bet · H201FiU27 · 2015-03-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas 32 motionsyrkanden om offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Förslagen handlar bl.a. om kollektiv-avtalsenliga villkor, sociala kriterier, djurskydd och kompetens. Ett enigt utskott föreslår med anledning av en motion ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet vill genom ett bättre upphandlingsstöd bidra till att kommunerna kan ställa miljö- och hälsokrav i sin upphandling. Utskottet avstyrker övriga motionsförslag. I betänkandet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bättre stöd så att kommuner kan upphandla giftfria produkter till förskolor Sociala kriterier och sociala företag Stöd och kompetens, små och medelstora företag Kollektivavtalsenliga villkor, vita jobb 1.Kollektivavtalsenliga villkor, vita jobb, punkt 4 (SD) 2.Djurskydd, livsmedelsproduktion, punkt 5 (SD) Bättre stöd så att kommuner kan upphandla giftfria produkter till förskolor, punkt 1 (S, MP, V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bättre stöd så att kommuner kan upphandla giftfria produkter till förskolor tillkännager för regeringen som sin mening att genom bättre upphandlingsstöd bidra till att kommunerna kan ställa miljö- och hälsokrav vid upphandling. 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 13. Sociala kriterier och sociala företag 2014/15:1139 av m.fl. (S), 2014/15:1929 av m.fl. (S) och 2014/15:2173 av m.fl. (S) yrkande 4. Stöd och kompetens, små och medelstora företag 2014/15:382 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:595 av (M), 2014/15:932 av och (S), 2014/15:977 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1225 av (M) yrkande 4, 2014/15:1256 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1481 av och (M) och 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 7. Kollektivavtalsenliga villkor, vita jobb 2014/15:725 av m.fl. (S), 2014/15:726 av m.fl. (S), 2014/15:1664 av (KD), 2014/15:1942 av och (S) och 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 23. Reservation 1 (SD) 2014/15:172 av (M), 2014/15:1026 av och (SD) yrkande 5, 2014/15:1794 av och (C), 2014/15:2453 av (C) yrkande 8, 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 2 (SD) 2014/15:2630 av Finn och (M). 2014/15:714 av (S) yrkande 2 och 2014/15:2980 av m.fl. (M) yrkande 3. 2014/15:2252 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (S), (M), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 32 motionsyrkanden om offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Förslagen handlar bl.a. om kollektivavtalsenliga villkor, sociala kriterier, djurskydd och kompetens. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Bättre stöd så att kommuner kan upphandla giftfria produkter till förskolor Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening att upphandlingsstödet bör förbättras med en särskild insats för att stödja kommunerna i arbetet med att upphandla giftfria produkter till sina förskolor. Jämför särskilt yttrande (S, MP, V). I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 13 anför motionärerna att de vill att upphandlingsstödet förbättras så att kommuner kan ställa miljö- och hälsokrav vid upphandling. En särskild insats bör enligt motionärerna göras för att stödja kommunerna i arbetet med att upphandla giftfria produkter till sina förskolor. Förslag om stöd och kompetens har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2013/14:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och påminde om att det är varje upphandlande myndighet och enhet som ska säkerställa att nödvändig kompetens finns hos den egna personal som arbetar med upphandling. Utskottet, som delade uppfattning att det krävs kunskap och kompetens inom flera områden för att kunna göra goda upphandlingar, ansåg att man borde invänta kommande förslag från regeringen. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en ny organisation för upphandlingsstöd ska bildas dit det nuvarande upphandlingsstödet vid flyttas. [1] tillsatte regeringen en utredning som ska förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för upphandlingsstöd: . Uppdraget ska slutredovisas och den nya myndigheten ska starta sin verksamhet . I kommittédirektivet till utredningen skriver regeringen att den upphandlingsstödjande verksamheten ska bidra till att målet för den offentliga upphandlingen nås. Målet framgår av budgetpropositionen . [2] Stödet måste vara synligt, lättillgängligt, kompetent och förtroendeingivande. ska ha ett brett perspektiv där bl.a. miljöhänsyn ingår. Enligt utskottet är det viktigt att samhället strävar efter att åstadkomma en giftfri miljö och att de produkter som finns på marknaden inte skadar människor