bet · H301UbU1 · 2015-12-11 00:00:00 — vill stimulera och stödja som en världsledande forskarnation. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap. satsar totalt mer än regeringen på olika forskningsinitiativ inom utgiftsområde 16 . Till detta kommer satsningar inom andra utgiftsområden. vill särskilt satsa på disciplinerna informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknologi, mineralogi och geovetenskap och anslår för detta. Anslag inom utgiftsområde 16 (C) (C) anför: vision är att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för detta är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation och en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt med ekologisk balans. Genom vår politik vill vi skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet, dels genom ett ökat välståndsskapande som medger mer resurser till skola, vård och omsorg, dels genom att dessa resurser används bättre. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Viktiga steg togs för att lätta skattebördan och minska regleringarna. Över 300 000 nya arbetstillfällen skapades och utanförskapet minskade med drygt 200 000 personer, som den gröna omställningen accelererade. När den nu långa internationella krisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att skapa maximalt med jobb under den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och regleringar av växande företag riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen. De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de som drabbas hårdast. behöver en förnyad ekonomisk politik. har i partimotion 2015/16:3223 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 16 som förordas i kommittémotion 2015/16:3159. anser att det finns behov av att se över möjligheten att inrätta ett nationellt . Svenska lärare får enligt kvantitativt mindre kompetensutveckling än lärare i andra länder. Jag vill säkerställa och finna system för att lärare fortlöpande får kompetensutveckling, med fokus på kollegialt lärande, undervisningsskicklighet och de ämneskunskaper som läraren behöver. Jag vill därför ta inspiration av förslag om och inrätta ett sådant i . Jag ser ett stort behov av ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och fortbildas och ett nationellt institut skulle vara ett steg i rätt riktning. Utöver ett nationellt institut vill jag införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti för lärare och skolledare. En sådan garanti stärker lärarens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utveckla sig i sin profession. Alliansen föreslog en utbyggnad av karriärtjänsterna som regeringen tyvärr har tagit bort. Jag anser att det finns ett behov av att se över möjligheten till fler karriärvägar för lärare som ger högre lön. I de länder där man presterar högt i internationella mätningar har lärarna högre löner än i och tydligare karriärmöjligheter. har relativt låga lärarlöner men är däremot ett av de som har en lärartäthet i över genomsnittet. Jag vill i stället för mindre klasser i höja lärarnas kompetens då läraren är den mest avgörande faktorn för elevens framgång. Att satsa på sin yrkesroll och höja sin kompetens ska löna sig. Lönen borde vara starkare knuten till kompetens – bra lärare ska ha bra betalt. Karriärvägarna ska vara tydliga och därför vill jag bl.a. utöka antalet förstelärare som i sin tjänst ska handleda och coacha nyexaminerade lärare samt öppna upp för tjänster som kombinerar undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning och samarbete på universitetsnivå. Därutöver anser jag att man bör se över möjligheten att duktiga lärare som arbetar på skolor i utanförskapsområden får mer betalt. Ska vi höja resultaten ska de skickligaste lärarna finnas på de skolor som har störst utmaningar. För dessa reformer tillför 2016, 2017, 2017 och 2019. Alla elever har rätt till en skolgång som är anpassad efter elevens förutsättningar, oavsett om eleven har svenska eller något annat språk som modersmål. Landets kommuner måste ges möjlighet att erbjuda en bra skolgång för nyanlända elever . En snabb inlärning av svenska är nyckeln till det svenska samhället och det svenska skolsystemet. Nyanlända barn ska därför ges tillräckligt stöd för att snabbt lära sig språket genom förberedande introduktionsklasser med intensiv språkundervisning i svenska. anser att det ska införas ett nytt anslag som uppgår till 2016 och beräknas uppgå till därefter för finansieringen av intensivkurserna. Det bör införas obligatorisk läxhjälp och kommunerna bör kompenseras för detta. De som regeringen fört till utgiftsområde 16 för att finansiera läxhjälp ska därför ska återföras till utgiftsområde 25. vårändringsbudget föreslog regeringen att tioårig grundskola inte bör införas. Jag anser alltjämt att tioårig grundskola bör införas och därför avvisar jag regeringens förslag att inte genomföra fortbildning av förskollärare inom satsningen tioårig grundskola. Dock bör genomförandet läggas längre fram än tidigare planerat. För att finansiera genomförandet tillförs 2016, 2017, 2018 och 2019. För fortbildning av förskollärare