entreprenöriellt lärande, sex- och samlevnadsundervisning, arbetsmiljö, kränkande behandling och diskriminering, skolmat, skolbibliotek, digitalt lärande samt studie- och yrkesvägledning. Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden två tillkännagivanden till regeringen: dels att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme, dels att regeringen ska återkomma med förslag om en tioårig grundskola. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande rätt, aviserade och beslutade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder, pågående arbete och överenskommelsen om målstyrning och utvärdering i . I betänkandet finns 41 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, FP och KD), 2 motivreservationer (V) samt ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Idrott och fysisk aktivitet Lärande för hållbar utveckling Genuspedagogik samt sex- och samlevnadsundervisning Kränkande behandling och diskriminering 1.Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (C) 2.Trygghet och studiero, punkt 2 (SD) 3.Skriftligt ordningsomdöme, punkt 3 (S, MP, V) 4.Skriftligt ordningsomdöme, punkt 3 (SD) 5.Tioårig grundskola, punkt 4 (S, MP, V) 6.Betyg, punkt 5 (SD) 7.Betyg, punkt 5 – motiveringen (V) 8.Samverkan mellan skolor, punkt 6 (SD) 9.Skolans värdegrund, punkt 7 (SD) 10.Huvudmannaskap, punkt 9 (SD) 11.Huvudmannaskap, punkt 9 (C) 12.Huvudmannaskap, punkt 9 (V) 13.Huvudmannaskap, punkt 9 (FP) 14.Fristående skolor, punkt 10 (M, C, FP, KD) 15.Fristående skolor, punkt 10 (SD) 16.Fristående skolor, punkt 10 – motiveringen (V) 17.Mottagande av elever, punkt 11 (SD) 18.Mottagande av elever, punkt 11 (C) 19.Mottagande av elever, punkt 11 (V) 20.Val av skola, punkt 12 (M, C, FP, KD) 21.Tillsyn, punkt 13 (C) 22.Karriäranställning m.m., punkt 14 (C) 23.Karriäranställning m.m., punkt 14 (KD) 24.Läraryrket, punkt 15 (M, C, FP, KD) 25.Fortbildning, punkt 17 (M) 26.Fortbildning, punkt 17 (C) 27.Utveckling av elevhälsan, punkt 19 (M, C, FP, KD) 28.Elevhälsogaranti, punkt 20 (KD) 29.Samverkan i elevhälsoarbetet, punkt 21 (M) 30.Samverkan i elevhälsoarbetet, punkt 21 (C) 31.Antal undervisningstimmar i idrott, punkt 23 (M, C, FP, KD) 32.Fysisk aktivitet i skolan, punkt 24 (M) 33.Fysisk aktivitet i skolan, punkt 24 (SD) 34.Fysisk aktivitet i skolan, punkt 24 (C) 35.Lärande för hållbar utveckling, punkt 27 (M) 36.Lärande för hållbar utveckling, punkt 27 (SD) 37.Uppföljning av lärande för hållbar utveckling, punkt 28 (M, C, FP, KD) 38.Entreprenöriellt lärande, punkt 29 (C) 39.Genuspedagogik, punkt 30 (SD) 40.Kränkande behandling och diskriminering, punkt 33 (FP) 41.Skolmat, punkt 34 (SD) 42.Skolbibliotek, punkt 35 (FP) 43.Digitalt lärande, punkt 36 (C) Skriftligt ordningsomdöme, punkt 3 (SD) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:1202 av (KD), 2014/15:1418 av m.fl. (S), 2014/15:1649 av (KD), 2014/15:1761 av (M), 2014/15:1935 av och (S), 2014/15:2045 av och (S), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 7 och 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 1 (C) 2014/15:1039 av (SD) och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 2 (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. 2014/15:2837 av m.fl. (M, FP, C, KD) och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 3 (S, MP, V) Reservation 4 (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om en tioårig grundskola. Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 1 och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 15. Reservation 5 (S, MP, V) 2014/15:1699 av (KD), 2014/15:1918 av (M), 2014/15:2245 av (M), 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 14 samt 2014/15:2836 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 3. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) – motiveringen 2014/15:1781 av och (C) och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10. Reservation 8 (SD) 2014/15:283 av (M), 2014/15:1034 av och (SD), 2014/15:1731 av Arhe Hamednaca m.fl. (S), 2014/15:2606 av och (SD) yrkande 4, 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkandena 22, 24, 25 och 29 samt 2014/15:2939 av m.fl. (SD). Reservation 9 (SD) 2014/15:1535 av (M), 2014/15:2006 av (KD), 2014/15:2412 av Finn och (M), 2014/15:2760 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 37. 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:1830 av m.fl. (FP), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 5 och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Reservation 13 (FP) 2014/15:23 av (FP) yrkande 4, 2014/15:158 av (M), 2014/15:2838 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 2–6, 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 27–29, 2014/15:2874 av (M) yrkandena 6 och 7, 2014/15:2943 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2014/15:2950 av m.fl. (SD) och 2014/15:2997 av m.fl. (SD). Reservation 14 (M, C, FP, KD) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) – motiveringen 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 1, 2014/15:2457 av i (C) yrkandena 4 och 6, 2014/15:2874 av (M) yrkande 5 och 2014/15:2943 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) 2014/15:2838 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 1 och 7 samt 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 26 och 30. Reservation 20 (M, C, FP, KD) 2014/15:379 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:588 av (M), 2014/15:892 av (M) yrkande 1, 2014/15:1921 av (M) och 2014/15:2457 av i (C) yrkandena 8 och 11. Reservation 21 (C) 2014/15:856 av (KD), 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:2457 av i (C) yrkande 9. Reservation 22 (C) Reservation 23 (KD) 2014/15:196 av (FP), 2014/15:198 av (FP), 2014/15:892 av (M) yrkande 3, 2014/15:1118 av och (SD), 2014/15:1122 av (SD), 2014/15:1920 av (M), 2014/15:2487 av och (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 34, 38 och 39. Reservation 24 (M, C, FP, KD) 2014/15:35 av (SD), 2014/15:1120 av m.fl. (SD), 2014/15:1203 av (KD) yrkande 2 och 2014/15:1692 av (M). 2014/15:33 av (SD), 2014/15:380 av (M) yrkande 3, 2014/15:891 av (M), 2014/15:893 av (M), 2014/15:2181 av m.fl. (S), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 10, 2014/15:2474 av (M) och 2014/15:2858 av (S). Reservation 25 (M) Reservation 26 (C) 2014/15:587 av (M), 2014/15:1124 av (SD), 2014/15:1300 av (SD) och 2014/15:2550 av (M). 2014/15:1412 av m.fl. (S), 2014/15:2380 av (M) och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 32. Reservation 27 (M, C, FP, KD) 2014/15:1865 av (KD), 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2014/15:2247 av (M). Reservation 28 (KD) 2014/15:1179 av (S), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 13 och 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 29 (M) Reservation 30 (C) 2014/15:773 av (FP). Antal undervisningstimmar i idrott 2014/15:119 av (M), 2014/15:147 av (M), 2014/15:270 av (M), 2014/15:1493 av (M), 2014/15:1906 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2014/15:2758 av m.fl. (M, FP, C, KD) och 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 17. Reservation 31 (M, C, FP, KD) Fysisk aktivitet i skolan 2014/15:291 av (M), 2014/15:1368 av (MP), 2014/15:1479 av och (M), 2014/15:1841 av (M), 2014/15:1845 av (M), 2014/15:2271 av och (M), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 12, 2014/15:2664 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 32 (M) Reservation 33 (SD) Reservation 34 (C) Idrott i skolan för barn med funktionsnedsättning 2014/15:586 av (M). 2014/15:107 av (M), 2014/15:380 av (M) yrkande 1, 2014/15:1033 av och (SD), 2014/15:1701 av (KD), 2014/15:1705 av (M) och 2014/15:2860 av (S). Lärande för hållbar utveckling 2014/15:442 av (S), 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 35 (M) Reservation 36 (SD) Uppföljning av lärande för hållbar utveckling 2014/15:1325 av (M). Reservation 37 (M, C, FP, KD) 2014/15:156 av (M), 2014/15:378 av (M) yrkande 1, 2014/15:1784 av (M), 2014/15:2011 av (M), 2014/15:2381 av (M) och 2014/15:2457 av i (C) yrkande 14. Reservation 38 (C) 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 39 (SD) 2014/15:2668 av och (SD) yrkandena 1 och 3. 2014/15:1975 av (MP) yrkande 4. Kränkande behandling och diskriminering 2014/15:177 av (C), 2014/15:438 av (S), 2014/15:894 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1301 av (SD), 2014/15:1468 av och (M), 2014/15:2313 av (KD) yrkande 1 och 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 3. Reservation 40 (FP) 2014/15:1846 av (M), 2014/15:2002 av (M) och 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 28. Reservation 41 (SD) 2014/15:1720 av m.fl. (FP). Reservation 42 (FP) 2014/15:380 av (M) yrkande 2, 2014/15:582 av (M), 2014/15:1749 av (S), 2014/15:2145 av (S) och 2014/15:2457 av i (C) yrkande 1. Reservation 43 (C) 2014/15:263 av (M), 2014/15:591 av (M), 2014/15:1229 av (M) yrkande 2, 2014/15:1703 av (KD) och 2014/15:2653 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (V), (KD), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utbildningsutskottet 175 motionsyrkanden om skolväsendet från allmänna motionstiden /15. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. informerades av generaldirektör , , om bl.a. Matematiklyftet och av m.fl., (U 2014:05), om direktiven angående tioårig grundskola. Utskottet informerades av utvärdering (IFAU) om rapporten , skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Vidare informerades utskottet om förskoleklassen av generaldirektör och enhetschef , båda , och av utbildningsminister . Utskottet höll en öppen utfrågning om idrott och hälsa i skolan. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och huvudmän. I det här betänkandet behandlas främst skolformsövergripande och viktiga principiella frågor. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden från allmänna motionstiden /15 som rör specifika skolformer i egna betänkanden: betänkande 2014/15:UbU8 om förskolan, 2014/15:UbU9 om och fritidshemmet, betänkande 2014/15:UbU10 om gymnasieskolan och 2014/15:UbU12 om vuxenutbildningen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tilläggsbelopp, projektmedel för utveckling av skolan, styrning av resurser till skolan, skolforskning och distansundervisning. Jämför reservation 1 (C). Styrning av skolans resurser I motion 2014/15:1202 av (KD) begär motionären en översyn av tillämpningen av reglerna om tilläggsbelopp i kommunerna. Motionären hänvisar till den förra alliansregeringens förslag om att skollagen ska tydliggöras så att det framgår att tilläggsbeloppet syftar till att barn med inlärningssvårigheter får förutsättningar att nå målen för utbildningen och att fullgöra sin skolgång. Motionären anser att det behövs en övergångslösning så att barn i behov av särskilt stöd ska få tillgång till de resurser de behöver och också har rätt till. I motion 2014/15:1649 av (KD) anser motionären att man ska utreda möjligheten till en mer jämlik fördelning av projektmedel för utveckling av skolan lokalt. Motionären framför att det oftast är stora kommuner som ansöker om sådana projektmedel och att övriga kommuner eller huvudmän upplever att de är för små för att kunna orka driva ett tillfälligt projekt. Detta gör att de områden som kanske är i störst behov av utveckling halkar efter ytterligare. Motion 2014/15:1418 av m.fl. (S) behandlar frågan om behovet av minskade elevgrupper i skolan. Motionärerna anser att det behöver anställas fler speciallärare och specialpedagoger för att därmed öka jämlikheten i skolan. Resurser måste enligt motionärerna styras till de skolor som har svårast förutsättningar. Enligt motion 2014/15:1935 av och (båda S) är det nödvändigt att skolan tillförs mer resurser av staten för att fler elever ska nå målen i och viktigt att skolan har en helhetsbild när man söker lösningar för varje enskild elev. Motion 2014/15:1761 av (M) behandlar frågan om att fortsätta reformera den svenska skolan. Enligt motionären är en bra skola en förutsättning för att alla människor ska få en bra start i livet och en chans att utveckla sina förmågor. För att nå dit måste reformeringen av skolan fortsätta. I motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 7 begärs att ska få ett tydligare uppdrag att arbeta för att skolutveckling ska bygga på forskning och beprövad erfarenhet. Motionären anser att det är viktigt att det genomförs forskning kring skola och lärande av både forskare med koppling till läraryrket och andra forskardiscipliner. Enligt motionären måste man för att nå högre kunskapsresultat prioritera det som gör skillnad och har stöd i forskning och beprövad erfarenhet. Motion 2014/15:2045 av och (båda S) behandlar behovet av att tillsätta en nationell skolkommission med framstående forskare och företrädare för professionen och arbetslivet. bör enligt motionärerna föra en dialog med bl. a. lärare och elever. I partimotion 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkande 14 framhåller motionärerna att man ska säkra kvaliteten på undervisningen i hela vårt land. Motionärerna vill underlätta för distansundervisning och uttalar att ett digitalt lärande ökar möjligheterna till distansutbildning och bidrar till att utbildning blir tillgängligt i hela landet. Om behöriga lärare saknas i en skola kan en lärare från en annan skola genomföra undervisningen med hjälp av modern teknik. Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 9 § skollagen (2010:800) anges att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Begreppet ”likvärdig” innebär inte att utbildningen ska vara likformig i betydelsen likadan utan att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Hur verksamheten ska utformas för att nå de fastställda målen kan variera beroende på lokala behov och förutsättningar. (Se prop. 2009/10:165 s. Principen om rätten till likvärdig utbildning kommer även till uttryck i 1 kap. 4 § andra stycket skollagen. Där anges att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. I förarbetena till paragrafen anges att avsikten med dessa formuleringar är att uppmärksamma det ansvar huvudmännen och professionen har för att vid resursfördelning, organisation och val av metoder och arbetssätt anpassa verksamheten till barns och elevers skilda förutsättningar och behov (se prop. 2009/10:165 s. 221 f). Även i läroplanerna uttrycks att kravet på likvärdighet i utbildningen innebär att resurser ska fördelas efter barns och elevers olika förutsättningar och behov. I bl.a. läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet anges att en likvärdig utbildning inte innebär att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika samt att hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov (SKOLFS 2010:37, Lgr 11). Huvudmannens ansvar för utbildningen framgår av 2 kap. 8 § skollagen, där det sägs att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar. Skollagen förtydligades med att kommunerna ska fördela resurser till utbildning efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a §). Att resurserna viktas och fördelas utifrån dessa grunder är enligt vad regeringen uttalade i förarbetena till paragraferna ett mycket viktigt instrument för att kunna uppnå likvärdighet i utbildningen och en viktig förutsättning för att eleverna ska nå utbildningens mål (se prop. 2013/14:148 s. 19). En sådan åtgärd innebär enligt regeringen varken någon utökning av kommunernas skyldigheter eller något steg mot en ändrad ansvarsfördelning. Det förtydligades också att rektorn och förskolechefen har ansvar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 10 §). Detta motiverades av regeringen med att ett sådant förtydligande innebär att regleringen blir heltäckande och på ett tydligt sätt uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. Bidrag till enskilda huvudmän I skollagen finns det övergripande regler om de bidrag som en hemkommun ska lämna till en enskild huvudman för varje elev vid en förskoleenhet eller skolenhet för bl.a. , fritidshemmet och gymnasieskolan. Bidraget till enskilda huvudmän lämnas i första hand i form av ett grundbelopp och vissa fall som ett tilläggsbelopp (se t.ex. 10 kap. 37–39 §§ skollagen). Grundbeloppet ska bestämmas på samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna och ska ge ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Tilläggsbeloppet lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) finns mer preciserade regler om bidrag till fristående huvudmän. Med tilläggsbelopp avses enligt 14 kap. 8 § skolförordningen bl.a. ersättning för assistenthjälp samt anpassning av lokaler eller andra extraordinära stödåtgärder som inte har anknytning till den vanliga undervisningen. uttalade i ett avgörande att en förutsättning för att tilläggsbelopp ska kunna lämnas är att eleven har ett omfattande behov av särskilt stöd som inte är förknippat med undervisningssituationen (se HDF 2012 ref. 46). I promemorian Vissa skollagsfrågor – Del 2 (U2014/5176/S) från () föreslås att det ska förtydligas i skollagen att tilläggsbelopp för särskilt stöd ska vara individuellt utformat utifrån barnets eller elevens behov. Tilläggsbeloppet ska syfta till att eleven får förutsättningar att nå målen för utbildningen. För förskolan ska tilläggsbeloppet syfta till att målen för utbildningen nås. Det föreslås också att det i skolförordningen och i gymnasieförordningen ska anges att med tilläggsbelopp för särskilt stöd avses, utöver ersättning för extraordinära stödåtgärder som inte har anknytning till den vanliga undervisningen, också ersättning för sådana extraordinära stödåtgärder som riktas till barn och elever med stora inlärningssvårigheter. I promemorian framgår att det genom de föreslagna ändringarna bör stå klart för var och en att det är tillräckligt att åtgärderna krävs för att eleven ska kunna fullgöra sin skolgång. Promemorian har remissbehandlats. Frågan bereds av (). redovisar i sin rapport statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? (RiR 2014:25) en granskning av om fyra specialdestinerade statsbidrag på skolområdet bidrar till det övergripande målet om likvärdighet för eleverna eller inte. De bidrag som ingår i granskningen är Lärarlyftet II, Matematiklyftet, Karriärsteg och Arbetsplatsförlagt lärande. övergripande slutsats är att systemet med specialdestinerade statsbidrag på skolområdet inte fungerar tillräckligt effektivt och inte i tillräckligt hög grad bidrar till en likvärdig utbildning för eleverna. Såsom de granskade bidragen är utformade gynnar de inte ett deltagande av de huvudmän och skolor som relativt sett bäst behöver insatserna med utgångspunkt i kunskapsresultaten. analys vid jämförelser som innefattar dels resultat på olika betygsnivåer, dels de olika bidragen, visar att skolor som har låga kunskapsresultat i årskurs 9 generellt tar emot statliga bidrag i mindre utsträckning än skolor med höga kunskapsresultat. rekommendation till regeringen är bl.a. att regeringen bör överväga om de specialdestinerade statsbidragen ska utformas och riktas till de skolor och huvudmän som är i större behov av statliga bidrag. Regeringen beslutade att överlämna en skrivelse till med anledning av granskningsrapporten (skr. 2014/15:106). Regeringen uttalar att den avser att i dialog med huvudmännen verka för att staten i ökad utsträckning fördelar medel efter bl.a. socioekonomiska parametrar, vilket behöver ske med beaktande av eventuella förändringar i det kommunala utjämningssystemet, och instämmer i rekommendation att förordningar som reglerar statsbidrag bör utformas så att de inte missgynnar huvudmän med små administrativa och ekonomiska resurser. Enligt 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och erfarenhet. I förarbetena till skollagen framgår att de nationella styrdokumenten ger läraren utrymme att välja innehåll och metoder för att nå målen och att detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt genom att kritiskt granska, att pröva och att sätta enskilda faktakunskaper i ett sammanhang. Arbetet i skolan med att välja innehåll och metod och att värdera resultatet ska därför präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet (se prop. 2009/10:165 s. 223 f). ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse genom att bl.a. sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning och svara för andra nationella utvecklingsinsatser inom prioriterade områden (se 4 § förordningen [2011:555] med instruktion för ). uppger på sin webbplats att myndigheten har som mål att öka kunskapen om forskning hos rektorer och lärare, så att de kan dra nytta av och använda forskningsresultaten i praktiken. samarbetar med olika universitet och högskolor där forskningen bedrivs. Den förra regeringen tillsatte ett utbildningsvetenskapligt råd (se pressmeddelande från ). Syftet är att regeringen ska kunna samråda med rådet i skolfrågor. Rådet består av forskare från olika vetenskapliga discipliner med anknytning till skolan. Regeringen meddelade att en skolkommission ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (se pressmeddelande , och dir. 2015:35). Förslagen ska bl.a. utgå från slutgiltiga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola och ska fokusera på förskoleklassen, och gymnasieskolan. Kommissionen ska lämna förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden samt redovisa en tidsplan för sitt fortsatta arbete . Uppdraget ska slutredovisas . Den nya myndigheten inledde sin verksamhet .