och miljö. Det gäller i synnerhet produkter som finns i barns närhet. Den offentliga verksamheten har ett stort ansvar i detta arbete. Genom att öka kunskapen i kommunerna om vilka krav som kan ställas vid offentliga upphandlingar när det gäller miljö och hälsa blir det möjligt för kommunerna att upphandla giftfria produkter till sina förskolor. Utskottet har noterat att den nya myndighet som ska vara ett stöd i upphandlingar startar sin verksamhet . Utskottet anser trots detta att bör tillkännage för regeringen som sin mening att genom bättre upphandlingsstöd bidra till att kommunerna kan ställa miljö- och hälsokrav vid upphandling. Utskottet bifaller därmed det aktuella yrkandet. Sociala kriterier och sociala företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sociala kriterier och sociala företag. Utskottet anser att det är lämpligt att invänta kommande förslag från regeringen. I motion 2014/15:1139 av m.fl. (S) yrkar motionärerna att regeringen bör undersöka möjligheten att använda sociala kriterier vid upphandlingarna av bygget av Ostlänken. Projektet startar och tillhör ett av de största projekten som ska upphandlas med de nya upphandlingsreglerna. Flera av upphandlingarna inför byggandet av Ostlänken startar tidigt och påbörjas redan innan lagstiftningen finns på plats. Ostlänken är därmed ett av de projekt som lämpar sig bäst för att redan i ett tidigt stadium använda sig av den kommande lagstiftningen genom att ta med bl.a. sociala kriterier i upphandlingarna. Projektet är av sådan storlek att det finns goda möjligheter att ge arbete åt personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Projektet kan också bidra till att personer med funktionsnedsättning får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. I motion 2014/15:1929 av m.fl. (S) anser motionärerna att konkurrenssituationen för organisationer och företag som verkar inom den sociala ekonomin bör förbättras. Den sociala ekonomin består av organisa-tioner och företag som fristående från den offentliga sektorn bedriver samhällsnyttig verksamhet i demokratiska former utan vinst som mål för verksamheten. Överskottet används i stället till att säkra driften och öka kvaliteten i verksamheten. Trots den överenskommelse som finns mellan flera kommuner och ideella organisationer har den sociala ekonomin fått ganska få uppdrag inom välfärdssektorn. Staten och kommunerna kan göra mycket mer för att gynna de ideella aktörerna och ge små och medelstora företag en chans att få uppdrag. De upphandlande myndigheterna skulle t.ex. kunna upphandla i mindre kvantiteter och bl.a. ställa sociala krav i upphandlingarna. I motion 2014/15:2173 av m.fl. (S) yrkande 4 anför mo-tionärerna att regeringen bör överväga att ändra regelverket så att upphandlingar utifrån sociala hänsyn inte bara bör utan ska prövas. Det är enligt mo-tionärerna viktigt att försäkra sig om att lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , inte tolkas på ett för små kooperativa företag ogynnsamt sätt och att okunskap om socialt företagande inte ska vara ett hinder för dem att medverka i upphandlingar. understryker motionärerna att deras grundinställning är att varken är tillämplig inom vård- och omsorgstjänster eller inom sociala tjänster och därmed inte heller när det gäller socialt företagande. Utskottet har behandlat förslag om sociala kriterier och sociala företag tidigare, senast i betänkande 2013/14:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan enligt gällande lagstiftning är möjligt att ställa krav på social hänsyn. I de nya EU-direktiven på upphandlingsområdet[3] har frågan om sociala hänsyn lyfts fram. Den av regeringen tillsatta s.k. [4] har också lämnat förslag på hur man bättre ska kunna ta sociala hänsyn vid offentliga upphandlingar. Utskottet ansåg att det fanns skäl att invänta kommande förslag från regeringen med anledning av de nya direktiven och slutbetänkande. De nya EU-direktiven ersätter helt direktiv men följer i stort sett samma struktur som de tidigare direktiven. Medlemsstaterna ska ha införlivat direktiven med de nationella lagstiftningarna . När det gäller möjligheten att ta social hänsyn finns en bestämmelse i 1 kap. 9 a § och i 1 kap. 24 a § lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, förkortad LUF. Bestämmelsen har karaktären av en målsättning. Den anger att upphandlande myndigheter och enheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling om upphandlingens art motiverar detta. Bestämmelsen infördes i de svenska upphandlingslagarna genom lagstiftning 2010 och finns inte med i direktiven . [5] Enligt regeringens förslag bör de nya lagarna innehålla en bestämmelse som motsvarar de målsättningar som fastställs i och . Utskottet påminner om att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på sociala hänsyn vid offentliga upphandlingar. I de nya EU-direktiven på upphandlingsområdet har frågan om att kunna ta sociala hänsyn också lyfts fram. I budgetpropositionen 2015[7] föreslår regeringen att den s.k. Färdplanen för offentlig upphandling följs upp av en mer omfattande nationell strategi för offentlig upphandling. Målet för den offentliga upphandlingen är att den ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara på konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas och miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. Detta mål ska även genomsyra den nya nationella strategin. Regeringen skriver vidare i budgetpropositionen att strategins centrala perspektiv ska vara utveckling av offentlig verksamhet, ekologiska och sociala hänsyn samt innovationer. gavs en särskild utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet. [8] Utredaren ska bl.a. lämna förslag på hur organisationernas möjligheter att delta i offentliga upphandlingar kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Enligt utskottet finns det skäl att invänta kommande förslag från regeringen med anledning av de nya direktiven och den pågående utredningen. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Stöd och kompetens, små och medelstora företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd och kompetens och om små och medelstora företag. Utskottet anser att det finns skäl att invänta kommande förslag från regeringen och att låta den nya myndigheten för upphandlingsstöd komma igång med sitt arbete när det gäller stöd och kompetens. I motion 2014/15:1225 av (M) yrkande 4 anför motionären att de kvalitetskrav som ställs på svensk matproduktion bör bli en naturlig del av offentlig upphandling av livsmedel. Upphandlare i kommuner och landsting kan ställa krav på livsmedlens kvalitet, miljökrav och djurskydd. Motionären anser dock att kunskapen om denna möjlighet är för låg. Det missgynnar kvaliteten på offentlig mat. Stödet bör öka så att de offentliga köken får mer kunskap och bättre upphandlingsteknik så att de lättare kan välja svenska produkter till sina kök. Frågor om stöd och kompetens tas också upp i motion 2014/15:595 av (M), motion 2014/15:932 av och (båda S), motion 2014/15:382 av (M) yrkandena 1och 2 och motion 2014/15:977 av (M) yrkandena 1–3. I motion 2014/15:1256 av (M) yrkandena 1–3 anser mo-tionären att regeringen bör se över möjligheten att uppmana upphandlande myndigheter att dela upp upphandlingarna så att mindre företag kan delta. Informationen till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar bör dessutom bli tydligare. Vidare bör livsmedel som köps in av svenska offentliga inrättningar uppfylla kraven i svensk lagstiftning. Liknande frågor tas upp i motion 2014/15:1481 av och (båda M) och i partimotion 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 7. Förslag om stöd och kompetens har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2013/14:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och påminde om att det är varje upphandlande myndighet och enhet som ska säkerställa att nödvändig kompetens finns hos den egna personalen som arbetar med upphandling. Utskottet, som delade uppfattning att det krävs kunskap och kompetens inom flera områden för att kunna göra goda upphandlingar, ansåg att man borde invänta kommande förslag från regeringen. Frågan om mindre företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar har också behandlats tidigare i utskottet, senast i betänkande 2013/14:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionerna och påminde om att det redan enligt det nuvarande regelverket går att utforma upphandlingar så att även mindre företag ges möjlighet att lämna anbud. Med hänsyn till det pågående arbetet med denna fråga både på EU-nivå och på nationell nivå ansåg utskottet att det var av vikt att invänta resultaten av dessa arbeten. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en ny organisation för upphandlingsstöd ska bildas dit det nuvarande upphandlingsstödet vid flyttas. [9] tillsatte regeringen en utredning som ska förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för upphandlingsstöd: . Uppdraget ska slutredovisas och den nya myndigheten ska starta sin verksamhet . I kommittédirektivet till utredningen skriver regeringen att den upphandlingsstödjande verksamheten ska bidra till att målet för den offentliga upphandlingen nås. Målet framgår av budgetpropositionen . [10] Stödet måste vara synligt, lättillgängligt, kompetent och förtroendeingivande. ska ha ett brett perspektiv där miljöhänsyn (som bl.a. innefattar att förvalta och vidareutveckla kriteriedatabasen), sociala