tillförs 2017, 2018 och 2019. Tyvärr händer det alldeles för lite inom området för digital skolutveckling i . Det är oroande. Jag vill därför att ska få i uppdrag att ta fram en nationell strategi för skolans digitalisering. I en sådan strategi bör olika delar ingå, bl.a. hur bättre kunskapsresultat kan nås genom att låta elever använda digitala läromedel i sitt arbete, vilken kompetens som krävs för att varje skola ska kunna utveckla den digitala infrastrukturen på skolan och vilka nya typer av kunskaper rektorer och andra skolledare behöver för att leda digitaliserade skolor. Fjärrundervisningen är avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. Genom fjärrundervisning kan fler elever bli undervisade av skickliga och kompetenta lärare. Jag anser att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga huvudmän. Genom fjärrundervisning skulle lärares kompetens kunna nyttjas över hela landet och lärare skulle kunna fördela sin tjänstgöringstid på flera skolor utan att själva behöva åka mellan de olika skolorna. Fjärrundervisning stärker likvärdighetens samt ökar kvaliteten och tillgängligheten. Mot den bakgrunden kan därför regeringens satsning på en försöksverksamhet med och utvärdering av fjärrundervisning accepteras. För att påskynda och utvidga försöksverksamheten samt arbetet med fjärrundervisning i övrigt tillförs ytterligare 2016–2019. Regeringens förslag att inte avsätta medel för att öka kvaliteten och studieresultaten för gymnasieskolans introduktionsprogram avvisas eftersom regeringen menar att detta ryms inom satsningen Samverkan för bästa skola. Även om accepterar satsningen Samverkan för bästa skola är det ändå motiverat att satsa ytterligare på gymnasieskolans introduktionsprogram. tillför därför 2016–2017 för ändamålet. och alliansregeringen återinförde lärlingsutbildningarna i . De har dock inte utvecklats snabbt nog och har inte motsvarat arbetsgivarnas efterfrågan på kompetent arbetskraft. I , som har framgångsrika lärlingsprogram, är näringslivet direkt och löpande involverat i lärlingsutbildningarna. För att utbildningarna ska leda till jobb och för att arbetsmarknaden ska få rätt kompetens tillförs därför medel för att införa lärlingsråd som består av representanter från de svenska handelskamrarna, näringslivet och fackförbunden. Tanken är att de ska bidra till att utforma utbildningarna så att de blir relevanta, håller hög kvalitet, har uppdaterade metoder och utrustning och följer arbetsmarknaden nära. Mot den bakgrunden avvisas regeringens förslag om att införa en försöksverksamhet med en utbildning där branscher och arbetsgivare kan ges ett större ansvar. En sådan verksamhet kan i stället bedrivas inom ramen för lärlingsråden. Det ska därför införas ett nytt anslag som ska uppgå till 2016 och användas för lärlingsrådens förvaltningsutgifter. Yrkeshögskoleutbildningarna är ett bra exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med presumtiva arbetsgivare. Företagen förses med kompetent arbetskraft och deltagarna får en utbildning som i hög grad leder till arbete. vill att yrkeshögskoleutbildningarna byggs ut ytterligare för att svara mot arbetsmarknadens behov och föreslår en satsning om . Det ska bli lättare att ansöka om att bedriva yrkeshögskoleutbildning . Utbildningsanordnarna beviljas anslag för upp till två utbildningsperioder. Perioderna sträcker sig från och uppåt. Majoriteten av utbildningarna är . Företagens behov av kontinuitet och framförhållning när det gäller kompetensförsörjning är stort. I synnerhet kräver vissa industrirelaterade yrkeshögskoleutbildningar stora investeringar i t.ex. maskinparker och processlabb. Det finns vissa utbildningar som det kommer att finnas behov av inom överskådlig tid. Det är viktigt att kan möta upp det behovet. Det ska vidare införas ett basår till på samma sätt som för högskolan, exempelvis ett tekniskt basår. Det behöver i sig inte betyda utan beror på vilka kurser som saknas för behörighet till . Det är vidare angeläget med en bredd bland yrkesutbildningarna. Yrkesvux syftar till att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Yrkesvux har kommit att bli en viktig komponent för arbetslivets kompetensförsörjning och utbildar till många yrken där det nu råder brist på personer med rätt kompetens. Jag anser att det är viktigt med fortsatta förstärkningar för fler platser och föreslår en satsning på yrkesvux med 5 000 platser och avsätter för detta ändamål. Däremot anser jag det inte vara motiverat att utöka antalet utbildningsplatser inom komvux och avvisar därmed regeringens förslag om detta. Vidare avvisas regeringens förslag vårändringsbudget om att införa traineejobb och utbildningskontrakt. anser att den högre utbildningens kvalitet bör prioriteras framför en fortsatt utökning av antalet utbildningsplatser. avvisar därför regeringens förslag vårändringsbudget om att utöka antalet utbildningsplatser vid universitet och högskolor. Anslagen till universitet och högskolor minskas därför totalt med 2016. För att finansiera andra prioriterade satsningar avvisar regeringens förslag om en tidsbegränsad ökning av ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik, teologi samt undervisning och verksamhetsförlagd utbildning. För att finansiera andra prioriterade satsningar avvisas regeringens förslag om ökade medel för forskning och utbildning på forskarnivå samt en satsning på fördjupad kommersiell verifiering inom livsvetenskap. Även regeringens förslag om ökade medel för kompletterande pedagogisk utbildning och vidareutbildning för obehöriga lärare avvisas. Vidare föreslås att ytterligare medel tillförs för validering av nyanländas kunskaper liksom för kompletterande utbildningar. För att finansiera andra prioriterade satsningar avvisar regeringens förslag om fördjupad vetenskaplig eller teknisk verifiering (proof of concept) och minskar därför forskningsanslag med 2016. Anslag inom utgiftsområde 16 (L) (L) anför: står starkt med ett styre av Alliansen. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora risker för en negativ utveckling. Krigen i och och en osäker makroekonomisk miljö skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi ser ökade kostnader för sjukskrivningar och, i ännu högre grad nu än när budgetpropositionen presenterades, för migrationsströmmarna till . Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. (nu Liberalerna) budgetmotion (mot. 2015/16:3244) är därför stram. Vi föreslår ett lägre utgiftstak och har ett högre finansiellt sparande än regeringen. På flera utgiftsområden är kostnaderna lägre än de regeringen föreslår. Genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken, som vi höjer miljöskatterna, skapar vi utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 16. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag i kommittémotion 2015/16:3200 för utgiftsområde 16. Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg, och är också viktig för att stimulera barns utveckling och lärande. Jag vill förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. Liberalerna anser därför att Skolinspektionen ska tillföras för att genomföra regelmässiga stickprov på ett antal förskolor i varje kommun. Jag anser att man genom att införa ett extra skolår ger fler elever förutsättningar att nå målen med utbildningen. Jag vill därför förlänga skolplikten till och att förskoleklassen blir den första av tio årskurser i . Den allmänna skolstarten ska således ske . Jag anser att bör ges i uppdrag att förbereda införandet av en tioårig grundskola. Liberalerna anslår för fortbildningsinsatser för sådana förberedelser. Svenska elevers kunskaper i matematik har försämrats . Undervisningstiden i matematik ska öka med för alla elever i högstadiet från . Duktiga lärare kombinerat med utökad undervisningstid gör att fler elever får större möjligheter att klara kunskapskraven i matematik. I enlighet med regeringens förslag föreslås ökade resurser med till ökad undervisningstid i matematik. För att stärka läraryrkets status, premiera skickliga lärare och lyfta elevers kunskapsresultat menar jag att fortsatta reformer är nödvändiga. Jag värdesätter lärarnas yrkeskunnande. Jag vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och att lärarna får goda möjligheter att utvecklas. Jag ser ett behov av att fortsätta satsa på lärarnas fortbildning och föreslår därför att får i uppdrag att identifiera vilka behov som finns, skapa en struktur för kontinuerlig fortbildning för lärare och utforma uppdragsbeskrivningar. Liberalerna anslår 2016 för uppdraget till . Regeringen har tyvärr inte genomfört den utbyggnad av karriärtjänsterna som föreslogs av Alliansen. Liberalerna satsar därför på att bygga ut karriärtjänsterna och anslår 2016 för ändamålet. För att kunna höja resultaten i skolan ska de skickligaste lärarna finnas på de skolor som har störst utmaningar. Liberalerna vill därför genomföra en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden och avsätter för ändamålet. I enlighet med regeringens förslag avsätts även till ökade resurser till lärarlöner och till fler anställda i lågstadiet. När det gäller regeringens satsning på specialpedagogisk kompetens generellt hos lärare på anser Liberalerna att den bör fördubblas och föreslår således för utbildningsinsatser för förskollärare och lärare med prioritering i specialpedagogik och fortbildning till speciallärare. Det behövs lugn och arbetsro i skolan. När det saknas studiero i klassrummet är det de som behöver skolan mest som är de största förlorarna. Därför vill Liberalerna införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att motverka ordningsproblem och genomföra förebyggande insatser som långsiktigt verkar för studiero. Skolorna ska själva kunna utforma förslag på sina satsningar, såsom nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, att få föräldrar att ta ökat ansvar för elevens agerande eller att ta in organisationer som kan arbeta förebyggande. Liberalerna avsätter 2016 till bidraget som ska fördelas av . Att snabbt lära sig svenska är grunden för att klara skolan och komma in i samhället. Jag vill därför att alla nyanlända elever ska få extra undervisning i svenska och att den ska anpassas efter varje elevs förkunskaper och behov. Elevens kunskapsnivå ska kartläggas så att eleven snabbt ska kunna delta i den ordinarie undervisningen i så många ämnen som möjligt. På lång sikt anser jag att staten ska ta tillbaka ansvaret för skolan för att ge alla elever en bra skolgång. På kort sikt bör fler kommuner satsa mer på skolor med låga resultat där andelen nyanlända elever ofta är hög. Dessa skolor måste få mer resurser och de mest kompetenta lärarna. Skolgången för nyanlända elever behöver förbättras ytterligare och därför satsar Liberalerna till skolor i utanförskapsområden. Tyvärr händer det för lite inom området för digital skolutveckling i . Det är oroande och jag vill därför att ska få i uppdrag att ta fram en nationell strategi för skolans digitalisering. I en sådan strategi bör olika delar ingå, bl.a. hur bättre kunskapsresultat kan nås genom att låta elever använda digitala läromedel i sitt arbete, vilken kompetens som krävs för att varje skola ska kunna utveckla den digitala infrastrukturen på skolan och vilka nya typer av kunskaper rektorer och andra skolledare behöver för att leda digitaliserade skolor. Regeringen föreslår att den del av statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning som lämnas till den som tillhandahåller det arbetsförlagda lärandet minskas. Jag vill i stället öka lärlingsutbildningarnas attraktionskraft och ser lärlingsersättningen som en viktig del i detta. Liberalerna avvisar därför regeringens minskning av anslagsnivån med och avsätter ytterligare till statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning. Liberalerna vill införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell som liknar och bör administreras av Myndigheten för . Utbildningen bör rikta sig till personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa. Liberalerna anslår 2016 för att Myndigheten för ska kunna förbereda inrättande av yrkesskola, och anslås för att genomföra reformen. Detta innebär att finansieras motsvarande 4 000 platser. finansieras motsvarande 10 000 platser. Regeringen föreslår statliga medel till bl.a. komvux och yrkesvux. Det är viktigt att det finns gymnasial utbildning med hög kvalitet. Att anordna sådan utbildning är dock en uppgift. Liberalerna avvisar därför de avsatta statliga medlen. Liberalernas egen satsning på yrkesskolan. När det gäller har detta varit en framgångsrik utbildningsform och därför anslås mer resurser än vad regeringen föreslår till en utbyggnad av . Duktiga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Liberalerna vill ha högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning som ska göra läraryrket attraktivt, och vi stöder därför regeringens satsning på höjda lärarlöner. Liberalerna vill satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning. En modell som har visat sig ha potential att attrahera studenter till lärarutbildningen är den kombination av arbete och studier som har genomförts i flera länder. Studenter med en tidigare examen som har genomfört sin utbildning med goda studieresultat ges möjlighet att läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Organisationen for och ett antal lärosäten har tagit initiativ till att arbeta på detta sätt. Det behövs en bred satsning på att få fler kunniga människor att vilja bli lärare. Liberalerna anslår utöver regeringens satsning på särskild pedagogisk utbildning. Utbildningen av högstadie- och gymnasielärare bör slås ihop. Den nuvarande uppdelningen av ämneslärarexamen i två inriktningar mot årskurs 7–9 och gymnasieskolan bör därför avskaffas. Som lärarstudent mot gymnasieskolan får man automatiskt behörighet att undervisa även på högstadiet. Jag anser att ämnesstudierna för alla blivande ämneslärare ska vara så pass omfattande att studenterna når nivån för en mastersexamen. Lärarutbildningen finns på 28 olika orter och har traditionellt sett varit decentraliserad och utvecklats åt olika håll. Vi behöver ha färre utbildningsinstitutioner med tydlig koppling till de starkaste ämnesinstitutioner. Detta kan leda till högre kvalitet och effektivitet och till fler valmöjligheter för studenterna. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Regeringen bygger ut antalet platser men i stället för en utbyggnad föreslår Liberalerna en kvalitetssatsning på de humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningarna. Vi avvisar vidare regeringens förslag om att tidigare ställningstagande inte längre ska gälla om att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat. Med (nu Liberalerna) och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt, och Liberalerna vill fortsätta att prioritera forskningen. Stora investeringar i forskning och innovation är avgörande för framtid. Under Liberalernas ledning presenterade alliansregeringen två forsknings- och innovationspropositioner som sammantaget innebar att nivån på de årliga statliga forskningsanslagen höjdes med . Det var en ökning med . Liberalerna anser att de historiskt stora satsningarna på forskning och innovation måste fortsätta. Anslag inom utgiftsområde 16 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen.