bet · H301JuU7 · 2015-12-02 00:00:00 — Regeringen framhåller i skrivelsen att det i lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning finns bestämmelser om att Försvarsmakten under vissa förutsättningar kan ge stöd till och Säkerhetspolisen med insatser som kan innebära våld eller tvång mot enskilda. Försvarsberedningen har i sin rapport av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20) pekat på att Försvarsmaktens specialförband utgör en förmåga som kan bistå polisen vid terrorismbekämpning. Regeringen delar enligt skrivelsen Försvarsberedningens bedömning och pekar på att det inom ramen för den etablerade samverkan mellan myndigheterna pågår arbete för att vidare utveckla möjligheterna för Försvarsmakten att ge stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Regeringen har även i skrivelsen som särskild målsättning uttalat att den ska verka för att Säkerhetspolisen, och Försvarsmakten genomför övningar och utbildning för att Försvarsmakten ska kunna stödja polisen vid ett terroristattentat. Dessutom ska regeringen verka för att de berörda myndigheterna utvecklar en myndighetsgemensam beredskapsplanläggning för hanteringen av terroristattentat och att de genomför nationella samverkansövningar på operativ nivå. uttalar i sitt yttrande till justitieutskottet att det i fråga om myndighetssamverkan gav stöd till regeringens bedömning i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) att Försvarsmakten ska bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov (bet. 2014/15:FöU11). Detta stöd ska ges inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser och ska inte vara dimensionerande för Försvarsmakten när det gäller stöd vid allvarliga olyckor och fredstida krissituationer. Ett författningsmässigt stöd i fråga om samövningar för Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet finns i 15 § förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. instämmer i regeringens intention i skrivelsen att Säkerhetspolisen, och Försvarsmakten ska genomföra övningar, utbildning och samövningar för att Försvarsmakten ska kunna stödja polisen vid ett terroristattentat och att de berörda myndigheterna bör utveckla en myndighetsgemensam beredskapsplanläggning för hanteringen av terroristattentat och genomföra nationella samverkansövningar. Därmed anser försvarsutskottet inte att det behövs något uttalande från . Motionerna 2015/16:3125 (SD) yrkande 12 och 2015/16:2715 (KD) yrkande 11 avstyrks därför av försvarsutskottet. I skrivelsen beskriver regeringen den beredskap som finns för att hantera samtida terroristattacker i på flera olika platser. Förutom det arbete som pågår med att utveckla ett nationellt insatskoncept finns samarbetet inom för att öka förmågan att bekämpa bl.a. terroristattentat i de deltagande staterna. pågår arbete för att genomföra det ovannämnda Atlasrådsbeslutet så att det ska bli möjligt för nationella insatsstyrka att vid behov begära stöd av insatsstyrkor från andra medlemsstater i händelse av ett terroristattentat i . Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets uppfattning inte något behov av ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:249 (M) yrkande 4 och 2015/16:3072 (M) yrkande 19. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att man bör ta till vara de erfarenheter från terroristattentaten i som bl.a. 22 juli-kommissionen lade fram i sin rapport. Regeringen anför också i skrivelsen bl.a. att dessa lärdomar bör beaktas i arbetet med att utveckla den svenska beredskapen mot terroristattentat. Det nu aktuella motionsyrkandet får mot denna bakgrund anses vara i huvudsak tillgodosett, och utskottet avstyrker därför motion 2015/16:2715 (KD) yrkande 10. Samverkan mellan polis och försvar Liksom försvarsutskottet välkomnar utskottet regeringens intention i skrivelsen att Säkerhetspolisen, och Försvarsmakten ska genomföra övningar, utbildning och samövningar för att Försvarsmakten ska kunna stödja polisen vid ett terroristattentat. Utskottet ser också positivt på att de berörda myndigheterna utvecklar en myndighetsgemensam beredskapsplanläggning för hanteringen av terroristattentat och att de genomför nationella samverkansövningar. Utskottet noterar även att det enligt skrivelsen pågår arbete för att vidareutveckla möjligheterna för Försvarsmakten att ge stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Det saknas därför anledning till ett sådant tillkännagivande som begärs i motionerna 2015/16:2715 (KD) yrkande 11 och 2015/16:3125 (SD) yrkande 12, och utskottet avstyrker dessa. Internationellt arbete på området Förebygga Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om svenskt bistånd i den internationella alliansen i kampen mot Isil. Jämför reservation 28 (KD). I kommittémotionerna 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 9 anförs att ska kunna bistå den internationella alliansen i kampen mot Isil. måste kunna öka sitt deltagande när det gäller militära insatser mot Isil. ska t.ex. kunna bistå med JAS-plan i kampen mot Isil. Attentaten i och tyder enligt regeringen på att tidigare upplevda kränkningar av islam kan ha samband med attentat , även om det kan ha funnits alternativa motiv till attentaten. Terroristattentat eller attentatsförsök har främst riktats mot länder som deltar i den USA-ledda koalitionens militära ingripanden i . Svenskt militärt engagemang i konfliktområden kan komma att påverka synen på som mål för attentat från våldsbejakande islamistiska aktörer. Regeringen framhåller i skrivelsen att ska verka för att åtgärder för att förebygga terrorism får en framträdande roll i det internationella samarbetet. Konflikter är en grogrund för terrorism, och arbete för efterlevnaden av folkrätten och de mänskliga rättigheterna samt stärkande av rättsstaten måste vara i fokus för det internationella arbetet. FN är en central organisation för att motverka våldsbejakande extremism och som forum för dialog och värnande av pluralism. FN har därför stor betydelse för arbetet mot terrorism, och regeringen vill se ett starkt FN. Genom politiskt engagemang och med ekonomiska bidrag verkar i FN för en global hållbar utveckling. Inte minst arbetet för demokrati och god samhällsstyrning är viktigt för att skapa stabila samhällen, där medborgarna möts av respekt och kan känna framtidstro. ger omfattande kärnstöd till FN:s utvecklingssystem. deltar med bl.a. polisiär personal i missioner utomlands för FN, EU och (). Syftet med den civila krishanteringen är att skapa förutsättningar för människor i konflikt- och postkonfliktsituationer att leva i frihet, säkerhet och rättvisa. Huvudinriktningen för bidrag är att ge stöd åt samhällsbyggande, stärka rättsstaten och därmed också hantera grundorsakerna till terrorism. har i sitt yttrande till justitieutskottet anfört att när det gäller militärt stöd för att bekämpa Isil gav det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet i betänkandet om svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra (bet. 2014/15:UFöU4) uttryck för att det då inte var lämpligt att ta ställning till frågan om en eventuell förlängning av den svenska insatsen bortom 2015. Det sammansatta utskottet konstaterade att ett sådant ställningstagande måste avvakta bl.a. en analys av de erfarenheter som gjorts under insatsen. Regeringen har aviserat en proposition om bidrag till koalitionens militära utbildningsinsats i . anser att frågan inte bör föregripas genom att uttalar sig i frågan. Motionerna 2015/16:255 (KD) yrkande 8 och 2015/16:2715 (KD) yrkande 9 avstyrks därför av försvarsutskottet. Med anledning av motion 2015/16:255 yrkande 8 och motion 2015/16:2715 yrkande 9 anför utrikesutskottet följande i sitt yttrande. står bakom att ingår i den breda internationella koalition mot Isil som bildades . Utskottet erinrar om att beslutade att en väpnad styrka bestående av högst 120 personer skulle ställas till förfogande för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen i (prop. 2014/15:104, bet. 2014/15:UFöU4). Utskottet noterar i sammanhanget budskapet från , Försvarsdepartementet och Försvarsmakten, i samband med en föredragning för utskottet , om att den svenska militära utbildningsinsatsen är fullt operativ och att genomförandet fortskrider enligt planen. Utskottet konstaterar att regeringen överlämnade en ny proposition till om stöd till den internationella koalitionens militära utbildningsinsats. I övrigt vill utskottet i detta sammanhang framhålla att EU:s utrikesministrar antog rådsslutsatser om en regional EU-strategi om , och hotet från Isil. Strategin lyfter fram diplomati och stöd till politiska reformer, socioekonomisk utveckling och försoning som viktiga faktorer i att verka för fred och säkerhet i och samt för att bekämpa Isil. Utskottet är av uppfattningen att inriktningen på kompletterar de militära insatser som görs inom ramen för den internationella koalitionen. Därmed anser inte utrikesutskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena. Yrkandena bör därför avstyrkas. Som regeringen lyfter fram i skrivelsen innebär militärt engagemang i konfliktområden att synen på som mål för attentat från våldsbejakande islamistiska aktörer kan komma att påverkas. Huvudinriktningen för bidrag är inte heller militärt utan att ge stöd åt samhällsbyggande, stärka rättsstaten och därmed också hantera grundorsakerna till terrorism. En förändring av insatser måste föregås av noggranna överväganden. Utskottet konstaterar i sammanhanget att regeringen nu har lämnat den proposition som försvars- och utrikesutskottet nämner i sina yttranden (Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra , prop. 2015/16:40). Av propositionen framgår att regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande till utgången av december månad 2016 för att delta i den militära utbildningsinsatsen som genomförs av koalitionen mot Isil i norra på inbjudan av den irakiska regeringen. Det svenska bidraget ska enligt propositionen utgöras av en styrka om högst 35 personer med uppgift att utbilda det irakiska försvaret i syfte att bidra till dess förmåga att stå emot Isils framryckning. Styrkan ska, om behov uppstår, kunna förstärkas tillfälligt av en styrka bestående av högst 85 personer. Därmed instämmer utskottet i försvarsutskottets och utrikesutskottets slutsatser och avstyrker motionerna 2015/16:255 (KD) yrkande 8 och 2015/16:2715 (KD) yrkande 9. Internationellt samarbete mot terrorism Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom vad utskottet anför om internationellt samarbete mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om internationellt samarbete mot terrorism. Jämför reservation 29 (S, MP, V) och särskilt yttrande 3 (SD). I kommittémotion 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkande 7 betonas vikten av europeiskt samarbete mot terrorism. Enligt motionärerna är det av största vikt att deltar aktivt för att stärka det europeiska samarbetet för att förebygga, förhindra och lagföra terrorism. I kommittémotion 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 5 och partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 23 anförs att bör prioritera ett bättre och mer effektivt samarbete mot terrorism inom Europeiska unionen. Enligt motionärerna bör fokus för det internationella arbetet ligga inom EU. Samarbetet inom Europol bör förbättras som kontakter med nyckelländer när det gäller resande till oroshärdar behöver skapas och utvecklas. I kommittémotion 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att det behövs ytterligare internationell samverkan för att motverka stöd till terrorism. I samma motion (yrkande 11) anförs att sådan samverkan behövs även för att motverka resor i syfte att delta i terrorism eller terrorträning. Enligt regeringen är möjligheter till informationsutbyte över nationsgränserna av stor vikt vid bekämpning av terroristbrottslighet. Det är dock inte alltid den myndighet som har information i sin verksamhet som har till uppgift att agera utifrån den, och ibland kan den myndighet som har information eller som behöver agera finnas i en annan stat. Det finns flera rättsakter som reglerar informationsutbyte och det finns även upparbetade kanaler för att utbyta information. Det är myndigheterna själva som måste avgöra hur dessa möjligheter bäst ska användas för att de övergripande målsättningarna för bekämpningen av terrorism ska kunna nås. Eftersom nationell säkerhet är en nationell angelägenhet är det enligt regeringen av yttersta vikt att behålla den nationella möjligheten att avgöra när, hur och till vilken mottagare information ska spridas. deltar i ett antal multinationella forum och samarbetsgrupper, och en samarbetsgrupp som är central för terrorismbekämpningen är Counter-Terrorism group (CTG). Gruppen består av säkerhets- och underrättelsetjänster från alla EU-medlemsstater, och . Europeiska polisbyrån Europol har till uppgift att hjälpa medlemsstaterna till ett bättre samarbete för att förebygga och bekämpa grov gränsöverskridande brottslighet och terrorism i . Europol har påbörjat ett arbete med att samla sina olika kompetenser i arbetet mot terrorism till en avdelning () för att ytterligare stödja medlemsstaterna inom området. Regeringen anför vidare i skrivelsen att FN är en central organisation för att motverka våldsbejakande extremism och som forum för dialog och värnande av pluralism. FN har därför stor betydelse för arbetet mot terrorism, och regeringen vill se ett starkt FN. Även har enligt regeringen en viktig roll att fylla för att förebygga terrorism. antog en handlingsplan för att bekämpa extremism och radikalisering som leder till terrorism. Handlingsplanen innehåller åtgärder gällande det internationella rättsliga ramverket för bekämpning av terrorism och våldsam extremism samt åtgärder för det förebyggande arbetet. har verkat för att handlings-planen fokuserar på områden där har ett mervärde, vilket främst är förebyggande åtgärder. Regeringen lyfter i skrivelsen fram att det även inom EU pågår arbete på det förebyggande området. antogs en reviderad strategi för att bekämpa radikalisering och rekrytering till terrorism och en strategi för kampen mot terrorism i och med särskilt fokus på utländska terroriststridande. deltog aktivt i framtagandet av strategierna och betonade vikten av respekt för mänskliga rättigheter och av förebyggande åtgärder mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Europeiska kommissionen har startat () som syftar till att bidra till samarbetet mot radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremistgrupper genom att underlätta erfarenhetsutbyte, sprida kunskap och ge inspiration. Nätverket hjälper dem som arbetar lokalt i det förebyggande arbetet och underlättar utbytet av erfarenheter och bra arbetsmetoder för att motverka olika typer av radikalisering. Representanter från verksamheter och yrkesgrupper ingår i nätverket. Eftersom skapar sektorsövergripande erfarenhetsutbyte mellan lokala praktiker har det blivit ett värdefullt nätverk när det gäller kunskap om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. inrättas som ska bidra till att ska kunna ge mer verksamhetsanknuten service till medlemsstaterna. Svenska myndigheter bör ta del av den kunskap som finns i nätverket och använda sig av den. Det är också enligt regeringen angeläget att stärka det nordiska samarbetet i dessa frågor eftersom de nordiska länderna har många likheter i hur våra samhällen är organiserade. har därför ett nordiskt nätverk etablerats som ska främja samarbete mellan , , och i syfte att utbyta kunskap och erfarenheter om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Ministrarna antog en gemensam icke bindande avsiktsförklaring i . Regeringen ska enligt skrivelsen särskilt verka för att myndigheterna använder befintliga kanaler och verktyg för samarbete och att nya kanaler och samarbetsformer skapas endast om det finns behov av det och medför ett mervärde. Regeringens målsättning är enligt skrivelsen att brottsbekämpande myndigheter ska ha goda förutsättningar att samarbeta över nationsgränserna och att den internationella samverkan som finns på området ska fortsätta att stärkas. understryker i sitt yttrande att ett samarbete inom ramen för EU är av central vikt för att motverka terrorism. Utskottet välkomnar att antog rådsslutsatser om motverkandet av terrorism . Rådsslutsatserna fokuserar på terrorismbekämpning inom ramen för unionens externa dimension och betonar åtgärder för att motverka radikalisering, vikten av att hindra rekrytering, materielanskaffning till och finansiering av terrorister och terroristorganisationer samt det angelägna i att hantera terrorismens underliggande orsaker såsom konflikter och fattigdom m.m. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik ska enligt rådsslutsatserna genomsyras av arbetet med att bekämpa terrorism. I skrivelsen framgår att regeringen ska verka för att EU fortsätter arbetet med att förebygga terrorism utanför unionens gränser. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att aktivt deltagit i utarbetandet av dels en reviderad EU-strategi för att bekämpa radikalisering och rekrytering till terrorism, dels en EU-strategi för kampen mot terrorism i och i med särskilt fokus på utländska terroriststridande. framhåller att samarbetet inom ramen för Europol är viktigt för att bekämpa terrorism. Utskottet välkomnar att Europol har påbörjat arbetet med att samla sina olika kompetenser i arbetet mot terrorism till en avdelning () för att ytterligare stödja medlemsstaterna på detta område. noterar att regeringen inom EU avser att verka för att få till stånd ett rättssäkert regelverk som möjliggör frysningsåtgärder på EU-nivå också mot EU-interna individer och enheter med kopplingar till terrorism samt ser över möjligheten att genomföra ett nationellt system för frysningsåtgärder i avvaktan på eller som ett komplement till EU:s system. Utskottet konstaterar att detta är viktigt eftersom både FN och Financial Action Task Force (FATF) har uttryckt kritik mot när det gäller åtgärder mot finansiering av terrorism. Utskottet konstaterar också att regeringen enligt skrivelsen ska verka för att EU:s medlemsstater ska kunna utföra nödvändiga sökningar i t.ex. Schengens informationssystem och nationella spanings- och efterlysningsregister för att kontrollera om en person utgör ett hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten. Utskottet konstaterar slutligen att regeringen ska verka för en hög standard inom EU när det gäller avaktiverade vapen och att även avaktiverade vapen blir föremål för noggranna kontroller. Därmed anser inte utrikesutskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena /16:190 (FP) yrkande 7, motion 2015/16:249 (M) yrkande 5 och 2015/16:3072 (M) yrkande 23. De bör därför avstyrkas. konstaterar vidare i sitt yttrande att det i skrivelsen understryks att terrorism är gränsöverskridande och därför inte kan bekämpas isolerat i en stat, och att det i kapitel fyra i skrivelsen framhålls att det är angeläget att på olika sätt verka för att genom internationell samverkan förebygga, förhindra och försvåra terrorism. ser med oro på att problematiken med utländska terroriststridande har ökat, och att det inte finns några tecken på att den utvecklingen kommer att avta. När det gäller internationell samverkan för att motverka resor i syfte att delta i terrorism eller terrorträning upprepar utskottet det som konstaterats ovan om att aktivt deltagit i utarbetandet av dels en reviderad EU-strategi för att bekämpa radikalisering och rekrytering till terrorism, dels en EU-strategi för kampen mot terrorism i och i med särskilt fokus på utländska terroriststridande. Vidare välkomnar utskottet att tillsammans med 16 andra stater och EU undertecknade ett tilläggsprotokoll till konvention för att förhindra terrorism. Tilläggsprotokollet syftar till att hantera problemet med utländska terroriststridande genom att kriminalisera ett medvetet deltagande i en terroristgrupp, mottagande av terroristutbildning, utlandsresor i terrorismsyfte samt finansiering och organisering av dylika resor. Utskottet konstaterar att tilläggsprotokollet syftar till att svara mot de krav som ställs i FN:s säkerhetsråds resolution (2014), som är folkrättsligt bindande, om att det ska vara kriminaliserat att resa eller försöka resa utomlands i syfte att utföra, planera, förbereda eller delta i terroristhandlingar, eller för att ge eller få terrorristträning. Utskottet noterar att tilläggsprotokollet träder i kraft när det har ratificerats av sex statsparter till konvention för att bekämpa terrorism. Därmed anser inte utskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionerna 2015/16:3125 yrkandena 10 och 11. Yrkandena bör därför avstyrkas. Internationella samarbeten mot terrorism måste ha hög prioritet. I strategin skriver regeringen att det förebyggande arbetet ska vara i fokus för internationella arbete mot terrorism och att det arbetet ska bedrivas inom ramen för FN. Utskottet menar att fokus i första hand borde vara att säkerställa ett bra och fungerande samarbete inom EU. Det är viktigt att deltar aktivt för att stärka det europeiska samarbetet för att förebygga, förhindra och lagföra terrorism. Detta handlar både om att bygga ut de institutionella strukturerna och om att på nationell nivå hämta hem goda exempel från andra länder. Arbetet på EU-nivå när det gäller frågor om radikalisering och deltagande i terroristverksamhet behöver fördjupas. Samarbetet inom Europol, som inrättats för att förbättra polissamverkan mellan EU:s medlemsländer i syfte att bekämpa bl.a. terrorism, bör förbättras. Utskottet föreslår därför att gör ett tillkännagivande till regeringen om inriktning av det internationella samarbetet i enlighet med det ovan anförda. Därmed bifalls delvis kommittémotion 2015/16:190 av m.fl. (FP) yrkande 7, kommittémotion 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 5 och partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 23. När det gäller möjlighet till internationell samverkan kan det konstateras att regeringen enligt strategin har som uttalad målsättning att myndigheter ska ha goda förutsättningar att samarbeta över nationsgränserna och att den internationella samverkan som finns på området även i fortsättningen ska stärkas. Det saknas därför anledning till sådana tillkännagivanden om internationell samverkan som föreslås i motion 2015/16:3125 (SD) yrkandena 10 och 11, och utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet kan konstatera att den strategi mot terrorism som regeringen presenterar har en bred ansats och omfattar alla former av terrorism oavsett bakgrund eller motiv till terroristhotet. I strategin lämnar regeringen en samlad beskrivning av de åtgärder som redan har genomförts, påbörjats eller planerats för att möta hotet från terrorismen. Utskottet anser att det är av stor vikt att få en samlad bild av de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att bekämpa terrorism och av vilka principer som styr arbetet. Vidare vill utskottet understryka vikten av det ställningstagande som regeringen anger som utgångspunkt, nämligen att terrorism endast kan bekämpas effektivt med medel och för ändamål som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Därmed anser utskottet att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Det förebyggande arbetet, punkt 1 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:249 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:255 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2015/16:2715 av m.fl. (KD) yrkande 2.