hänsyn och innovationsfrämjande ingår. Vidare ska upphandlingsmyndigheten arbeta med att utveckla kriterier för ett socialt hållbart samhälle. Elektronisk upphandling ska prioriteras även i fortsättningen. Ett arbete ska inledas för att göra det möjligt för statliga myndigheter och andra offentliga aktörer att utveckla sin kompetens och förmåga i fråga om innovationsupphandlingar. bör, enligt regeringen, verka i nära samarbete med den kommunala sektorn för att nå målet för den offentliga upphandlingen. Vidare bör myndigheten prioritera internationell samverkan och fokusera på hur kvalitativa aspekter kan beaktas under upphandlingen, t.ex. inom vård- och omsorgsområdet. Den ska också tydliggöra hur offentlig upphandling kan användas som ett strategiskt verktyg för att uppnå nationella och lokala mål och krav, t.ex. genom kriterier och metoder för uppföljning och utvärdering som medverkar till en långsiktigt hållbar kvalitet på varor och tjänster som upphandlas. Myndigheten ska också hjälpa den offentliga sektorn att ta till vara på konkurrensen, bl.a. genom att visa hur mindre företag och idéburna organisationer kan delta i upphandlingar och genom att verka för mer innovationsupphandling. Utskottet påminner om att det är varje upphandlande myndighet och enhet som ska säkerställa att den nödvändiga kompetensen finns hos den egna personal som arbetar med upphandling. Med detta sagt inser dock utskottet vikten av att det finns ett väl fungerande nationellt stöd för offentlig upphandling. Utskottet ser därför positivt på det pågående arbetet med att bygga ut upphandlingsstödet. Det finns inte något skäl att lämna ytterligare förslag i dessa frågor. Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna. Kollektivavtalsenliga villkor, vita jobb Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kollektivavtalsenliga villkor och vita jobb. Utskottet anser att det finns skäl att invänta utredningens betänkande. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:1664 av (KD) vill motionären att regeringen utreder möjligheten att i offentliga upphandlingar av persontrafik alltid kunna ställa krav på att företagen ska erbjuda motsvarande kollektivavtalsenliga löner. I motion 2014/15:1942 av och (båda S) yrkar motionärerna att krav på social hänsyn och kollektivavtalsenliga villkor bör föras in i upphandlingsunderlagen vid upphandling av tjänster i branscher med hög risk för oseriös verksamhet. Dessutom bör kontrollen av att avtalen efterlevs ökas och effektiviseras. Motionärerna hävdar att andra EU-länder i högre grad än väger in sociala aspekter vid upphandlingar. Dessa länder visar därmed att det är möjligt att ställa krav på löne- och anställningsvillkor i enlighet med kollektivavtal. I motion 2014/15:725 av m.fl. (S) anser motionärerna att regeringen bör se över . Motionärerna anför att det blir allt svårare för seriösa företag att konkurrera med ett ökande antal oseriösa företag. De oseriösa företagen lägger onormalt låga bud som finansieras genom obetalda skatter och obetalda sociala avgifter. Fusket förekommer oftast i underentreprenörsskiktet och bland underleverantörer till underleverantörer osv. I motion 2014/15:726 av m.fl. (S) yrkar motionärerna att det bör ställas krav på att använda den s.k. vita jobb-modellen vid varje offentlig upphandling så att seriösa företag kan konkurrera på lika villkor. Förslag om krav på att använda den s.k. vita jobb-modellen finns även i partimotion 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 23. Utskottet har behandlat motioner om kollektivavtalsenliga villkor, senast i betänkande 2013/14:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att de nya EU-direktiven innehåller förtydligande skrivningar när det gäller möjligheterna att ställa krav på villkor i enlighet med kollektivavtal. Det fanns därför skäl att invänta kommande förslag från regeringen. Utskottet behandlade även vita jobb-modellen i betänkande 2013/14:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsmotionsyrkandena med motiveringen att det fanns skäl att invänta kommande förslag från regeringen. Regeringen har tillsatt en särskild utredning –– vars uppdrag är att arbeta in de nya direktiven i den svenska lagstiftningen. Utredningen lämnade ett delbetänkande . [11] Enligt utredningens bedömning innebär bestämmelserna om miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter i de nya direktiven inte någon förändring i förhållande till vad som gäller enligt direktiv. När det gäller krav motsvarande sådana som kan finnas i kollektivavtal anser utredningen att rättsläget inte verkar ha förändrats genom upphandlingsdirektiv. Villkoren ska följa av ett representativt kollektivavtal som täcker det aktuella arbetet. Däremot anser utredningen att det inte är möjligt att kräva att leverantörer har tecknat eller förbinder sig att teckna kollektivavtal i en upphandling. tillsatte regeringen en utredning som ska analysera hur krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in i de tre kommande upphandlingslagarna. [12] Utredaren ska också analysera hur krav på att varor, tjänster och byggentreprenader ska produceras, tillhandahållas och utföras under förhållanden som uppfyller Internationella arbetsorganisationens () kärnkonventioner kan föras in i lagstiftningen. Syftet är att utnyttja det handlingsutrymme som upphandlingsdirektiv ger ifråga om sådana krav och därigenom stärka det sociala skyddet. Utredaren ska bl.a. analysera hur krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in som uttryckliga bestämmelser om sådana krav och föreslå hur sådana bestämmelser ska utformas i de nya kommande upphandlingslagarna. Dessutom ska utredaren analysera för vilka kontraktstyper krav på villkor enligt kollektivavtal kan göras obligatoriskt och vilka villkor som kan omfattas av ett sådant krav. Utskottet påminner om att reglerna om offentlig upphandling finns för att garantera att konsumenternas och skattebetalarnas pengar används på det mest effektiva sättet, att den offentliga sektorns kostnader hålls nere och att kostnadsmedvetenheten främjas i staten och i kommunerna. Genom att tillämpa reglerna främjas konkurrens på lika villkor och riskerna för korruption motverkas. Det är utskottets uppfattning att det är viktigt att arbetstagare tillförsäkras skäliga anställningsvillkor och att social dumpning på arbetsmarknaden förhindras. Ett arbete som utskottet ser positivt på är den s.k. vita jobb-modellen. Utskottet välkomnar den nya utredning som regeringen har tillsatt för att analysera och komma med förslag på hur krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in i de kommande upphandlingslagarna. Enligt utskottet finns det skäl att invänta utredningens betänkande. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om krav på djurskydd och livsmedelsproduktion i samband med offentlig upphandling. Utskottet anser att det redan enligt gällande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion i samband med offentliga upphandlingar. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2014/15:172 av (M) yrkar motionären att reglerna för offentlig upphandling ses över så att krav kan ställas på att livsmedel som upphandlas har framställts enligt de regler som svenska jordbrukare har att rätta sig efter vad gäller god kvalitet och bra djuromsorg. Med fler kvalitativa råvaror finns det fler som skulle kunna delta i offentliga upphandlingar. Liknande förslag finns i motion 2014/15:1026 av och (båda SD) yrkande 5, motion 2014/15:1794 av och (båda C), motion 2014/15:2453 av (C) yrkande 8, partimotion 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 7 och kommittémotion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 13. Förslag om djurskydd har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2013/14:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det fanns skäl att invänta förslag från regeringen. Utskottet konstaterade att det redan enligt gällande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd vid upphandling av livsmedel. Sådana krav måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om icke-diskriminering, likabehandling, öppenhet, propor-tionalitet och ömsesidigt erkännande. Kraven på djurskydd måste också vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp. besökte dåvarande statsråd utskottet för att informera om aktuella LOU-frågor. Han förklarade att fokus i direktiven ligger på skyddet för miljön och för människan. Det betyder dock inte att djurskyddet har utelämnats. I de inledande skälen i alla tre direktiven anges att djurs välbefinnande kan utgöra villkor i samband med att ett upphandlingskontrakt utförs. På frågan om vilket utrymme direktiven ger att ställa krav på att varor och tjänster ska vara lokalt producerade har angett att det är diskriminerande att begränsa upphandling till lokala producenter. Det kan dock finnas sakliga skäl att köpa från en lokal producent, som i det självklara fallet när den lokala varan eller tjänsten är bäst. De nya direktiven tydliggör att det finns utrymme att beakta utsläpp av klimatgaser och transportkostnader vid bedömning av anbud, vilket också kan främja bl.a. lokalt producerade livsmedel. Utskottet konstaterar att det redan enligt gällande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Sådana krav måste självklart vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Kraven måste också vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp.